# Eiropas Savienības L 55/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 55 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 25. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 55

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 25. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/320 (2018. gada 12. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/53/ES papildina attiecībā uz minētās direktīvas 3. panta 3. punkta g) apakšpunktā minēto pamatprasību piemērošanu, lai nodrošinātu zvanītāja atrašanās vietas noteikšanu ārkārtas gadījumu saziņā no mobilajām ierīcēm | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/321 (2019. gada 18. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2017/1232 | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/322 (2019. gada 31. janvāris) par tiesību pieņemt lēmumus par nacionālajos tiesību aktos piešķirto uzraudzības pilnvaru deleģēšanu (ECB/2019/4) | 7 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/323 (2019. gada 12. februāris), ar kuru ieceļ struktūrvienību vadītājus, lai pieņemtu deleģētos lēmumus par nacionālajos tiesību aktos piešķirtajām uzraudzības pilnvarām (ECB/2019/5) | 16 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/320 (2018. gada 12. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/53/ES papildina attiecībā uz minētās direktīvas 3. panta 3. punkta g) apakšpunktā minēto pamatprasību piemērošanu, lai nodrošinātu zvanītāja atrašanās vietas noteikšanu ārkārtas gadījumu saziņā no mobilajām ierīcēm

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/321 (2019. gada 18. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2017/1232

4

LĒMUMI

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/322 (2019. gada 31. janvāris) par tiesību pieņemt lēmumus par nacionālajos tiesību aktos piešķirto uzraudzības pilnvaru deleģēšanu (ECB/2019/4)

7

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/323 (2019. gada 12. februāris), ar kuru ieceļ struktūrvienību vadītājus, lai pieņemtu deleģētos lēmumus par nacionālajos tiesību aktos piešķirtajām uzraudzības pilnvarām (ECB/2019/5)

16

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 25.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/320

(2018. gada 12. decembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/53/ES papildina attiecībā uz minētās direktīvas 3. panta 3. punkta g) apakšpunktā minēto pamatprasību piemērošanu, lai nodrošinātu zvanītāja atrašanās vietas noteikšanu ārkārtas gadījumu saziņā no mobilajām ierīcēm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/5/EK (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu;

tā kā:

| (1) | Kā norādīts Direktīvas 2014/53/ES 14. apsvērumā, radioiekārtām var būt izšķiroša nozīme piekļuves nodrošināšanā neatliekamās palīdzības dienestiem, un tālab attiecīgos gadījumos tās būtu jāprojektē tā, lai nodrošinātu funkcijas, kas vajadzīgas minēto pakalpojumu piekļuvei. |
| --- | --- |

(1)

Kā norādīts Direktīvas 2014/53/ES 14. apsvērumā, radioiekārtām var būt izšķiroša nozīme piekļuves nodrošināšanā neatliekamās palīdzības dienestiem, un tālab attiecīgos gadījumos tās būtu jāprojektē tā, lai nodrošinātu funkcijas, kas vajadzīgas minēto pakalpojumu piekļuvei.

| (2) | Saskaņā ar Galileo programmu izveidotā sistēma, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1285/2013 (2), ir globāla navigācijas satelītu sistēma (GNSS), kas pilnībā pieder Savienībai un ir tās kontrolē un kas sniedz ļoti precīzus pozicionēšanas pakalpojumus civilā kontrolē. Galileo sistēmu var izmantot apvienojumā ar citām GNSS. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Galileo programmu izveidotā sistēma, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1285/2013 (2), ir globāla navigācijas satelītu sistēma (GNSS), kas pilnībā pieder Savienībai un ir tās kontrolē un kas sniedz ļoti precīzus pozicionēšanas pakalpojumus civilā kontrolē. Galileo sistēmu var izmantot apvienojumā ar citām GNSS.

| (3) | Kosmosa stratēģija Eiropai (3), kas tika pieņemta 2016. gadā, paredz pasākumus, ar ko ievieš Galileo pozicionēšanas un navigācijas pakalpojumu izmatošanu mobilajos tālruņos. |
| --- | --- |

(3)

Kosmosa stratēģija Eiropai (3), kas tika pieņemta 2016. gadā, paredz pasākumus, ar ko ievieš Galileo pozicionēšanas un navigācijas pakalpojumu izmatošanu mobilajos tālruņos.

| (4) | Padome 2017. gada 5. decembra secinājumos (4) atbalsta spēcīga pakārtotā un ar kosmosu saistītu lietotņu un pakalpojumu tirgus attīstību un īpaši norāda, ka būtu jāveic piemēroti pasākumi, tostarp attiecīgos gadījumos regulatīvi pasākumi, lai panāktu, ka pilnīga saderība ar Galileo sistēmu kļūst par standartu ierīcēm, ko pārdod Savienībā, un lai veicinātu ar Galileo saderīgu iekārtu ieviešanu globālajā tirgū. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2017. gada 5. decembra secinājumos (4) atbalsta spēcīga pakārtotā un ar kosmosu saistītu lietotņu un pakalpojumu tirgus attīstību un īpaši norāda, ka būtu jāveic piemēroti pasākumi, tostarp attiecīgos gadījumos regulatīvi pasākumi, lai panāktu, ka pilnīga saderība ar Galileo sistēmu kļūst par standartu ierīcēm, ko pārdod Savienībā, un lai veicinātu ar Galileo saderīgu iekārtu ieviešanu globālajā tirgū.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/22/EK (5) paredz visā Savienībā ieviest vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības numuru (“112”) un dalībvalstīm nosaka pienākumu nodrošināt, ka uzņēmumi, kas tiešajiem lietotājiem piedāvā elektronisko sakaru pakalpojumus vietējo zvanu veikšanai uz numuru vai numuriem valsts numerācijas plānā, nodrošina, ka informācija par zvanītāja atrašanās vietu ir pieejama iestādēm, kuras apstrādā ārkārtas izsaukumus vismaz uz vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības numuru “112”. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/22/EK (5) paredz visā Savienībā ieviest vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības numuru (“112”) un dalībvalstīm nosaka pienākumu nodrošināt, ka uzņēmumi, kas tiešajiem lietotājiem piedāvā elektronisko sakaru pakalpojumus vietējo zvanu veikšanai uz numuru vai numuriem valsts numerācijas plānā, nodrošina, ka informācija par zvanītāja atrašanās vietu ir pieejama iestādēm, kuras apstrādā ārkārtas izsaukumus vismaz uz vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības numuru “112”.

| (6) | Pārnēsājamie mobilie tālruņi ar progresīvām datošanas spējām (“mobilās ierīces”) ir telesakaru radioiekārtu kategorija, ko Savienībā visvairāk izmanto, lai veiktu zvanus uz vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības numuru “112”. |
| --- | --- |

(6)

Pārnēsājamie mobilie tālruņi ar progresīvām datošanas spējām (“mobilās ierīces”) ir telesakaru radioiekārtu kategorija, ko Savienībā visvairāk izmanto, lai veiktu zvanus uz vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības numuru “112”.

| (7) | Radioiekārtu, kuras piekļūst neatliekamās palīdzības dienestiem, atrašanās vietas precizitātes līmenim ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka nepieciešamā piekļuve šiem pakalpojumiem ir efektīva. Patlaban zvanītāja atrašanās vietu ārkārtas gadījumu saziņas laikā no mobilajām ierīcēm nosaka, izmantojot šūnas identifikatoru (Cell-ID), kas pamatojas uz mobilās ierīces apkalpojošā mobilo sakaru torņa pārklājuma zonu. Mobilo sakaru torņa pārklājuma zona svārstās no 100 metriem līdz vairākiem kilometriem. Atsevišķos gadījumos, jo īpaši kalnos, pilsētās un lielās ēkās, tas var radīt nozīmīgas kļūdas, pozicionējot zvanītājus, kas lūdz neatliekamo palīdzību. |
| --- | --- |

(7)

Radioiekārtu, kuras piekļūst neatliekamās palīdzības dienestiem, atrašanās vietas precizitātes līmenim ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka nepieciešamā piekļuve šiem pakalpojumiem ir efektīva. Patlaban zvanītāja atrašanās vietu ārkārtas gadījumu saziņas laikā no mobilajām ierīcēm nosaka, izmantojot šūnas identifikatoru (Cell-ID), kas pamatojas uz mobilās ierīces apkalpojošā mobilo sakaru torņa pārklājuma zonu. Mobilo sakaru torņa pārklājuma zona svārstās no 100 metriem līdz vairākiem kilometriem. Atsevišķos gadījumos, jo īpaši kalnos, pilsētās un lielās ēkās, tas var radīt nozīmīgas kļūdas, pozicionējot zvanītājus, kas lūdz neatliekamo palīdzību.

| (8) | Zvanītāja atrašanās vietas noteikšana pēc šūnas identifikatora, ko papildina ar Wi-Fi un GNSS informāciju, ļauj daudz precīzāk noteikt zvanītāja atrašanās vietu un ātrāk un efektīvāk veikt glābšanas darbus, un optimizēt resursus. |
| --- | --- |

(8)

Zvanītāja atrašanās vietas noteikšana pēc šūnas identifikatora, ko papildina ar Wi-Fi un GNSS informāciju, ļauj daudz precīzāk noteikt zvanītāja atrašanās vietu un ātrāk un efektīvāk veikt glābšanas darbus, un optimizēt resursus.

| (9) | Zvanītāju atrašanās vietas noteikšanas risinājumi, kuru pamatā ir GNSS pozicionēšana, jau ir ieviesti astoņās dalībvalstīs un dažās trešās valstīs. |
| --- | --- |

(9)

Zvanītāju atrašanās vietas noteikšanas risinājumi, kuru pamatā ir GNSS pozicionēšana, jau ir ieviesti astoņās dalībvalstīs un dažās trešās valstīs.

| (10) | Attiecībā uz pakalpojuma “112” bāzes izveidotām transportlīdzekļu eZvana sistēmām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2015/758 (6) jau ir noteikts, ka šo sistēmu uztvērējiem jābūt saderīgiem ar Galileo un EGNOS sistēmu nodrošinātajiem pozicionēšanas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz pakalpojuma “112” bāzes izveidotām transportlīdzekļu eZvana sistēmām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2015/758 (6) jau ir noteikts, ka šo sistēmu uztvērējiem jābūt saderīgiem ar Galileo un EGNOS sistēmu nodrošinātajiem pozicionēšanas pakalpojumiem.

| (11) | Minēto iemeslu dēļ mobilajām ierīcēm vajadzētu būt tādu radioiekārtu kategorijā, kuras atbalsta noteiktas funkcijas, kas nodrošina piekļuvi Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 3. punkta g) apakšpunktā minētajiem neatliekamās palīdzības dienestiem. Jaunām mobilajām ierīcēm būtu jāspēj nodrošināt piekļuve Wi-Fi un GNSS atrašanās vietas informācijai ārkārtas gadījumu saziņas laikā, un atrašanās vietas noteikšanas funkcijai jābūt saderīgai un sadarbspējīgai ar Galileo programmas sniegtajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(11)

Minēto iemeslu dēļ mobilajām ierīcēm vajadzētu būt tādu radioiekārtu kategorijā, kuras atbalsta noteiktas funkcijas, kas nodrošina piekļuvi Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 3. punkta g) apakšpunktā minētajiem neatliekamās palīdzības dienestiem. Jaunām mobilajām ierīcēm būtu jāspēj nodrošināt piekļuve Wi-Fi un GNSS atrašanās vietas informācijai ārkārtas gadījumu saziņas laikā, un atrašanās vietas noteikšanas funkcijai jābūt saderīgai un sadarbspējīgai ar Galileo programmas sniegtajiem pakalpojumiem.

| (12) | Direktīvā 2014/53/ES ir noteiktas tikai pamatprasības. Lai atvieglotu atbilstības novērtēšanu minētajām prasībām, tajā sniegts pieņēmums par to radioiekārtu atbilstību, kuras atbilst brīvprātīgi saskaņotajiem standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (7) ar mērķi formulēt sīki izstrādātas minēto prasību tehniskās specifikācijas. |
| --- | --- |

(12)

Direktīvā 2014/53/ES ir noteiktas tikai pamatprasības. Lai atvieglotu atbilstības novērtēšanu minētajām prasībām, tajā sniegts pieņēmums par to radioiekārtu atbilstību, kuras atbilst brīvprātīgi saskaņotajiem standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (7) ar mērķi formulēt sīki izstrādātas minēto prasību tehniskās specifikācijas.

| (13) | Lai atbalstītu Direktīvas 2014/53/ES 3. panta īstenošanu, Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) un Eiropas telesakaru standartu institūtam (ETSI) tika lūgts izstrādāt saskaņotos standartus radioiekārtām (M/536) (8). |
| --- | --- |

(13)

Lai atbalstītu Direktīvas 2014/53/ES 3. panta īstenošanu, Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) un Eiropas telesakaru standartu institūtam (ETSI) tika lūgts izstrādāt saskaņotos standartus radioiekārtām (M/536) (8).

| (14) | Ekonomikas dalībniekiem būtu jādod pietiekami daudz laika, lai veiktu vajadzīgos pielāgojumus mobilajām ierīcēm, ko tie plāno laist tirgū. Nekas šajā regulā nebūtu jāinterpretē kā tāds, kas liedz ekonomikas dalībniekiem ievērot šo regulu, sākot no tās spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(14)

Ekonomikas dalībniekiem būtu jādod pietiekami daudz laika, lai veiktu vajadzīgos pielāgojumus mobilajām ierīcēm, ko tie plāno laist tirgū. Nekas šajā regulā nebūtu jāinterpretē kā tāds, kas liedz ekonomikas dalībniekiem ievērot šo regulu, sākot no tās spēkā stāšanās dienas.

| (15) | Šajā regulā izklāstīto pasākumu sagatavošanas laikā Komisija organizēja apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī, un 2017. gada 14. novembra un 2018. gada 14. marta sanāksmē konsultējās ar Kosmosa politikas ekspertu grupu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā izklāstīto pasākumu sagatavošanas laikā Komisija organizēja apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī, un 2017. gada 14. novembra un 2018. gada 14. marta sanāksmē konsultējās ar Kosmosa politikas ekspertu grupu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 3. punkta g) apakšpunktā izklāstītās pamatprasības attiecas uz pārnēsājamiem mobilajiem tālruņiem, kuru funkcijas ir līdzīgas datora funkcijām attiecībā uz datu apstrādes un glabāšanas spējām.

2.   Atbilstību 1. punktam panāk, izmantojot tehniskos risinājumus, kas nodrošina Wi-Fi datu uztveršanu un apstrādi un tādu globālās navigācijas satelītu sistēmu datu uztveršanu un apstrādi, kuri ir saderīgi un sadarbspējīgi vismaz ar Regulā (ES) Nr. 1285/2013 minēto Galileo sistēmu, un tehniskos risinājumus, kas šos datus dara pieejamus nosūtīšanai ārkārtas gadījumu saziņas laikā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 17. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Kosmosa stratēģija Eiropai (COM(2016) 705 final).

3

(4)  Padomes 2017. gada 5. decembra secinājumi par Galileo un EGNOS programmu, kā arī Eiropas GNSS aģentūras darbības vidusposma novērtējumu, 15435/17.

4

Galileo

EGNOS

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regula (ES) 2015/758 par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma “112” bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK (OV L 123, 19.5.2015., 77. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2015. gada 4. augusta Īstenošanas lēmums C(2015) 5376 final par standartizācijas pieprasījumu Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūtam attiecībā uz radioiekārtām, atbalstot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/53/ES.

8

---

| 25.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/321

(2019. gada 18. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2017/1232

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras (“KN”) vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par atsevišķu preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras (“KN”) vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par atsevišķu preču klasifikāciju.

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1232 (3) izstrādājums, kas izgatavots no čuguna ar lodveida grafītu (plastiskā čuguna, EN-GJS-500-7), tika klasificēts ar KN kodu 7325 99 10 pie citādiem lietiem izstrādājumiem no kaļamā čuguna. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1232 (3) izstrādājums, kas izgatavots no čuguna ar lodveida grafītu (plastiskā čuguna, EN-GJS-500-7), tika klasificēts ar KN kodu 7325 99 10 pie citādiem lietiem izstrādājumiem no kaļamā čuguna.

| (3) | Īstenošanas regulā (ES) 2017/1232 noteiktās klasifikācijas pamatā bija kombinētās nomenklatūras skaidrojumi KN kodam 7307 19 10, kuros definēts kaļamais čuguns, un saskaņā ar šiem skaidrojumiem formulējumā “kaļamais” ietilpst čuguns ar lodveida grafītu. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulā (ES) 2017/1232 noteiktās klasifikācijas pamatā bija kombinētās nomenklatūras skaidrojumi KN kodam 7307 19 10, kuros definēts kaļamais čuguns, un saskaņā ar šiem skaidrojumiem formulējumā “kaļamais” ietilpst čuguns ar lodveida grafītu.

| (4) | Apvienotajās lietās C-397/17 un C-398/17, Profit Europe (4), Tiesa lēma, ka lieti cauruļu savienotājelementi, kas izgatavoti no čuguna ar lodveida grafītu, jāklasificē apakšpozīcijā 7307 19 90. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotajās lietās C-397/17 un C-398/17, Profit Europe (4), Tiesa lēma, ka lieti cauruļu savienotājelementi, kas izgatavoti no čuguna ar lodveida grafītu, jāklasificē apakšpozīcijā 7307 19 90.

| (5) | Tiesa savu lēmumu pamatoja ar konstatējumu, ka čuguns ar lodveida grafītu un kaļamais čuguns atšķiras pēc to sastāva un ražošanas metodes un ka pat tad, ja čugunam ar lodveida grafītu piemīt tādas īpašības, kas ir līdzīgas kaļamā čuguna (EN-GJM) īpašībām, tas tomēr pieder pie atsevišķas čuguna klasifikācijas kategorijas (EN-GJS). |
| --- | --- |

(5)

Tiesa savu lēmumu pamatoja ar konstatējumu, ka čuguns ar lodveida grafītu un kaļamais čuguns atšķiras pēc to sastāva un ražošanas metodes un ka pat tad, ja čugunam ar lodveida grafītu piemīt tādas īpašības, kas ir līdzīgas kaļamā čuguna (EN-GJM) īpašībām, tas tomēr pieder pie atsevišķas čuguna klasifikācijas kategorijas (EN-GJS).

| (6) | Tiesa secināja, ka šajā ziņā minētajos skaidrojumos, ciktāl tajos ir teikts, ka formulējumā “kaļamais” ietilpst čuguns ar lodveida grafītu, jēdziens “kaļamais čuguns” ir paplašināts, attiecinot to uz citu čuguna kategoriju, un tāpēc tie nav jāņem vērā. |
| --- | --- |

(6)

Tiesa secināja, ka šajā ziņā minētajos skaidrojumos, ciktāl tajos ir teikts, ka formulējumā “kaļamais” ietilpst čuguns ar lodveida grafītu, jēdziens “kaļamais čuguns” ir paplašināts, attiecinot to uz citu čuguna kategoriju, un tāpēc tie nav jāņem vērā.

| (7) | Tiesas spriedums pēc analoģijas ir piemērojams ražojumam, uz kuru attiecas Īstenošanas regula (ES) 2017/1232, jo šis ražojums atbilst standartam EN-GJS-500-7, un tā klasifikācija pie kaļamā čuguna izstrādājumiem ir balstīta uz Kombinētās nomenklatūras skaidrojumu tekstu KN kodam 7307 19 10, ko Tiesa ir atzinusi par tādu, kas maina KN apakšpozīcijas 7307 19 10 darbības jomu. |
| --- | --- |

(7)

Tiesas spriedums pēc analoģijas ir piemērojams ražojumam, uz kuru attiecas Īstenošanas regula (ES) 2017/1232, jo šis ražojums atbilst standartam EN-GJS-500-7, un tā klasifikācija pie kaļamā čuguna izstrādājumiem ir balstīta uz Kombinētās nomenklatūras skaidrojumu tekstu KN kodam 7307 19 10, ko Tiesa ir atzinusi par tādu, kas maina KN apakšpozīcijas 7307 19 10 darbības jomu.

| (8) | Tāpēc izstrādājuma, uz kuru attiecas Īstenošanas regula (ES) 2017/1232, klasifikācija neatbilst Tiesas konstatējumiem tās spriedumā apvienotajās lietās C-397/17 un C-398/17. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc izstrādājuma, uz kuru attiecas Īstenošanas regula (ES) 2017/1232, klasifikācija neatbilst Tiesas konstatējumiem tās spriedumā apvienotajās lietās C-397/17 un C-398/17.

| (9) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2017/1232 būtu jāatceļ un jāaizstāj. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2017/1232 būtu jāatceļ un jāaizstāj.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1) ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar minētās tabulas 2) ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2017/1232 atceļ.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 18. februārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Stephen QUEST

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2017. gada 3. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2017/1232 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (OV L 177, 8.7.2017., 23. lpp.).

3

(4)  
  2018. gada 12. jūlija spriedums, Profit Europe, C-397/17 un C 398/17, EU:C:2018:564.

4

Profit Europe

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Apaļš izstrādājums, kura diametrs ir aptuveni 500 mm un masa ir aptuveni 23 kg. Tas ir izgatavots no čuguna ar lodveida grafītu (plastiskais čuguns, EN-GJS-500-7). Aizsardzībai pret koroziju izstrādājums ir krāsots ar melnu bitumenu.
  Izstrādājums ir sertificēts saskaņā ar standartu EN 124 (transportlīdzekļu un gājēju zonu ūdens noteku pārsedzes un lūku pārsedzes), un to izmanto kā kanalizācijas pārsegu (piemēram, lietusūdens kanalizācijai).
  Sk. attēlu (1). | 7325 99 90 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 7325 , 7325 99 un 7325 99 90 formulējumu.
  Izstrādājumu klasificēšana ar KN kodu 7325 10 00 pie citādiem lietiem izstrādājumiem no nekaļamā čuguna nav iespējama, jo nekaļamais čuguns nav deformējams spiedes spriegumā, savukārt čuguns ar lodveida grafītu ir deformējams stiepes spriegumā un arī zināmā mērā deformējams spiedes spriegumā. Tāpēc čugunu ar lodveida grafītu nevar uzskatīt par nekaļamo čugunu (pēc analoģijas sk. 2018. gada 12. jūlija spriedumu Profit Europe, apvienotās lietas C-397/17 un C-398/17, EU:C:2018:564).
  Izstrādājuma klasifikācija ar KN kodu 7325 99 10 pie citādiem lietiem izstrādājumiem no kaļamā čuguna arī nav iespējama, jo čuguns ar lodveida grafītu un kaļamais čuguns atšķiras pēc to sastāva un ražošanas metodes. Pat ja čugunam ar lodveida grafītu piemīt tādas īpašības, kas ir līdzīgas kaļamā čuguna (EN-GJM) īpašībām, tas tomēr pieder pie atsevišķas kategorijas (EN-GJS) (pēc analoģijas sk. 2018. gada 12. jūlija spriedumu Profit Europe, apvienotās lietas C-397/17 un C-398/17).
  Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 7325 99 90 pie “citādiem lietiem izstrādājumiem no citādas dzelzs”. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Apaļš izstrādājums, kura diametrs ir aptuveni 500 mm un masa ir aptuveni 23 kg. Tas ir izgatavots no čuguna ar lodveida grafītu (plastiskais čuguns, EN-GJS-500-7). Aizsardzībai pret koroziju izstrādājums ir krāsots ar melnu bitumenu.

Izstrādājums ir sertificēts saskaņā ar standartu EN 124 (transportlīdzekļu un gājēju zonu ūdens noteku pārsedzes un lūku pārsedzes), un to izmanto kā kanalizācijas pārsegu (piemēram, lietusūdens kanalizācijai).

Sk. attēlu (1).

7325 99 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 7325 , 7325 99 un 7325 99 90 formulējumu.

Izstrādājumu klasificēšana ar KN kodu 7325 10 00 pie citādiem lietiem izstrādājumiem no nekaļamā čuguna nav iespējama, jo nekaļamais čuguns nav deformējams spiedes spriegumā, savukārt čuguns ar lodveida grafītu ir deformējams stiepes spriegumā un arī zināmā mērā deformējams spiedes spriegumā. Tāpēc čugunu ar lodveida grafītu nevar uzskatīt par nekaļamo čugunu (pēc analoģijas sk. 2018. gada 12. jūlija spriedumu Profit Europe, apvienotās lietas C-397/17 un C-398/17, EU:C:2018:564).

Izstrādājuma klasifikācija ar KN kodu 7325 99 10 pie citādiem lietiem izstrādājumiem no kaļamā čuguna arī nav iespējama, jo čuguns ar lodveida grafītu un kaļamais čuguns atšķiras pēc to sastāva un ražošanas metodes. Pat ja čugunam ar lodveida grafītu piemīt tādas īpašības, kas ir līdzīgas kaļamā čuguna (EN-GJM) īpašībām, tas tomēr pieder pie atsevišķas kategorijas (EN-GJS) (pēc analoģijas sk. 2018. gada 12. jūlija spriedumu Profit Europe, apvienotās lietas C-397/17 un C-398/17).

Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 7325 99 90 pie “citādiem lietiem izstrādājumiem no citādas dzelzs”.

---

(1)  Attēls pievienots tikai informācijai.

---

LĒMUMI

| 25.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/7

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/322

(2019. gada 31. janvāris)

par tiesību pieņemt lēmumus par nacionālajos tiesību aktos piešķirto uzraudzības pilnvaru deleģēšanu (ECB/2019/4)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktu, kā arī 4. panta 3. punktu un 9. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2017/933 (2016. gada 16. novembris) par ar uzraudzības uzdevumiem saistītu juridisku instrumentu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas vispārējo regulējumu (ECB/2016/40) (2) un jo īpaši tā 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta regulējuma ietvaros Eiropas Centrālā banka (ECB) pilda tās ekskluzīvo uzdevumu uzraudzīt kredītiestādes ar mērķi nodrošināt uzraudzības standartu konsekventu piemērošanu, lai stiprinātu finanšu stabilitāti un nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta regulējuma ietvaros Eiropas Centrālā banka (ECB) pilda tās ekskluzīvo uzdevumu uzraudzīt kredītiestādes ar mērķi nodrošināt uzraudzības standartu konsekventu piemērošanu, lai stiprinātu finanšu stabilitāti un nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 3. punktā noteikts, ka ECB jāpiemēro visus attiecīgos Eiropas Savienības tiesību aktus un, ja šie Eiropas Savienības tiesību akti ir direktīvas, nacionālos tiesību aktus, ar kuriem šīs direktīvas transponē. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 3. punktā noteikts, ka ECB jāpiemēro visus attiecīgos Eiropas Savienības tiesību aktus un, ja šie Eiropas Savienības tiesību akti ir direktīvas, nacionālos tiesību aktus, ar kuriem šīs direktīvas transponē.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 9. panta 1. punkta otro daļu, lai veiktu tai uzticētos uzdevumus, ECB ir visas pilnvaras un pienākumi, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1024/2013, un visas pilnvaras un pienākumi, kas kompetentajām iestādēm ir saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem. ECB kompetence attiecas arī uz tādu saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem piešķirtu uzraudzības pilnvaru īstenošanu, kuras nav tieši noteiktas Eiropas Savienības tiesību aktos, ciktāl šādas pilnvaras ietilpst ECB uzdevumos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. pantu un nepieciešamas uzraudzības funkciju veikšanai. ECB kā kompetentajai iestādei katru gadu jāpieņem ievērojams skaits lēmumu par nacionālajos tiesību aktos piešķirtajām uzraudzības pilnvarām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 9. panta 1. punkta otro daļu, lai veiktu tai uzticētos uzdevumus, ECB ir visas pilnvaras un pienākumi, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1024/2013, un visas pilnvaras un pienākumi, kas kompetentajām iestādēm ir saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem. ECB kompetence attiecas arī uz tādu saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem piešķirtu uzraudzības pilnvaru īstenošanu, kuras nav tieši noteiktas Eiropas Savienības tiesību aktos, ciktāl šādas pilnvaras ietilpst ECB uzdevumos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. pantu un nepieciešamas uzraudzības funkciju veikšanai. ECB kā kompetentajai iestādei katru gadu jāpieņem ievērojams skaits lēmumu par nacionālajos tiesību aktos piešķirtajām uzraudzības pilnvarām.

| (4) | Lai veicinātu lēmumu pieņemšanas procesu, nepieciešams deleģēšanas lēmums attiecībā uz šādu lēmumu pieņemšanu. Eiropas Savienības Tiesa atzinusi pilnvaru deleģēšanu par vajadzīgu, lai iestāde, kurai jāpieņem ievērojams lēmumu skaits, varētu veikt savus pienākumus. Tiesa tāpat atzinusi, ka lēmējinstanču darboties spējas nodrošināšana atbilst principiem, kas piemīt visām institucionālajām sistēmām (3). |
| --- | --- |

(4)

Lai veicinātu lēmumu pieņemšanas procesu, nepieciešams deleģēšanas lēmums attiecībā uz šādu lēmumu pieņemšanu. Eiropas Savienības Tiesa atzinusi pilnvaru deleģēšanu par vajadzīgu, lai iestāde, kurai jāpieņem ievērojams lēmumu skaits, varētu veikt savus pienākumus. Tiesa tāpat atzinusi, ka lēmējinstanču darboties spējas nodrošināšana atbilst principiem, kas piemīt visām institucionālajām sistēmām (3).

| (5) | Lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanai jābūt ierobežotai un proporcionālai, un deleģēšanas piemērošanas jomai jābūt skaidri definētai. |
| --- | --- |

(5)

Lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanai jābūt ierobežotai un proporcionālai, un deleģēšanas piemērošanas jomai jābūt skaidri definētai.

| (6) | Lēmumā (ES) 2017/933 (ECB/2016/40) noteikta procedūra, kura jāievēro, pieņemot deleģēšanas lēmumus attiecībā uz uzraudzību, un personas, kurām var tikt deleģētas lēmumu pieņemšanas pilnvaras. Minētais lēmums neietekmē ECB uzraudzības uzdevumu izpildi un neierobežo Uzraudzības valdes kompetenci iesniegt ECB Padomei pabeigtus lēmumu projektus. |
| --- | --- |

(6)

Lēmumā (ES) 2017/933 (ECB/2016/40) noteikta procedūra, kura jāievēro, pieņemot deleģēšanas lēmumus attiecībā uz uzraudzību, un personas, kurām var tikt deleģētas lēmumu pieņemšanas pilnvaras. Minētais lēmums neietekmē ECB uzraudzības uzdevumu izpildi un neierobežo Uzraudzības valdes kompetenci iesniegt ECB Padomei pabeigtus lēmumu projektus.

| (7) | Ja šajā lēmumā noteiktie kritēriji deleģēta lēmuma pieņemšanai netiek izpildīti, lēmumi jāpieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktā un precizēta Lēmuma ECB/2004/2 (4) 13.g pantā. Turklāt iebildumu neizteikšanas procedūra būtu jāizmanto arī tad, ja struktūrvienību vadītājiem ir bažas par nacionālo pilnvaru lēmumu vērtēšanas kritēriju izpildi novērtējuma sarežģītības dēļ. |
| --- | --- |

(7)

Ja šajā lēmumā noteiktie kritēriji deleģēta lēmuma pieņemšanai netiek izpildīti, lēmumi jāpieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktā un precizēta Lēmuma ECB/2004/2 (4) 13.g pantā. Turklāt iebildumu neizteikšanas procedūra būtu jāizmanto arī tad, ja struktūrvienību vadītājiem ir bažas par nacionālo pilnvaru lēmumu vērtēšanas kritēriju izpildi novērtējuma sarežģītības dēļ.

| (8) | ECB uzraudzības lēmumi var tikt pakļauti administratīvai pārskatīšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 24. pantu un to, kā tas tālāk noteikts Lēmumā ECB/2014/16 (5). Šādas administratīvās pārskatīšanas gadījumā Uzraudzības valdei būtu jāņem vērā Administratīvās pārskatīšanas padomes atzinumu un iesniedz jaunu lēmuma projektu ECB Padomes apstiprināšanai saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, |
| --- | --- |

(8)

ECB uzraudzības lēmumi var tikt pakļauti administratīvai pārskatīšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 24. pantu un to, kā tas tālāk noteikts Lēmumā ECB/2014/16 (5). Šādas administratīvās pārskatīšanas gadījumā Uzraudzības valdei būtu jāņem vērā Administratīvās pārskatīšanas padomes atzinumu un iesniedz jaunu lēmuma projektu ECB Padomes apstiprināšanai saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “nacionālo pilnvaru lēmumi” ir lēmumi, kurus ECB pieņem, īstenojot saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem piešķirtās uzraudzības pilnvaras, kuras nav tieši noteiktas Eiropas Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

1)

“nacionālo pilnvaru lēmumi” ir lēmumi, kurus ECB pieņem, īstenojot saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem piešķirtās uzraudzības pilnvaras, kuras nav tieši noteiktas Eiropas Savienības tiesību aktos;

| 2) | “līdzdalības iegūšana” ir tiešas vai netiešas līdzdalības iegūšana citas iestādes kapitālā vai balsstiesībās, t.sk. jaunas iestādes izveidošanas rezultātā, izņemot būtiskas līdzdalības iegūšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (6) 22. panta izpratnē; |
| --- | --- |

2)

“līdzdalības iegūšana” ir tiešas vai netiešas līdzdalības iegūšana citas iestādes kapitālā vai balsstiesībās, t.sk. jaunas iestādes izveidošanas rezultātā, izņemot būtiskas līdzdalības iegūšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (6) 22. panta izpratnē;

6

| 3) | “apvienošanās” ir a) darbība, ar ko viena vai vairākas sabiedrības, kuru darbību izbeidz ar likvidāciju vai bez tās, nodod visus savus aktīvus un pasīvus esošai sabiedrībai vai jaunai sabiedrībai apmaiņā pret to, ka to akcionāriem tiek emitēti vērtspapīri vai akcijas, kas veido minētās esošās sabiedrības vai jaunās sabiedrības kapitālu, vai b) jebkurš darījums, kas ir apvienošanās saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

3)

“apvienošanās” ir a) darbība, ar ko viena vai vairākas sabiedrības, kuru darbību izbeidz ar likvidāciju vai bez tās, nodod visus savus aktīvus un pasīvus esošai sabiedrībai vai jaunai sabiedrībai apmaiņā pret to, ka to akcionāriem tiek emitēti vērtspapīri vai akcijas, kas veido minētās esošās sabiedrības vai jaunās sabiedrības kapitālu, vai b) jebkurš darījums, kas ir apvienošanās saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem tiesību aktiem;

| 4) | “sadalīšana” ir a) darbība, ar ko viena vai vairākas sabiedrības sadala daļu to aktīvu un pasīvu un izveido jaunu sabiedrību, kuras turējumā ir šie aktīvi un pasīvi, vai b) jebkurš darījums, kas ir sadalīšana saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

4)

“sadalīšana” ir a) darbība, ar ko viena vai vairākas sabiedrības sadala daļu to aktīvu un pasīvu un izveido jaunu sabiedrību, kuras turējumā ir šie aktīvi un pasīvi, vai b) jebkurš darījums, kas ir sadalīšana saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem tiesību aktiem;

| 5) | “trešā valsts vai teritorija” ir valsts vai teritorija ārpus Eiropas Ekonomikas zonas; |
| --- | --- |

5)

“trešā valsts vai teritorija” ir valsts vai teritorija ārpus Eiropas Ekonomikas zonas;

| 6) | “saistītā persona” ir fiziska persona, kas ir saistīta ar kredītiestādi, vai šādas personas tuvs ģimenes loceklis, vai juridiska persona, kas saistīta ar kredītiestādi saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

6)

“saistītā persona” ir fiziska persona, kas ir saistīta ar kredītiestādi, vai šādas personas tuvs ģimenes loceklis, vai juridiska persona, kas saistīta ar kredītiestādi saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem tiesību aktiem;

| 7) | “UPNP lēmums” ir lēmums, kuru, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. pantu, ECB pieņem pēc gada uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa pabeigšanas Direktīvas 2013/36/ES 97. panta izpratnē; |
| --- | --- |

7)

“UPNP lēmums” ir lēmums, kuru, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. pantu, ECB pieņem pēc gada uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa pabeigšanas Direktīvas 2013/36/ES 97. panta izpratnē;

| 8) | “likviditātes seguma rādītājs” (LSR) ir rādītājs, kas definēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/61 4. pantā (7); |
| --- | --- |

8)

“likviditātes seguma rādītājs” (LSR) ir rādītājs, kas definēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/61 4. pantā (7);

7

| 9) | “līdzvērtīgi uzraudzības un regulatīvie standarti” ir uzraudzības un regulatīvās prasības vai pasākumi, kurus piemēro trešā valsts vai teritorija un kurus Eiropas Komisija atzīst par līdzvērtīgiem tiem, kurus piemēro Eiropas Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punktu un 114. panta 7. punktu (8). Attiecīgās trešās valstis un teritorijas ir uzskaitītas Komisijas Īstenošanas lēmuma 2014/908/ES I un IV pielikumā (9); |
| --- | --- |

9)

“līdzvērtīgi uzraudzības un regulatīvie standarti” ir uzraudzības un regulatīvās prasības vai pasākumi, kurus piemēro trešā valsts vai teritorija un kurus Eiropas Komisija atzīst par līdzvērtīgiem tiem, kurus piemēro Eiropas Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punktu un 114. panta 7. punktu (8). Attiecīgās trešās valstis un teritorijas ir uzskaitītas Komisijas Īstenošanas lēmuma 2014/908/ES I un IV pielikumā (9);

8

9

| 10) | “deleģēšanas lēmums” un “deleģētais lēmums” ir deleģēšanas lēmums un deleģētais lēmums Lēmuma (ES) 2017/933 (ECB/2016/40) 3. panta 2. un 4. punktā nozīmē; |
| --- | --- |

10)

“deleģēšanas lēmums” un “deleģētais lēmums” ir deleģēšanas lēmums un deleģētais lēmums Lēmuma (ES) 2017/933 (ECB/2016/40) 3. panta 2. un 4. punktā nozīmē;

| 11) | “struktūrvienību vadītāji” ir ECB struktūrvienību vadītāji, kuriem deleģētas tiesības pieņemt nacionālo pilnvaru lēmumus; |
| --- | --- |

11)

“struktūrvienību vadītāji” ir ECB struktūrvienību vadītāji, kuriem deleģētas tiesības pieņemt nacionālo pilnvaru lēmumus;

| 12) | “iebildumu neizteikšanas procedūra” ir procedūra, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktā, kā tālāk noteikts Lēmuma ECB/2004/2 13.g pantā; |
| --- | --- |

12)

“iebildumu neizteikšanas procedūra” ir procedūra, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktā, kā tālāk noteikts Lēmuma ECB/2004/2 13.g pantā;

| 13) | “negatīvs lēmums” ir lēmums, ar kuru nepiešķir atļauju, kuru lūgusi nozīmīga uzraudzītā iestāde, vai nepiešķir to pilnībā. Lēmumu ar papildu noteikumiem, piem., nosacījumiem vai pienākumiem, uzskata par negatīvu lēmumu, izņemot, ja šādi papildu noteikumi: a) nodrošina, ka uzraudzītā iestāde atbilst attiecīgo nacionālo tiesību aktu prasībām un par tām notikusi rakstiska vienošanās; vai b) tikai atkārto vienu vai vairākas esošās prasības, kuras iestādei jāievēro saskaņā ar nacionālo tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem vai attiecībā uz kurām nepieciešama informācija par vienas vai vairāku prasību izpildi; |
| --- | --- |

13)

“negatīvs lēmums” ir lēmums, ar kuru nepiešķir atļauju, kuru lūgusi nozīmīga uzraudzītā iestāde, vai nepiešķir to pilnībā. Lēmumu ar papildu noteikumiem, piem., nosacījumiem vai pienākumiem, uzskata par negatīvu lēmumu, izņemot, ja šādi papildu noteikumi: a) nodrošina, ka uzraudzītā iestāde atbilst attiecīgo nacionālo tiesību aktu prasībām un par tām notikusi rakstiska vienošanās; vai b) tikai atkārto vienu vai vairākas esošās prasības, kuras iestādei jāievēro saskaņā ar nacionālo tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem vai attiecībā uz kurām nepieciešama informācija par vienas vai vairāku prasību izpildi;

| 14) | “nozīmīga uzraudzītā iestāde” ir nozīmīga uzraudzītā iestāde, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. panta 16. punktā (10); |
| --- | --- |

14)

“nozīmīga uzraudzītā iestāde” ir nozīmīga uzraudzītā iestāde, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. panta 16. punktā (10);

10

| 15) | “filiāle” ir filiāle Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 17) apakšpunkta izpratnē; |
| --- | --- |

15)

“filiāle” ir filiāle Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 17) apakšpunkta izpratnē;

| 16) | “pārstāvniecība” ir birojs, kas veicina un atbalsta uzraudzītās iestādes darbības, bet neveic kredītiestādes darbību; |
| --- | --- |

16)

“pārstāvniecība” ir birojs, kas veicina un atbalsta uzraudzītās iestādes darbības, bet neveic kredītiestādes darbību;

| 17) | “atbalsta blakuspakalpojumi” ir administratīvie pakalpojumi, klientu apkalpošana, parādu piedziņa, e-paraksti vai citi līdzīgi pakalpojumi, kas saistīti ar kredītiestādes darbību; |
| --- | --- |

17)

“atbalsta blakuspakalpojumi” ir administratīvie pakalpojumi, klientu apkalpošana, parādu piedziņa, e-paraksti vai citi līdzīgi pakalpojumi, kas saistīti ar kredītiestādes darbību;

| 18) | “ECB norādījumi” ir saskaņā ar Uzraudzības valdes priekšlikumu ECB Padomes pieņemts dokuments, kas publicēts ECB tīmekļa vietnē un kurā sniegti norādījumi par to, kā ECB interpretē juridiskās prasības. |
| --- | --- |

18)

“ECB norādījumi” ir saskaņā ar Uzraudzības valdes priekšlikumu ECB Padomes pieņemts dokuments, kas publicēts ECB tīmekļa vietnē un kurā sniegti norādījumi par to, kā ECB interpretē juridiskās prasības.

2. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

1.   Šajā lēmumā noteikti kritēriji tam, kā ECB struktūrvienību vadītājiem deleģē tiesības pieņemt nacionālo pilnvaru lēmumus.

2.   Lēmumu pieņemšanas tiesību deleģēšana neietekmē uzraudzības novērtējumu, kuru jāveic nacionālo pilnvaru lēmumu pieņemšanas vajadzībām.

3. pants

Nacionālo pilnvaru lēmumu deleģēšana

1.   Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/933 (ECB/2016/40) 4. pantu ECB Padome ECB Valdes saskaņā ar minētā lēmuma 5. pantu nominētiem ECB struktūrvienību vadītājiem deleģē tiesības pieņemt nacionālo pilnvaru lēmumus attiecībā uz: a) līdzdalības iegūšanu; b) aktīvu vai pasīvu iegādi; c) līdzdalības pārdošanu; d) aktīvu vai pasīvu pārdošanu; e) apvienošanos; f) sadalīšanu; g) darbībām trešās valstīs vai teritorijās; h) ārpakalpojumu izmantošanu; i) statūtu grozījumiem; j) ārējo revidentu iecelšanu; k) kredītu saistītām personām.

2.   Nacionālo pilnvaru lēmumus, kas minēti 1. punktā, ar deleģēta lēmuma palīdzību pieņem, ja izpildīti 4.–14. pantā noteiktie kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai.

3.   Nacionālo pilnvaru lēmumus nepieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja nacionālie tiesību akti prasa uzraudzības iestāžu apstiprinājumu kredītiestādes stratēģiskajiem pasākumiem vai ja novērtējuma sarežģītība prasa tos pieņemt saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.

4.   Lēmumu pieņemšanas tiesību deleģēšana attiecas gan uz uzraudzības lēmumu pieņemšanu, gan ECB veiktu pozitīvu novērtējumu apstiprināšanu gadījumos, kuros uzraudzības lēmums nav nepieciešams saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem.

5.   Negatīvus lēmumus ar deleģēta lēmuma palīdzību nepieņem.

6.   Ja lēmumu nevar pieņemt ar deleģēta lēmuma palīdzību, to pieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.

4. pants

Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par līdzdalības iegūšanu

1.   Lēmumus par to, kā apstiprina nozīmīgas uzraudzītās iestādes veiktu līdzdalības iegūšanu kredītiestādēs vai iestādēs, kas nav kredītiestādes, pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja izpildīti visi šādi kritēriji:

| a) | ietekme uz ieguvējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | pēc līdzdalības iegūšanas pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un |
| --- | --- | --- |

a)

ietekme uz ieguvējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

pēc līdzdalības iegūšanas pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un

| ii) | samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

ii)

samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem;

| b) | ietekme uz ieguvējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR; |
| --- | --- | --- |

b)

ietekme uz ieguvējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR;

| ii) | konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk kā par 50 %; |
| --- | --- |

ii)

konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk kā par 50 %;

| c) | iegūtā iestāde atrodas Eiropas Savienības vai Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstī, vai trešā valstī vai teritorijā ar līdzvērtīgiem uzraudzības un regulatīvajiem standartiem. |
| --- | --- |

c)

iegūtā iestāde atrodas Eiropas Savienības vai Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstī, vai trešā valstī vai teritorijā ar līdzvērtīgiem uzraudzības un regulatīvajiem standartiem.

2.   Līdzdalības iegūšanas novērtējumu veic saskaņā ar attiecīgajiem nacionālo tiesību aktu noteikumiem, ņemot vērā arī visus piemērojamos ECB norādījumus un/vai nacionālo kompetento iestāžu politikas nostājas, norādījumus vai līdzīgus aktus.

5. pants

Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par aktīvu vai pasīvu iegādi

1.   Lēmumus par to, kā apstiprina nozīmīgas uzraudzītās iestādes veiktu aktīvu vai pasīvu iegādi kredītiestādēs vai iestādēs, kas nav kredītiestādes, pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja izpildīti visi šādi kritēriji:

| a) | iegādes ietekme uz iegādes veicējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | pēc līdzdalības iegūšanas pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un |
| --- | --- | --- |

a)

iegādes ietekme uz iegādes veicējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

pēc līdzdalības iegūšanas pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un

| ii) | samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

ii)

samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem;

| b) | iegādes ietekme uz iegādes veicējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR; un |
| --- | --- | --- |

b)

iegādes ietekme uz iegādes veicējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR; un

| ii) | konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk nekā par 50 %; |
| --- | --- |

ii)

konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk nekā par 50 %;

| c) | iegādāto aktīvu un pasīvu vērtība nepārsniedz 25 % no iegādes veicējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes kopējiem aktīviem individuālā līmenī. |
| --- | --- |

c)

iegādāto aktīvu un pasīvu vērtība nepārsniedz 25 % no iegādes veicējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes kopējiem aktīviem individuālā līmenī.

2.   Aktīvu vai pasīvu iegādes novērtējumu veic saskaņā ar attiecīgajiem nacionālo tiesību aktu noteikumiem, ņemot vērā arī visus piemērojamos ECB norādījumus un/vai nacionālo kompetento iestāžu politikas nostājas, norādījumus vai līdzīgus aktus.

6. pants

Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par līdzdalības pārdošanu

1.   Lēmumus par nozīmīgas uzraudzītās iestādes veiktas līdzdalības pārdošanas apstiprināšanu pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja izpildīti visi šādi kritēriji:

| a) | ietekme uz pārdevējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | pēc līdzdalības pārdošanas pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un |
| --- | --- | --- |

a)

ietekme uz pārdevējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

pēc līdzdalības pārdošanas pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un

| ii) | samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

ii)

samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem;

| b) | ietekme uz pārdevējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR; un |
| --- | --- | --- |

b)

ietekme uz pārdevējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR; un

| ii) | konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk kā par 50 %; |
| --- | --- |

ii)

konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk kā par 50 %;

2.   Līdzdalības pārdošanas novērtējumu veic saskaņā ar attiecīgajiem nacionālo tiesību aktu noteikumiem, ņemot vērā arī visus piemērojamos ECB norādījumus un/vai nacionālo kompetento iestāžu politikas nostājas, norādījumus vai līdzīgus aktus.

7. pants

Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par aktīvu vai pasīvu pārdošanu

1.   Lēmumus par nozīmīgas uzraudzītās iestādes veiktas aktīvu vai pasīvu pārdošanas apstiprināšanu pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja izpildīti visi šādi kritēriji:

| a) | aktīvu vai pasīvu pārdošanas ietekme uz pārdevējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | pēc līdzdalības pārdošanas pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un |
| --- | --- | --- |

a)

aktīvu vai pasīvu pārdošanas ietekme uz pārdevējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

pēc līdzdalības pārdošanas pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un

| ii) | samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

ii)

samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem;

| b) | aktīvu vai pasīvu pārdošanas ietekme uz pārdevējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR; un |
| --- | --- | --- |

b)

aktīvu vai pasīvu pārdošanas ietekme uz pārdevējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR; un

| ii) | konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk kā par 50 %; |
| --- | --- |

ii)

konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk kā par 50 %;

| c) | pārdoto aktīvu vai pasīvu vērtība nepārsniedz 25 % no pārdevējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes kopējiem aktīviem individuālā līmenī. |
| --- | --- |

c)

pārdoto aktīvu vai pasīvu vērtība nepārsniedz 25 % no pārdevējas nozīmīgās uzraudzītās iestādes kopējiem aktīviem individuālā līmenī.

2.   Aktīvu vai pasīvu pārdošanas novērtējumu veic saskaņā ar attiecīgajiem nacionālo tiesību aktu noteikumiem, ņemot vērā arī visus piemērojamos ECB norādījumus un/vai nacionālo kompetento iestāžu politikas nostājas, norādījumus vai līdzīgus aktus.

8. pants

Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par apvienošanos

1.   Lēmumus par apvienošanās, kurā iesaistīta vismaz viena nozīmīga uzraudzītā iestāde, apstiprināšanu pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja izpildīti visi šādi kritēriji:

| a) | apvienošanās ietekme uz nozīmīgās uzraudzītās iestādes pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | pēc apvienošanās pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un vajadzības gadījumā 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un |
| --- | --- | --- |

a)

apvienošanās ietekme uz nozīmīgās uzraudzītās iestādes pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

pēc apvienošanās pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un vajadzības gadījumā 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un

| ii) | samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

ii)

samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem;

| b) | apvienošanās ietekme uz nozīmīgās uzraudzītās iestādes likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR; un |
| --- | --- | --- |

b)

apvienošanās ietekme uz nozīmīgās uzraudzītās iestādes likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR; un

| ii) | konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk kā par 50 %; |
| --- | --- |

ii)

konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk kā par 50 %;

| c) | apvienošanās rezultātā izveidotā nozīmīgas uzraudzītās iestādes pārvaldības struktūra nerada bažas no uzraudzības viedokļa. |
| --- | --- |

c)

apvienošanās rezultātā izveidotā nozīmīgas uzraudzītās iestādes pārvaldības struktūra nerada bažas no uzraudzības viedokļa.

2.   Lēmumu pieņemšanas tiesības struktūrvienību vadītājiem nekādā gadījumā nedeleģē attiecībā uz:

| a) | vienas nozīmīgas uzraudzītās iestādes apvienošanos ar citu iestādi, kura nav nozīmīgās uzraudzītās iestādes grupā; vai |
| --- | --- |

a)

vienas nozīmīgas uzraudzītās iestādes apvienošanos ar citu iestādi, kura nav nozīmīgās uzraudzītās iestādes grupā; vai

| b) | vienā grupā esošu nozīmīgu uzraudzīto iestāžu pārrobežu apvienošanos. |
| --- | --- |

b)

vienā grupā esošu nozīmīgu uzraudzīto iestāžu pārrobežu apvienošanos.

3.   Apvienošanās novērtējumu veic saskaņā ar attiecīgajiem nacionālo tiesību aktu noteikumiem, ņemot vērā arī visus piemērojamos ECB norādījumus un/vai nacionālo kompetento iestāžu politikas nostājas, norādījumus vai līdzīgus aktus.

9. pants

Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par sadalīšanu

1.   Lēmumus par sadalīšanas, kurā iesaistīta vismaz viena nozīmīga uzraudzītā iestāde, apstiprināšanu pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja izpildīti visi šādi kritēriji:

| a) | sadalīšanas ietekme uz nozīmīgās uzraudzītās iestādes vai iestāžu pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | pēc sadalīšanas pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un vajadzības gadījumā 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un |
| --- | --- | --- |

a)

sadalīšanas ietekme uz nozīmīgās uzraudzītās iestādes vai iestāžu pašu kapitālu ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

pēc sadalīšanas pašu kapitāls pārsniedz, un aplēsts, ka turpinās pārsniegt, Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punktā noteikto prasību summu, pašu kapitālu, kas jātur saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un vajadzības gadījumā 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā; un

| ii) | samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

ii)

samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem;

| b) | sadalīšanas ietekme uz nozīmīgās uzraudzītās iestādes vai iestāžu likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:






  i) | LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR; un |
| --- | --- | --- |

b)

sadalīšanas ietekme uz nozīmīgās uzraudzītās iestādes vai iestāžu likviditātes situāciju ir ierobežota, kas nozīmē, ka:

i)

LSR saglabājas virs 110 % un ir virs likviditātes prasībām, kas noteiktas pēdējā pieejamajā UPNP lēmumā, ja tās ir augstākas par prasīto obligāto LSR; un

| ii) | konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk kā par 50 %; |
| --- | --- |

ii)

konsolidētā līmenī LSR netiek samazināts vairāk kā par 50 %;

| c) | sadalīšanas rezultātā izveidotā nozīmīgas uzraudzītās iestādes vai iestāžu pārvaldības struktūra nerada bažas no uzraudzības viedokļa. |
| --- | --- |

c)

sadalīšanas rezultātā izveidotā nozīmīgas uzraudzītās iestādes vai iestāžu pārvaldības struktūra nerada bažas no uzraudzības viedokļa.

2.   Lēmumu pieņemšanas tiesības struktūrvienību vadītājiem nekādā gadījumā nedeleģē attiecībā uz:

| a) | sadalīšanu, kuras rezultātā tiek izveidota cita iestāde, kura nav nozīmīgās uzraudzītās iestādes grupā; vai |
| --- | --- |

a)

sadalīšanu, kuras rezultātā tiek izveidota cita iestāde, kura nav nozīmīgās uzraudzītās iestādes grupā; vai

| b) | sadalīšanu, kuras rezultātā tiek izveidota iestāde valstī vai teritorijā, kura nav valsts vai teritorija, kurā reģistrēta nozīmīgā uzraudzītā iestāde. |
| --- | --- |

b)

sadalīšanu, kuras rezultātā tiek izveidota iestāde valstī vai teritorijā, kura nav valsts vai teritorija, kurā reģistrēta nozīmīgā uzraudzītā iestāde.

3.   Sadalīšanas novērtējumu veic saskaņā ar attiecīgajiem nacionālo tiesību aktu noteikumiem, ņemot vērā arī visus piemērojamos ECB norādījumus un/vai nacionālo kompetento iestāžu politikas nostājas, norādījumus vai līdzīgus aktus.

10. pants

Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par darbībām trešās valstīs vai teritorijās

1.   Lēmumus par to, kā apstiprina nozīmīgas uzraudzītās iestādes veiktu filiāles reģistrāciju trešā valstī vai teritorijā, pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja izpildīti visi šādi kritēriji:

| a) | filiāle reģistrēta trešā valstī vai teritorijā, kurā ir līdzvērtīgi uzraudzības un regulatīvie standarti; |
| --- | --- |

a)

filiāle reģistrēta trešā valstī vai teritorijā, kurā ir līdzvērtīgi uzraudzības un regulatīvie standarti;

| b) | darbību programmā aplēstie filiāles kopējie aktīvi nav lielāki par 10 % no nozīmīgās uzraudzītās iestādes kopējiem aktīviem; un |
| --- | --- |

b)

darbību programmā aplēstie filiāles kopējie aktīvi nav lielāki par 10 % no nozīmīgās uzraudzītās iestādes kopējiem aktīviem; un

| c) | filiāle veic darījumus, kas galvenokārt tiek izpildīti trešajā valstī vai teritorijā, kurā filiāle reģistrēta. |
| --- | --- |

c)

filiāle veic darījumus, kas galvenokārt tiek izpildīti trešajā valstī vai teritorijā, kurā filiāle reģistrēta.

2.   Lēmumus par šādām nozīmīgas uzraudzītās iestādes darbībām pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību:

| a) | filiāles slēgšana; |
| --- | --- |

a)

filiāles slēgšana;

| b) | izmaiņas filiāļu struktūrās; |
| --- | --- |

b)

izmaiņas filiāļu struktūrās;

| c) | pārstāvniecības izveide vai slēgšana; un |
| --- | --- |

c)

pārstāvniecības izveide vai slēgšana; un

| d) | banku pakalpojumu sniegšana trešā valstī vai teritorijā bez fiziskas klātbūtnes tajā filiāles vai meitasuzņēmuma veidā, |
| --- | --- |

d)

banku pakalpojumu sniegšana trešā valstī vai teritorijā bez fiziskas klātbūtnes tajā filiāles vai meitasuzņēmuma veidā,

izņemot gadījumus, kuros darbības tiek veiktas valstī, kura iekļauta Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/1675 pielikumā norādītajā sarakstā (11).

3.   Darbību trešās valstīs vai teritorijās novērtējumu veic saskaņā ar attiecīgajiem nacionālo tiesību aktu noteikumiem, ņemot vērā arī visus piemērojamos ECB norādījumus un/vai nacionālo kompetento iestāžu politikas nostājas, norādījumus vai līdzīgus aktus.

11. pants

Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par ārpakalpojumu izmantošanu

1.   Lēmumus par nozīmīgas uzraudzītās iestādes ārpakalpojumu izmantošanas apstiprināšanu pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja izpildīts viens vai vairāki šādi kritēriji:

| a) | pakalpojumu sniedzējs ir daļa no nozīmīgās uzraudzītās iestādes grupas (grupas iekšējie ārpakalpojumi) un ir reģistrēts Eiropas Savienībā; vai |
| --- | --- |

a)

pakalpojumu sniedzējs ir daļa no nozīmīgās uzraudzītās iestādes grupas (grupas iekšējie ārpakalpojumi) un ir reģistrēts Eiropas Savienībā; vai

| b) | pakalpojumu sniedzējs ir uzraudzīta iestāde, kas reģistrēta Eiropas Savienībā un licencēta sniegt ārpakalpojumus; vai |
| --- | --- |

b)

pakalpojumu sniedzējs ir uzraudzīta iestāde, kas reģistrēta Eiropas Savienībā un licencēta sniegt ārpakalpojumus; vai

| c) | ārpakalpojumi attiecas uz atbalsta blakuspakalpojumiem, un pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts Eiropas Savienībā vai Eiropas Ekonomikas zonā. |
| --- | --- |

c)

ārpakalpojumi attiecas uz atbalsta blakuspakalpojumiem, un pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts Eiropas Savienībā vai Eiropas Ekonomikas zonā.

2.   Ārpakalpojumu izmantošanas projektu novērtējumu veic saskaņā ar attiecīgajiem nacionālo tiesību aktu noteikumiem, ņemot vērā arī visus piemērojamos ECB norādījumus un/vai nacionālo kompetento iestāžu politikas nostājas, norādījumus vai līdzīgus aktus.

12. pants

Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par statūtu grozījumiem

1.   Lēmumus par nozīmīgas uzraudzītās iestādes statūtu grozījumu apstiprināšanu pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību šādos gadījumos:

| a) | grozījumi ir tikai formāli, t.sk. nosaukuma un adreses maiņa; |
| --- | --- |

a)

grozījumi ir tikai formāli, t.sk. nosaukuma un adreses maiņa;

| b) | grozījumi vienkārši transponē tiesību aktos noteiktās vai regulatīvās prasības; |
| --- | --- |

b)

grozījumi vienkārši transponē tiesību aktos noteiktās vai regulatīvās prasības;

| c) | grozījumi īsteno tiesas vai administratīvu lēmumu, vai tos izdara pēc ECB pieprasījuma; |
| --- | --- |

c)

grozījumi īsteno tiesas vai administratīvu lēmumu, vai tos izdara pēc ECB pieprasījuma;

| d) | grozījumi attiecas uz nozīmīgas uzraudzītās iestādes akciju kapitālu, ja tiek deleģēts arī attiecīgais lēmums par pašu kapitālu (piemēram, par kapitāla instrumentu kā 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentu klasifikāciju vai pašu kapitāla samazināšanu); |
| --- | --- |

d)

grozījumi attiecas uz nozīmīgas uzraudzītās iestādes akciju kapitālu, ja tiek deleģēts arī attiecīgais lēmums par pašu kapitālu (piemēram, par kapitāla instrumentu kā 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentu klasifikāciju vai pašu kapitāla samazināšanu);

| e) | grozījumi meitasuzņēmuma statūtos, lai tos saskaņotu ar mātesuzņēmuma statūtiem, ja grozījumus attiecībā uz pēdējiem minētajiem ECB jau ir apstiprinājusi. |
| --- | --- |

e)

grozījumi meitasuzņēmuma statūtos, lai tos saskaņotu ar mātesuzņēmuma statūtiem, ja grozījumus attiecībā uz pēdējiem minētajiem ECB jau ir apstiprinājusi.

2.   Statūtu grozījumu novērtējumu veic saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktu noteikumiem, ņemot vērā arī visus piemērojamos ECB norādījumus un/vai valstu kompetento iestāžu politikas virzienus, norādījumus vai līdzīgus aktus.

13. pants

Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par ārējo revidentu iecelšanu vai maiņu

1.   Lēmumus par nozīmīgas uzraudzītās iestādes ārējo revidentu iecelšanu vai maiņu pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja šādi lēmumi saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem tiesību aktiem ir prudenciālas uzraudzības īstenošana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. pantu.

2.   Lēmumu pieņemšanas tiesības struktūrvienību vadītājiem nekādā gadījumā nedeleģē attiecībā uz: a) lēmumiem par ārējā revidenta aizstāšanu ar citu revidentu, kuru iecēlusi kompetentā uzraudzības iestāde, vai b) lēmumiem par ārējā revidenta iecelšanu atbilstoši kompetentās uzraudzības iestādes norādījumiem.

3.   Ārējo revidentu piemērotības novērtējumu veic saskaņā ar attiecīgajiem nacionālo tiesību aktu noteikumiem, ņemot vērā arī visus piemērojamos ECB norādījumus un/vai nacionālo kompetento iestāžu politikas nostājas, norādījumus vai līdzīgus aktus.

14. pants

Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par kredītiem saistītām personām

1.   Lēmumus par to kā apstiprina nozīmīgas uzraudzītās iestādes veiktu kredīta izsniegšanu saistītām personām, pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja izpildīti visi šādi kritēriji:

| a) | nozīmīgas uzraudzītās iestādes kopējā riska pozīcija pret saistīto personu nepārsniedz 5 milj. euro; un |
| --- | --- |

a)

nozīmīgas uzraudzītās iestādes kopējā riska pozīcija pret saistīto personu nepārsniedz 5 milj. euro; un

| b) | noteikumi un nosacījumi, kurus piemēro kredīta izsniegšanai, nav labvēlīgāki par tiem, saskaņā ar kuriem kredīts tiek sniegts klientiem, kas nav saistītas personas, vai ir vismaz līdzīgi tiem, kurus piemēro tāda paša veida operācijām, kas noslēgtas ar darbiniekiem, kuri nav nozīmīgās uzraudzītās iestādes saistītās personas. |
| --- | --- |

b)

noteikumi un nosacījumi, kurus piemēro kredīta izsniegšanai, nav labvēlīgāki par tiem, saskaņā ar kuriem kredīts tiek sniegts klientiem, kas nav saistītas personas, vai ir vismaz līdzīgi tiem, kurus piemēro tāda paša veida operācijām, kas noslēgtas ar darbiniekiem, kuri nav nozīmīgās uzraudzītās iestādes saistītās personas.

2.   Kredītu izsniegšanas saistītām personām novērtējumu veic saskaņā ar attiecīgajiem nacionālo tiesību aktu noteikumiem, ņemot vērā arī visus piemērojamos ECB norādījumus un/vai nacionālo kompetento iestāžu politikas nostājas, norādījumus vai līdzīgus aktus.

15. pants

Pārejas noteikumi

Šis lēmums neattiecas uz gadījumiem, kuros pieteikums, kurā lūgta kādas 3. panta 1. punktā minētās darbības apstiprināšana, iesniegts ECB pirms šī lēmuma stāšanās spēkā.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 31. janvārī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

1

(2)  
  OV L 141, 1.6.2017., 14. lpp.

2

(3)  Sk., piem., Tiesas 1986. gada 23. septembra spriedumu lietā AKZO Chemie BV/Komisija, 5/85, ECLI:EU:C:1986:328, 37. punkts; un Tiesas 2005. gada 26. maija spriedumu lietā Carmine Salvatore Tralli/ECB, C-301/02 P, ECLI:EU:C:2005:306, 59. punkts.

3

AKZO Chemie BV

Carmine Salvatore Tralli

(4)  Lēmums ECB/2004/2 (2004. gada 19. februāris), ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.).

4

(5)  Lēmums ECB/2014/16 (2014. gada 14. aprīlis) par Administratīvās pārskatīšanas padomes izveidi un tās darbības noteikumiem (OV L 175, 14.6.2014., 47. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

6

(7)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/61 (2014. gada 10. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (OV L 11, 17.1.2015., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/908/ES (2014. gada 12. decembris) par dažu trešo valstu un teritoriju uzraudzības un regulatīvo prasību līdzvērtīgumu, lai riska darījumiem piemērotu pieeju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 (OV L 359, 16.12.2014., 155. lpp.).

9

(10)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

10

(11)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1675 (2016. gada 14. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (OV L 254, 20.9.2016., 1. lpp.).

11

---

| 25.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 55/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 55/16

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/323

(2019. gada 12. februāris),

ar kuru ieceļ struktūrvienību vadītājus, lai pieņemtu deleģētos lēmumus par nacionālajos tiesību aktos piešķirtajām uzraudzības pilnvarām (ECB/2019/5)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 11.6. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2017/933 (2016. gada 16. novembris) par ar uzraudzības uzdevumiem saistītu juridisku instrumentu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas vispārējo regulējumu (ECB/2016/40) (1) un jo īpaši tā 4. un 5. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/322 (2019. gada 31. janvāris) par tiesību pieņemt lēmumus par nacionālajos tiesību aktos piešķirto uzraudzības pilnvaru deleģēšanu (ECB/2019/4) (2) un jo īpaši tā 3. pantu,

ņemot vērā Lēmumu ECB/2004/2 (2004. gada 19. februāris), ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (3), un jo īpaši tā 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu ievērojamo skaitu lēmumu, kurus Eiropas Centrālajai bankai (ECB) jāpieņem, lai izpildītu savus uzraudzības uzdevumus, izveidota procedūra noteiktu deleģēto lēmumu pieņemšanai. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu ievērojamo skaitu lēmumu, kurus Eiropas Centrālajai bankai (ECB) jāpieņem, lai izpildītu savus uzraudzības uzdevumus, izveidota procedūra noteiktu deleģēto lēmumu pieņemšanai.

| (2) | Deleģēšanas lēmums stājas spēkā pēc tam, kad ECB Valde pieņēmusi lēmumu, ar kuru ieceļ vienu vai vairākus struktūrvienību vadītājus lēmumu pieņemšanai, pamatojoties uz deleģēšanas lēmumu. |
| --- | --- |

(2)

Deleģēšanas lēmums stājas spēkā pēc tam, kad ECB Valde pieņēmusi lēmumu, ar kuru ieceļ vienu vai vairākus struktūrvienību vadītājus lēmumu pieņemšanai, pamatojoties uz deleģēšanas lēmumu.

| (3) | Ieceļot struktūrvienību vadītājus, ECB Valdei būtu jāņem vērā deleģēšanas lēmuma nozīmīgums un to adresātu skaits, kuriem jānosūta deleģētie lēmumi. |
| --- | --- |

(3)

Ieceļot struktūrvienību vadītājus, ECB Valdei būtu jāņem vērā deleģēšanas lēmuma nozīmīgums un to adresātu skaits, kuriem jānosūta deleģētie lēmumi.

| (4) | Notikusi apspriešanās ar Uzraudzības valdes priekšsēdētāju par struktūrvienību vadītājiem, kuriem būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt lēmumus par nacionālajos tiesību aktos piešķirtajām uzraudzības pilnvarām, |
| --- | --- |

(4)

Notikusi apspriešanās ar Uzraudzības valdes priekšsēdētāju par struktūrvienību vadītājiem, kuriem būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt lēmumus par nacionālajos tiesību aktos piešķirtajām uzraudzības pilnvarām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Deleģētie lēmumi par nacionālajos tiesību aktos piešķirtajām uzraudzības pilnvarām

Deleģētos lēmumus saskaņā ar Lēmumu (ES) 2019/322 (ECB/2019/4) pieņem kāds no šādiem struktūrvienību vadītājiem:

| a) | Mikrolīmeņa uzraudzības I ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors, ja attiecīgās uzraudzītās iestādes vai grupas uzraudzību veic Mikrolīmeņa uzraudzības I ģenerāldirektorāts; |
| --- | --- |

a)

Mikrolīmeņa uzraudzības I ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors, ja attiecīgās uzraudzītās iestādes vai grupas uzraudzību veic Mikrolīmeņa uzraudzības I ģenerāldirektorāts;

| b) | Mikrolīmeņa uzraudzības II ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors, ja attiecīgās uzraudzītās iestādes vai grupas uzraudzību veic Mikrolīmeņa uzraudzības II ģenerāldirektorāts; vai |
| --- | --- |

b)

Mikrolīmeņa uzraudzības II ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors, ja attiecīgās uzraudzītās iestādes vai grupas uzraudzību veic Mikrolīmeņa uzraudzības II ģenerāldirektorāts; vai

| c) | ja ģenerāldirektors nav pieejams, tos pieņem ģenerāldirektora vietnieks. |
| --- | --- |

c)

ja ģenerāldirektors nav pieejams, tos pieņem ģenerāldirektora vietnieks.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 12. februārī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 141, 1.6.2017., 14. lpp.

1

(2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 7. lpp.

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  
  OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.

3

---