# Europeiska unionens L 48/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 48 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången20 februari 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 48

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången20 februari 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2019/289 av den 19 februari 2019 om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/290 av den 19 februari 2019 om formatet för registrering och rapportering av producenter av elektrisk och elektronisk utrustning till registret (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/291 av den 19 februari 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, akrinatrin, azoxistrobin, fluazifop-P, fluroxipyr, imazalil, kresoximmetyl, oxyflourfen, prokloraz, prohexadion, spiroxamin, teflutrin och terbutylazin (
  1
  ) | 17 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/292 av den 12 februari 2019 om bemyndigande att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till tredjestater och internationella organisationer | 20 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2019/293 av den 8 november 2018 om det statliga stöd SA.43785 (2018/C) (f.d. 2015/PN, f.d. 2018/NN) som Rumänien har genomfört för omstrukturering av Complexul Energetic Hunedoara
  [delgivet med nr C(2018) 7308]

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/294 av den 18 februari 2019 om fastställande av förteckningen över territorier och tredjeländer från vilka det är tillåtet att till unionen importera hundar, katter och illrar samt av förlagan till djurhälsointyg för sådan import
  [delgivet med nr C(2019) 1059]

   (
  1
  ) | 41 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2019/289 av den 19 februari 2019 om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/290 av den 19 februari 2019 om formatet för registrering och rapportering av producenter av elektrisk och elektronisk utrustning till registret (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/291 av den 19 februari 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, akrinatrin, azoxistrobin, fluazifop-P, fluroxipyr, imazalil, kresoximmetyl, oxyflourfen, prokloraz, prohexadion, spiroxamin, teflutrin och terbutylazin (
  1
  )

1

17

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2019/292 av den 12 februari 2019 om bemyndigande att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till tredjestater och internationella organisationer

20

*

Kommissionens beslut (EU) 2019/293 av den 8 november 2018 om det statliga stöd SA.43785 (2018/C) (f.d. 2015/PN, f.d. 2018/NN) som Rumänien har genomfört för omstrukturering av Complexul Energetic Hunedoara
  [delgivet med nr C(2018) 7308]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 7308]

1

22

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/294 av den 18 februari 2019 om fastställande av förteckningen över territorier och tredjeländer från vilka det är tillåtet att till unionen importera hundar, katter och illrar samt av förlagan till djurhälsointyg för sådan import
  [delgivet med nr C(2019) 1059]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 1059]

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 48/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2019/289

av den 19 februari 2019

om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.4,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (1), särskilt artikel 1.1 a och b,

efter att ha offentliggjort ett utkast till denna förordning i enlighet med artiklarna 6 och 8.2 i förordning (EU) 2015/1588 (2),

efter att ha hört rådgivande kommittén för statligt stöd, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 (3) förklaras vissa kategorier av stöd vara förenliga med den inre marknaden och undantas från kravet på att de måste anmälas till kommissionen innan de beviljas. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 (3) förklaras vissa kategorier av stöd vara förenliga med den inre marknaden och undantas från kravet på att de måste anmälas till kommissionen innan de beviljas.

| (2) | Reglerna om statligt stöd i artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) är tillämpliga på stöd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (4), med undantag för betalningar och ytterligare nationell finansiering som omfattas av artikel 42 i fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Reglerna om statligt stöd i artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) är tillämpliga på stöd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (4), med undantag för betalningar och ytterligare nationell finansiering som omfattas av artikel 42 i fördraget.

| (3) | I enlighet med artikel 42 i fördraget är reglerna för statligt stöd därför inte tillämpliga på landsbygdsutvecklingsstöd som avser produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 42 i fördraget är reglerna för statligt stöd därför inte tillämpliga på landsbygdsutvecklingsstöd som avser produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter.

| (4) | Reglerna för statligt stöd är dock tillämpliga på landsbygdsutvecklingsstöd till verksamheter som inte omfattas av artikel 42 i fördraget, vad gäller den del som medfinansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och den ytterligare nationella finansieringen. |
| --- | --- |

(4)

Reglerna för statligt stöd är dock tillämpliga på landsbygdsutvecklingsstöd till verksamheter som inte omfattas av artikel 42 i fördraget, vad gäller den del som medfinansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och den ytterligare nationella finansieringen.

| (5) | Bestämmelserna i förordning (EU) nr 702/2014 har därför anpassats till bestämmelserna i förordning (EU) nr 1305/2013 i samband med unionens senaste granskning av statligt stöd under 2014 för att underlätta de statsstödsförfaranden som gäller stöd till landsbygdsutveckling inom skogsbrukssektorn och för annan verksamhet än jordbruksverksamhet i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

(5)

Bestämmelserna i förordning (EU) nr 702/2014 har därför anpassats till bestämmelserna i förordning (EU) nr 1305/2013 i samband med unionens senaste granskning av statligt stöd under 2014 för att underlätta de statsstödsförfaranden som gäller stöd till landsbygdsutveckling inom skogsbrukssektorn och för annan verksamhet än jordbruksverksamhet i landsbygdsområden.

| (6) | Anpassningen av reglerna mellan förordning (EU) nr 702/2014 och förordning (EU) nr 1305/2013 påverkas av att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2393 (5) trädde i kraft den 1 januari 2018, eftersom den ändrade vissa bestämmelser i förordning (EU) nr 1305/2013 som återspeglas i förordning (EU) nr 702/2014. |
| --- | --- |

(6)

Anpassningen av reglerna mellan förordning (EU) nr 702/2014 och förordning (EU) nr 1305/2013 påverkas av att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2393 (5) trädde i kraft den 1 januari 2018, eftersom den ändrade vissa bestämmelser i förordning (EU) nr 1305/2013 som återspeglas i förordning (EU) nr 702/2014.

| (7) | Det har fått till följd att villkoren för undantag för statligt stöd enligt artiklarna 32, 33, 35, 38–41 och 44–48 i förordning (EU) nr 702/2014 inte längre helt stämmer överens med bestämmelserna i förordning (EU) nr 1305/2013. Dessa regler bör därför anpassas, i den mån det är nödvändigt för att behålla möjligheten att undanta stöd för landsbygdsutveckling från anmälningsplikten på samma sätt som hittills. |
| --- | --- |

(7)

Det har fått till följd att villkoren för undantag för statligt stöd enligt artiklarna 32, 33, 35, 38–41 och 44–48 i förordning (EU) nr 702/2014 inte längre helt stämmer överens med bestämmelserna i förordning (EU) nr 1305/2013. Dessa regler bör därför anpassas, i den mån det är nödvändigt för att behålla möjligheten att undanta stöd för landsbygdsutveckling från anmälningsplikten på samma sätt som hittills.

| (8) | Artikel 1.5 a och b bör anpassas till artikel 1.4 a och b i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (6), i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2017/1084 (7). |
| --- | --- |

(8)

Artikel 1.5 a och b bör anpassas till artikel 1.4 a och b i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (6), i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2017/1084 (7).

| (9) | Förordning (EU) nr 702/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EU) nr 702/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 702/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.5 ska leden a och b ersättas med följande:






  ”a) | Stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till ett företag som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd beviljat av samma medlemsstat som olagligt och oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1.5 ska leden a och b ersättas med följande:

”a)

Stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till ett företag som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd beviljat av samma medlemsstat som olagligt och oförenligt med den inre marknaden.

| b) | Stöd för särskilda ändamål till ett företag som avses i led a.” |
| --- | --- |

b)

Stöd för särskilda ändamål till ett företag som avses i led a.”

| 2. | I artikel 6.5 ska följande led läggas till som led j:






  ”j) | Stöd för aktiva jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för bomull och livsmedel, om de villkor som anges i artikel 48 är uppfyllda.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 6.5 ska följande led läggas till som led j:

”j)

| 3. | Artikel 32 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 8 ska inledningen av första stycket ersättas med följande:

  ”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stöd för beskogning och skapande av skogsmark med anknytning till investeringsinsatser omfatta följande stödberättigande kostnader:” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 32 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 8 ska inledningen av första stycket ersättas med följande:

”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stöd för beskogning och skapande av skogsmark med anknytning till investeringsinsatser omfatta följande stödberättigande kostnader:”

| b) | I punkt 9 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:
  ”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 9 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:

”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.”

| 4. | Artikel 33 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 4 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Stödet för system för trädjordbruk ska täcka kostnaderna för inrättande, föryngring eller förnyelse och ett årligt bidrag per hektar.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 33 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 4 ska första stycket ersättas med följande:

”Stödet för system för trädjordbruk ska täcka kostnaderna för inrättande, föryngring eller förnyelse och ett årligt bidrag per hektar.”

| b) | I punkt 5 ska inledningen av första stycket ersättas med följande:

  ”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stöd för system för trädjordbruk med anknytning till investeringsinsatser omfatta följande stödberättigande kostnader:” |
| --- | --- |

b)

I punkt 5 ska inledningen av första stycket ersättas med följande:

”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stöd för system för trädjordbruk med anknytning till investeringsinsatser omfatta följande stödberättigande kostnader:”

| c) | I punkt 6 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:
  ”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 6 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:

”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.”

| d) | Punkt 7 ska ersättas med följande:

  ”7.   Följande kostnader för inrättande, föryngring eller förnyelse av system för trädjordbruk kan vara stödberättigande:






  a) | Kostnaderna för plantering av träd, inbegripet kostnaderna för planteringsmaterial, plantering, lagring och behandling av sticklingar med nödvändiga förebyggande material och skyddsmaterial. |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   Följande kostnader för inrättande, föryngring eller förnyelse av system för trädjordbruk kan vara stödberättigande:

a)

Kostnaderna för plantering av träd, inbegripet kostnaderna för planteringsmaterial, plantering, lagring och behandling av sticklingar med nödvändiga förebyggande material och skyddsmaterial.

| b) | Kostnaderna för omvandling av befintliga skogar eller annan skogsmark, inbegripet kostnaderna för trädavverkning, gallring och beskärning samt skydd mot betande djur. |
| --- | --- |

b)

Kostnaderna för omvandling av befintliga skogar eller annan skogsmark, inbegripet kostnaderna för trädavverkning, gallring och beskärning samt skydd mot betande djur.

| c) | Andra kostnader som är direkt knutna till inrättandet, föryngringen eller förnyelsen av ett system för trädjordbruk, såsom kostnader för genomförbarhetsstudier, etableringsplan, markundersökning, markberedning och markskydd. |
| --- | --- |

c)

Andra kostnader som är direkt knutna till inrättandet, föryngringen eller förnyelsen av ett system för trädjordbruk, såsom kostnader för genomförbarhetsstudier, etableringsplan, markundersökning, markberedning och markskydd.

| d) | Kostnaderna för silvopastorala system, det vill säga betessystem samt bevattnings- och skyddsanläggningar. |
| --- | --- |

d)

Kostnaderna för silvopastorala system, det vill säga betessystem samt bevattnings- och skyddsanläggningar.

| e) | Kostnader för nödvändig behandling i samband med inrättandet, föryngringen eller förnyelsen av ett system för trädjordbruk, inbegripet bevattning och beskärning. |
| --- | --- |

e)

Kostnader för nödvändig behandling i samband med inrättandet, föryngringen eller förnyelsen av ett system för trädjordbruk, inbegripet bevattning och beskärning.

| f) | Kostnaderna för återplantering under det första året efter inrättandet, föryngringen eller förnyelsen av ett system för trädjordbruk.” |
| --- | --- |

f)

Kostnaderna för återplantering under det första året efter inrättandet, föryngringen eller förnyelsen av ett system för trädjordbruk.”

| e) | I punkt 9 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Medlemsstaterna ska fastställa det minsta och högsta antal träd som får planteras per hektar, med beaktande av följande:” |
| --- | --- |

e)

I punkt 9 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Medlemsstaterna ska fastställa det minsta och högsta antal träd som får planteras per hektar, med beaktande av följande:”

| f) | I punkt 11 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | 80 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringsinsatser och av de kostnader för inrättande, föryngring eller förnyelse som avses i punkterna 5 och 7, och” |
| --- | --- | --- |

f)

I punkt 11 ska led a ersättas med följande:

”a)

80 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringsinsatser och av de kostnader för inrättande, föryngring eller förnyelse som avses i punkterna 5 och 7, och”

| 5. | Artikel 35 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 5 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:
  ”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 35 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 5 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:

”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.”

| b) | I punkt 6 ska inledningen av första stycket ersättas med följande:

  ”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stödet omfatta följande stödberättigande kostnader:” |
| --- | --- |

b)

I punkt 6 ska inledningen av första stycket ersättas med följande:

”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stödet omfatta följande stödberättigande kostnader:”

| c) | I punkt 7 ska första stycket ersättas med följande:

  ”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska andra kostnader än de som avses i punkt 6 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter inte anses vara stödberättigande kostnader.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 7 ska första stycket ersättas med följande:

”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska andra kostnader än de som avses i punkt 6 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter inte anses vara stödberättigande kostnader.”

| 6. | Artikel 38.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I första stycket ska en andra mening läggas till enligt följande:

  ”Infrastruktur som installeras för en demonstration får användas efter det att denna har avslutats.” |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 38.2 ska ändras på följande sätt:

a)

I första stycket ska en andra mening läggas till enligt följande:

”Infrastruktur som installeras för en demonstration får användas efter det att denna har avslutats.”

| b) | Ett fjärde stycke ska läggas till enligt följande:
  ”Stöd för demonstrationsprojekt som medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering utöver sådant stöd som ges i form av finansieringsinstrument, får täcka andra stödberättigande kostnader än de som avses i punkt 3 b, förutsatt att kostnaderna är stödberättigande enligt förordning (EU) nr 1305/2013 och att stödet är identiskt med den underliggande åtgärden i det landsbygdsutvecklingsprogram som har godkänts enligt den förordningen.” |
| --- | --- |

b)

Ett fjärde stycke ska läggas till enligt följande:

”Stöd för demonstrationsprojekt som medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering utöver sådant stöd som ges i form av finansieringsinstrument, får täcka andra stödberättigande kostnader än de som avses i punkt 3 b, förutsatt att kostnaderna är stödberättigande enligt förordning (EU) nr 1305/2013 och att stödet är identiskt med den underliggande åtgärden i det landsbygdsutvecklingsprogram som har godkänts enligt den förordningen.”

| 7. | I artikel 39.4 ska ett tredje stycke läggas till enligt följande:
  ”Stöd som medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådant medfinansierat stöd får betalas ut till den förvaltande myndighet som avses i artikel 65.2 a i förordning (EU) nr 1305/2013.” |
| --- | --- |

7.

I artikel 39.4 ska ett tredje stycke läggas till enligt följande:

”Stöd som medfinansieras av Ejflu eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådant medfinansierat stöd får betalas ut till den förvaltande myndighet som avses i artikel 65.2 a i förordning (EU) nr 1305/2013.”

| 8. | Artikel 40 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 4 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:
  ”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.” |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 40 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 4 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:

”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.”

| b) | I punkt 6 ska inledningen ersättas med följande:

  ”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stödet omfatta följande stödberättigande kostnader:” |
| --- | --- |

b)

I punkt 6 ska inledningen ersättas med följande:

”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stödet omfatta följande stödberättigande kostnader:”

| c) | I punkt 7 ska första stycket ersättas med följande:

  ”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska andra kostnader än de som avses i punkt 6 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter inte anses vara stödberättigande kostnader.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 7 ska första stycket ersättas med följande:

”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska andra kostnader än de som avses i punkt 6 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter inte anses vara stödberättigande kostnader.”

| 9. | Artikel 41 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 4 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:
  ”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.” |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 41 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 4 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:

”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.”

| b) | I punkt 6 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stödet omfatta följande stödberättigande kostnader:” |
| --- | --- |

b)

I punkt 6 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stödet omfatta följande stödberättigande kostnader:”

| c) | I punkt 7 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska andra kostnader än de som avses i punkt 6 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter inte anses vara stödberättigande kostnader.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 7 ska första stycket ersättas med följande:

”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska andra kostnader än de som avses i punkt 6 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter inte anses vara stödberättigande kostnader.”

| d) | I punkt 9 ska andra, tredje och fjärde styckena ersättas med följande:

  ”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska följande villkor gälla:






  a) | Investeringarna i förnybar energiinfrastruktur som konsumerar eller producerar energi ska iaktta miniminormer för energieffektivitet, om sådana normer finns på nationell nivå. |
| --- | --- | --- |

d)

I punkt 9 ska andra, tredje och fjärde styckena ersättas med följande:

”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska följande villkor gälla:

a)

Investeringarna i förnybar energiinfrastruktur som konsumerar eller producerar energi ska iaktta miniminormer för energieffektivitet, om sådana normer finns på nationell nivå.

| b) | Investeringar i anläggningar vars främsta syfte är produktion av el från biomassa ska inte vara stödberättigande, såvida inte en minimiprocentsats värmeenergi används, vilken ska fastställas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Investeringar i anläggningar vars främsta syfte är produktion av el från biomassa ska inte vara stödberättigande, såvida inte en minimiprocentsats värmeenergi används, vilken ska fastställas av medlemsstaterna.

| c) | Stöd för investeringar i bioenergiprojekt får endast beviljas för bioenergi som uppfyller de tillämpliga hållbarhetskriterier som föreskrivs i unionslagstiftningen, inbegripet i artikel 17.2–17.6 i direktiv 2009/28/EG.” |
| --- | --- |

c)

Stöd för investeringar i bioenergiprojekt får endast beviljas för bioenergi som uppfyller de tillämpliga hållbarhetskriterier som föreskrivs i unionslagstiftningen, inbegripet i artikel 17.2–17.6 i direktiv 2009/28/EG.”

| 10. | Artikel 44 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 5 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:
  ”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.” |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 44 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 5 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:

”Första stycket ska inte tillämpas på stöd som ges i form av finansieringsinstrument.”

| b) | I punkt 7 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stödet omfatta följande stödberättigande kostnader:” |
| --- | --- |

b)

I punkt 7 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska stödet omfatta följande stödberättigande kostnader:”

| c) | I punkt 8 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska andra kostnader än de som avses i punkt 7 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter inte anses vara stödberättigande kostnader.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 8 ska första stycket ersättas med följande:

”Utom i de fall där stöd tillhandahålls i form av finansieringsinstrument, ska andra kostnader än de som avses i punkt 7 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter inte anses vara stödberättigande kostnader.”

| 11. | Artikel 45 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 6 ska ett tredje stycke läggas till enligt följande:
  ”Affärsplanen ska ha en maximal giltighetstid på fem år.” |
| --- | --- | --- |

11.

Artikel 45 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 6 ska ett tredje stycke läggas till enligt följande:

”Affärsplanen ska ha en maximal giltighetstid på fem år.”

| b) | I punkt 7 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Stödet ska betalas ut i minst två delbetalningar.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 7 ska första stycket ersättas med följande:

”Stödet ska betalas ut i minst två delbetalningar.”

| 12. | I artikel 46.5 ska andra meningen ersättas med följande:

  ”Stödet ska betalas ut till den som tillhandahåller rådgivningstjänster eller till den förvaltande myndighet som avses i artikel 65.2 a i förordning (EU) nr 1305/2013.” |
| --- | --- |

12.

I artikel 46.5 ska andra meningen ersättas med följande:

”Stödet ska betalas ut till den som tillhandahåller rådgivningstjänster eller till den förvaltande myndighet som avses i artikel 65.2 a i förordning (EU) nr 1305/2013.”

| 13. | Artikel 47.3 ska ändras på följande sätt:






  a) | I första stycket ska en andra mening läggas till enligt följande:

  ”Infrastruktur som installeras för en demonstration får användas efter det att denna har avslutats.” |
| --- | --- | --- |

13.

Artikel 47.3 ska ändras på följande sätt:

a)

I första stycket ska en andra mening läggas till enligt följande:

”Infrastruktur som installeras för en demonstration får användas efter det att denna har avslutats.”

| b) | Ett tredje stycke ska läggas till enligt följande:
  ”Stöd för demonstrationsprojekt som ges i form av finansieringsinstrument får täcka andra stödberättigande kostnader än de som avses i punkt 4 b, under förutsättning att kostnaderna är helt stödberättigande enligt förordning (EU) nr 1305/2013.” |
| --- | --- |

b)

Ett tredje stycke ska läggas till enligt följande:

”Stöd för demonstrationsprojekt som ges i form av finansieringsinstrument får täcka andra stödberättigande kostnader än de som avses i punkt 4 b, under förutsättning att kostnaderna är helt stödberättigande enligt förordning (EU) nr 1305/2013.”

| 14. | Artikel 48 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Stöd för ett första deltagande eller deltagande under de fem föregående åren i kvalitetssystem för bomull och livsmedel för aktiva jordbrukare och grupper av jordbrukare som verkar som små eller medelstora företag ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2–7 i denna artikel och i kapitel I i den här förordningen.” |
| --- | --- | --- |

14.

Artikel 48 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Stöd för ett första deltagande eller deltagande under de fem föregående åren i kvalitetssystem för bomull och livsmedel för aktiva jordbrukare och grupper av jordbrukare som verkar som små eller medelstora företag ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2–7 i denna artikel och i kapitel I i den här förordningen.”

| b) | I punkt 6 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:
  ”Om det första deltagandet i kvalitetssystemet påbörjats före ansökan om stöd, ska perioden på högst fem år minskas med det antal år som har förflutit mellan det första deltagandet och tidpunkten för ansökan om stöd.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 6 ska ett andra stycke läggas till enligt följande:

”Om det första deltagandet i kvalitetssystemet påbörjats före ansökan om stöd, ska perioden på högst fem år minskas med det antal år som har förflutit mellan det första deltagandet och tidpunkten för ansökan om stöd.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 421, 21.11.2018, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 av den 25 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 193, 1.7.2014, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2393 av den 13 december 2017 om ändring av förordningarna (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), (EU) nr 1306/2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken, (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och (EU) nr 652/2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial (EUT L 350, 29.12.2017, s. 15).

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1).

6

(7)  Kommissionens förordning (EU) 2017/1084 av den 14 juni 2017 om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 vad gäller stöd till hamn- och flygplatsinfrastruktur, vad gäller tröskelvärden för anmälan av stöd till kultur och bevarande av kulturarvet och stöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur samt vad gäller stödordningar för regionalt driftstöd i de yttersta randområdena och om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 vad gäller beräkningen av stödberättigande kostnader (EUT L 156, 20.6.2017, s. 1).

7

---

| 20.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 48/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/290

av den 19 februari 2019

om formatet för registrering och rapportering av producenter av elektrisk och elektronisk utrustning till registret

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU av den 4 juli 2012 om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) (1), särskilt artikel 16.3, och

av följande skäl:

| (1) | En harmoniserad datastruktur och ett harmoniserat format för registrering och rapportering av producenter av elektrisk och elektronisk utrustning (EEE) för alla medlemsstater kommer att minska den administrativa bördan för producenter som bedriver verksamhet på unionsnivå eller i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

En harmoniserad datastruktur och ett harmoniserat format för registrering och rapportering av producenter av elektrisk och elektronisk utrustning (EEE) för alla medlemsstater kommer att minska den administrativa bördan för producenter som bedriver verksamhet på unionsnivå eller i flera medlemsstater.

| (2) | För att harmonisera medlemsstaternas metoder för registrering och rapportering bör registrerings- och rapporteringsformatet användas av alla producenter, inbegripet producenter som tillhandahåller EEE genom distansförsäljning, eller, där sådana utsetts, av behöriga ombud, och av alla register som upprättats i medlemsstaterna i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 2012/19/EU. |
| --- | --- |

(2)

För att harmonisera medlemsstaternas metoder för registrering och rapportering bör registrerings- och rapporteringsformatet användas av alla producenter, inbegripet producenter som tillhandahåller EEE genom distansförsäljning, eller, där sådana utsetts, av behöriga ombud, och av alla register som upprättats i medlemsstaterna i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 2012/19/EU.

| (3) | Registrerings- och rapporteringsformatet bör ange de grundläggande uppgifter som ska begäras i enlighet med artikel 16.2 och bilaga X i direktiv 2012/19/EU vid den registrering och rapportering som utförs av producenterna eller, där sådana utsetts, av behöriga ombud. Formatet bör också möjliggöra att vissa tilläggsuppgifter begärs in av den medlemsstat där producenten är registrerad och som producenten rapporterar till. För att undvika ytterligare administrativa bördor bör sådana krav på tilläggsuppgifter endast avse information som tidigare identifierats som sådan i själva formatet. |
| --- | --- |

(3)

Registrerings- och rapporteringsformatet bör ange de grundläggande uppgifter som ska begäras i enlighet med artikel 16.2 och bilaga X i direktiv 2012/19/EU vid den registrering och rapportering som utförs av producenterna eller, där sådana utsetts, av behöriga ombud. Formatet bör också möjliggöra att vissa tilläggsuppgifter begärs in av den medlemsstat där producenten är registrerad och som producenten rapporterar till. För att undvika ytterligare administrativa bördor bör sådana krav på tilläggsuppgifter endast avse information som tidigare identifierats som sådan i själva formatet.

| (4) | Enligt del B.5 i bilaga X till direktiv 2012/19/EU måste också varje producent eller, där ett sådant har utsetts, varje behörigt ombud, rapportera om WEEE som insamlats separat, materialåtervunnits (inklusive förberetts för återanvändning), återvunnits och bortskaffats inom medlemsstaten eller som transporterats inom eller utanför unionen; motsvarande uppgifter som ska rapporteras till kommissionen samlas dock in i medlemsstaterna från olika källor. I detta avseende skulle en harmonisering av rapporteringsformaten öka den administrativa bördan för producenterna, samtidigt som den inte skulle vara nödvändig med tanke på syftet med den här genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt del B.5 i bilaga X till direktiv 2012/19/EU måste också varje producent eller, där ett sådant har utsetts, varje behörigt ombud, rapportera om WEEE som insamlats separat, materialåtervunnits (inklusive förberetts för återanvändning), återvunnits och bortskaffats inom medlemsstaten eller som transporterats inom eller utanför unionen; motsvarande uppgifter som ska rapporteras till kommissionen samlas dock in i medlemsstaterna från olika källor. I detta avseende skulle en harmonisering av rapporteringsformaten öka den administrativa bördan för producenterna, samtidigt som den inte skulle vara nödvändig med tanke på syftet med den här genomförandeförordningen.

| (5) | Bestämmelserna i denna förordning bör tillämpas från och med ett datum som tar hänsyn till de praktiska arrangemang som måste göras för register och för producenter och deras behöriga ombud, och tillämpningen bör inledas i början av ett kalenderår. |
| --- | --- |

(5)

Bestämmelserna i denna förordning bör tillämpas från och med ett datum som tar hänsyn till de praktiska arrangemang som måste göras för register och för producenter och deras behöriga ombud, och tillämpningen bör inledas i början av ett kalenderår.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (2). |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Format för registrering

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de register som upprättas i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 2012/19/EU

| a) | använder det format som anges i del A i bilaga I för registrering av producenter, |
| --- | --- |

a)

använder det format som anges i del A i bilaga I för registrering av producenter,

| b) | använder det format som anges i del B i bilaga I för registrering av behöriga ombud. |
| --- | --- |

b)

använder det format som anges i del B i bilaga I för registrering av behöriga ombud.

2.   Medlemsstaterna ska begära in de grundläggande uppgifter som identifierats som sådana i de format som anges i bilaga I.

Medlemsstaterna får begära in de tilläggsuppgifter som identifierats som sådana i de format som anges i bilaga I.

Artikel 2

Format för rapporteringen till registret i en medlemsstat beträffande data om EEE som släpps ut på marknaden i medlemsstaten

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de register som upprättas i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 2012/19/EU använder det format som anges i bilaga II för den rapportering som utförs av producenter eller deras behöriga ombud, om sådana utsetts i enlighet med artikel 17 i direktiv 2012/19/EU, till registret beträffande uppgifter om EEE som släppts ut på deras marknader.

2.   Medlemsstaterna ska begära in de grundläggande uppgifter som identifierats som sådana i det format som anges i bilaga II.

Medlemsstaterna får begära in de tilläggsuppgifter som identifierats som sådana i det format som anges i bilaga II.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 197, 24.7.2012, s. 38.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

2

---

BILAGA I

Format för registrering i en medlemsstat

Grundläggande uppgifter är markerade med M.

Filterberoende uppgifter som är markerade med F ingår i de grundläggande uppgifterna men är bara tillämpliga när ett visst svar har valts för en tidigare uppgift.

Tilläggsuppgifter är markerade med M*.

DEL A

Format för registrering av en producent

| Uppgift | Beskrivning | Typ av uppgift |
| --- | --- | --- |
| Producentens namn: | Officiellt namn på den producent som är kopplad till det nationella skattenummer eller den identifieringskod/det identifieringsnummer som erhållits vid registreringen i medlemsstatens företagsregister. | |
| — | Om producenten är en juridisk person (ett företag), ange företagets namn |

Uppgift

Beskrivning

Typ av uppgift

Producentens namn:

Officiellt namn på den producent som är kopplad till det nationella skattenummer eller den identifieringskod/det identifieringsnummer som erhållits vid registreringen i medlemsstatens företagsregister.

—

Om producenten är en juridisk person (ett företag), ange företagets namn

F

| — | Om producenten är en fysisk person, ange:






  — | Förnamn |
| --- | --- | --- |

—

Om producenten är en fysisk person, ange:

—

Förnamn

| — | Efternamn |
| --- | --- |

—

Efternamn

F

Producentens firmanamn

Namn som producenten använder i samband med marknadsföring och försäljning, vilket skiljer sig från det registrerade namnet i bolagsordningen eller andra officiella dokument.

M*

Producentens registrerade adress:

Producentens officiella adress.

| — | Gata |
| --- | --- |

—

Gata

M

| — | Husnummer |
| --- | --- |

—

Husnummer

M

| — | Postnummer |
| --- | --- |

—

Postnummer

M

| — | Ort |
| --- | --- |

—

Ort

M

| — | Län/region |
| --- | --- |

—

Län/region

M*

| — | Kommun |
| --- | --- |

—

Kommun

M*

| — | Webbplats (om en sådan finns) |
| --- | --- |

—

Webbplats (om en sådan finns)

M

Kategorier för årsomsättning av EEE

Uppgift om producentens årsomsättning. Medlemsstater som begär denna uppgift måste tillhandahålla olika ”kategorier för årsomsättning av EEE” så att producenten kan välja relevant kategori.

M*

Producentens kontaktperson

Person som fungerar som producentens kontaktpunkt. Det är en person som valts ut som inledande eller reguljär kontaktpunkt för producenten.

| — | Förnamn |
| --- | --- |

—

Förnamn

M

| — | Efternamn |
| --- | --- |

—

Efternamn

M

| — | Telefonnummer |
| --- | --- |

—

Telefonnummer

Telefonnummer (arbetet)

M

| — | E-postadress |
| --- | --- |

—

E-postadress

E-postadress (arbetet)

M

| — | Adress |
| --- | --- |

—

Adress

Kontaktpersonens adress (arbetet)

| — | Gata |
| --- | --- |

—

Gata

M

| — | Husnummer |
| --- | --- |

—

Husnummer

M

| — | Postnummer |
| --- | --- |

—

Postnummer

M

| — | Ort |
| --- | --- |

—

Ort

M

| — | Län/region |
| --- | --- |

—

Län/region

M*

| — | Kommun |
| --- | --- |

—

Kommun

M*

Nationell identifieringskod/kod i företagsregistret

För producenter som är juridiska personer, den identifieringskod/det identifieringsnummer som erhållits vid registreringen i medlemsstatens företagsregister.

F

Nationellt skattenummer

Producentens skattenummer i medlemsstaten.

M*

Andra identifieringsuppgifter

För producenter som är etablerade i tredjeländer, ett officiellt registreringsnummer/en officiell registreringskod.

F

Kategori/-er av EEE

En beskrivning av den eller de kategorier av EEE som producenten släpper ut på marknaden i medlemsstaten, enligt numrering i bilaga III till direktiv 2012/19/EU.

M

Underkategori/-er av EEE

En beskrivning av den eller de underkategorier av EEE som producenten släpper ut på marknaden i medlemsstaten, enligt medlemsstatens tillämpningspraxis.

M*

Typ av EEE (konsumentelutrustning eller annan elutrustning)

För var och en av de kategorier eller, i tillämpliga fall, underkategorier av EEE som producenten släpper ut på marknaden i medlemsstaten, en uppgift om det gäller ”konsumentelutrustning” eller ”annan elutrustning”.

M*

Varumärke för EEE

För var och en av de kategorier eller, i tillämpliga fall, underkategorier av EEE som producenten släpper ut på marknaden i medlemsstaten, det namn som producenten använder för EEE för att särskilja den, i den form den tillverkas eller säljs av producenten, och som kan användas och skyddas som varumärke.

M*

Producentansvar

Information om hur producenten uppfyller sitt ansvar enligt direktiv 2012/19/EU i medlemsstaten. Om samma producent har inrättat ett individuellt system för efterlevnad för vissa kategorier av EEE och anslutit sig till ett kollektivt system för efterlevnad för andra kategorier ska båda anges.

Producenten har inrättat ett individuellt system för efterlevnad.

Ja/Nej

M

Om ja, lämna ytterligare uppgifter om det individuella systemet för efterlevnad.

Beskrivning av de ytterligare uppgifter som producenten ska lämna in beträffande det individuella systemet för efterlevnad.

M*

Producenten har anslutit sig till ett eller flera kollektiva system för efterlevnad.

Ja/Nej

M

Ekonomiskt ansvar:

Information om vilken form av garanti som producenten tillhandahåller vid utsläppandet av en produkt på marknaden i medlemsstaten i enlighet med artikel 12 i direktiv 2012/19/EU.

Producenten deltar i ett eller flera kollektiva system för efterlevnad.

Ja/Nej

M

Producenten tillhandahåller en materialåtervinningsförsäkring.

Ja/Nej

M

Producenten tillhandahåller ett spärrat konto.

Ja/Nej

M

Övrigt (specificera)

Om den ekonomiska garantin i en medlemsstat inte har någon av de former som anges ovan ska producenten beskriva vilken form garantin har.

F

Distansförsäljning:

Producenten använder sig av distansförsäljning för att sälja EEE direkt till privathushåll eller till andra användare än privathushåll i en annan medlemsstat.

Ja/Nej

Producenter som är etablerade i medlemsstaten ska i samband med registreringen ange om de även säljer EEE via distansförsäljning direkt till privathushåll eller till andra användare än privathushåll i en annan medlemsstat.

M

Förteckning över den eller de medlemsstater där producenten säljer EEE via distansförsäljning

Om den producent som är etablerad i medlemsstaten säljer EEE via distansförsäljning direkt till privathushåll eller till andra användare än privathushåll i en annan medlemsstat måste producenten ange vilken eller vilka medlemsstater det gäller.

F

Namn på det behöriga ombudet i den eller de medlemsstater där producenten säljer EEE via distansförsäljning

Om den producent som är etablerad i medlemsstaten säljer EEE via distansförsäljning direkt till privathushåll eller till andra användare än privathushåll i en annan medlemsstat måste producenten ange namnet på det behöriga ombudet i den eller de berörda medlemsstaterna.

F

Försäkran

”Jag/vi intygar att de uppgifter som lämnas är sanningsenliga och ger korrekt information om ovannämnda producent samt om vilken typ av elektrisk och elektronisk utrustning som släppts ut på marknaden i ... (ange medlemsstat) av ovannämnda producent.”

Försäkran av producenten eller, i tillämpliga fall, av tredje part som agerar på producentens vägnar att de uppgifter som lämnas är sanningsenliga och korrekta.

I elektroniska formulär ska denna försäkran markeras (kryssruta).

M

DEL B

Format för registrering av ett behörigt ombud

Format för registrering av ett behörigt ombud

| Uppgift | Beskrivning | Typ av uppgift |
| --- | --- | --- |
| Det behöriga ombudets namn: | Officiellt namn på det behöriga ombud som är kopplat till det nationella skattenummer eller den identifieringskod/det identifieringsnummer som erhållits vid registreringen i medlemsstatens företagsregister. | |
| — | Om det behöriga ombudet är en juridisk person (ett företag), ange företagets namn |

Uppgift

Beskrivning

Typ av uppgift

Det behöriga ombudets namn:

Officiellt namn på det behöriga ombud som är kopplat till det nationella skattenummer eller den identifieringskod/det identifieringsnummer som erhållits vid registreringen i medlemsstatens företagsregister.

—

Om det behöriga ombudet är en juridisk person (ett företag), ange företagets namn

F

| — | Om det behöriga ombudet är en fysisk person, ange:






  — | Förnamn |
| --- | --- | --- |

—

Om det behöriga ombudet är en fysisk person, ange:

—

Förnamn

| — | Efternamn |
| --- | --- |

—

Efternamn

F

Det behöriga ombudets registrerade adress:

Det behöriga ombudets officiella adress. Det behöriga ombudet ska vara etablerat på medlemsstatens territorium.

| — | Gata |
| --- | --- |

—

Gata

M

| — | Husnummer |
| --- | --- |

—

Husnummer

M

| — | Postnummer |
| --- | --- |

—

Postnummer

M

| — | Ort |
| --- | --- |

—

Ort

M

| — | Län/region |
| --- | --- |

—

Län/region

M*

| — | Kommun |
| --- | --- |

—

Kommun

M*

| — | Webbplats (om en sådan finns) |
| --- | --- |

—

Webbplats (om en sådan finns)

M

Det behöriga ombudets kontaktperson:

Person som fungerar som det behöriga ombudets kontaktpunkt. Det är en person som valts ut som inledande eller reguljär kontaktpunkt för det behöriga ombudet. Kontaktpersonen ska vara etablerad på medlemsstatens territorium.

| — | Förnamn |
| --- | --- |

—

Förnamn

M

| — | Efternamn |
| --- | --- |

—

Efternamn

M

| — | Telefonnummer |
| --- | --- |

—

Telefonnummer

Telefonnummer (arbetet)

M

| — | E-postadress |
| --- | --- |

—

E-postadress

E-postadress (arbetet)

M

| — | Adress |
| --- | --- |

—

Adress

Kontaktpersonens adress (arbetet)

| — | Gata |
| --- | --- |

—

Gata

M

| — | Husnummer |
| --- | --- |

—

Husnummer

M

| — | Postnummer |
| --- | --- |

—

Postnummer

M

| — | Ort |
| --- | --- |

—

Ort

M

| — | Län/region |
| --- | --- |

—

Län/region

M*

| — | Kommun |
| --- | --- |

—

Kommun

M*

Nationell identifieringskod/kod i företagsregistret

För behöriga ombud som är juridiska personer, den identifieringskod/det identifieringsnummer som erhållits vid registreringen i medlemsstatens företagsregister.

F

Nationellt skattenummer

Det behöriga ombudets skattenummer i medlemsstaten.

M*

Den/de företrädda producentens/-ernas namn:

| — | Om producenten är en juridisk person (ett företag), ange företagets namn |
| --- | --- |

—

Om producenten är en juridisk person (ett företag), ange företagets namn

| — | Om producenten är en fysisk person, ange:






  — | Förnamn |
| --- | --- | --- |

—

Om producenten är en fysisk person, ange:

—

Förnamn

| — | Efternamn |
| --- | --- |

—

Efternamn

Officiellt namn på den eller de producenter som företräds av det behöriga ombudet, dvs. det namn som är kopplat till producentens nationella/europeiska skattenummer eller till den identifieringskod/det identifieringsnummer som erhållits vid registreringen i företagsregistret i det land där producenten är etablerad.

Om det behöriga ombudet företräder mer än en producent och medlemsstaten föreskriver att det behöriga ombudet bara måste registreras en gång, ska det behöriga ombudet ange namn och kontaktuppgifter för var och en av de företrädda producenterna separat.

M

Kontaktuppgifter för den/de företrädda producenten/-erna:

Officiella kontaktuppgifter för den eller de producenter som företräds av det behöriga ombudet.

| — | Telefonnummer |
| --- | --- |

—

Telefonnummer

M

| — | E-postadress |
| --- | --- |

—

E-postadress

M

| — | Adress |
| --- | --- |

—

Adress

M

| — | Gata |
| --- | --- |

—

Gata

M

| — | Husnummer |
| --- | --- |

—

Husnummer

M

| — | Postnummer |
| --- | --- |

—

Postnummer

M

| — | Ort |
| --- | --- |

—

Ort

M

| — | Land |
| --- | --- |

—

Land

M

| — | Webbplats (om en sådan finns) |
| --- | --- |

—

Webbplats (om en sådan finns)

F

Kategorier för den företrädda producentens årsomsättning av EEE

Uppgift om den företrädda producentens årsomsättning. Medlemsstater som begär denna uppgift måste tillhandahålla olika ”kategorier för årsomsättning av EEE” så att den företrädda producenten kan välja relevant kategori.

Om det behöriga ombudet företräder mer än en producent och medlemsstaten föreskriver att det behöriga ombudet bara måste registreras en gång, ska det behöriga ombudet ange kategori för årsomsättning av EEE för var och en av de företrädda producenterna separat.

M*

Kategori/-er av EEE

En beskrivning av den eller de kategorier av EEE som den företrädda producenten släpper ut på marknaden i medlemsstaten, enligt numrering i bilaga III till direktiv 2012/19/EU.

Om det behöriga ombudet företräder mer än en producent och medlemsstaten föreskriver att det behöriga ombudet bara måste registreras en gång, ska det behöriga ombudet separat beskriva de kategorier av EEE som var och en av de företrädda producenterna släpper ut på marknaden i medlemsstaten.

M

Underkategori/-er av EEE

En beskrivning av den eller de underkategorier av EEE som producenten släpper ut på marknaden i medlemsstaten, enligt medlemsstatens tillämpningspraxis.

Om det behöriga ombudet företräder mer än en producent och medlemsstaten föreskriver att det behöriga ombudet bara måste registreras en gång, ska det behöriga ombudet separat beskriva de underkategorier av EEE som var och en av de företrädda producenterna släpper ut på marknaden i medlemsstaten.

M*

Typ av EEE (konsumentelutrustning eller annan elutrustning)

För var och en av de kategorier eller, i tillämpliga fall, underkategorier av EEE som den företrädda producenten släpper ut på marknaden i medlemsstaten, en uppgift om det gäller ”konsumentelutrustning” eller ”annan elutrustning”.

M*

Varumärke för EEE

För var och en av de kategorier eller, i tillämpliga fall, underkategorier av EEE som den företrädda producenten släpper ut på marknaden i medlemsstaten, det namn som producenten använder för EEE för att särskilja den, i den form den tillverkas eller säljs av producenten, och som kan användas och skyddas som varumärke.

M*

Producentansvar:

Information om hur den företrädda producenten uppfyller sitt ansvar enligt direktiv 2012/19/EU i medlemsstaten. Om samma producent, eller det behöriga ombudet på producentens vägnar, har inrättat ett individuellt system för efterlevnad för vissa kategorier av EEE och anslutit sig till ett kollektivt system för efterlevnad för andra kategorier ska båda anges.

Om det behöriga ombudet företräder mer än en producent och medlemsstaten föreskriver att det behöriga ombudet bara måste registreras en gång, ska det behöriga ombudet ange separat hur var och en av de företrädda producenterna uppfyller sitt ansvar enligt direktiv 2012/19/EU i medlemsstaten.

Producenten, eller det behöriga ombudet på producentens vägnar, har inrättat ett individuellt system för efterlevnad i medlemsstaten.

Ja/Nej

M

Om ja, lämna ytterligare uppgifter om det individuella systemet för efterlevnad.

Beskrivning av de ytterligare uppgifter som producenten, eller det behöriga ombudet på producentens vägnar, ska lämna in beträffande det individuella systemet för efterlevnad.

M*

Producenten, eller det behöriga ombudet på producentens vägnar, har anslutit sig till ett eller flera kollektiva system för efterlevnad i medlemsstaten.

Ja/Nej

M

Ekonomiskt ansvar:

Information om vilken form av garanti som varje företrädd producent tillhandahåller vid utsläppandet av en produkt på marknaden i medlemsstaten i enlighet med artikel 12 i direktiv 2012/19/EU.

Producenten, eller det behöriga ombudet på producentens vägnar, deltar i ett eller flera kollektiva system för efterlevnad.

Ja/Nej

M

Producenten, eller det behöriga ombudet på producentens vägnar, tillhandahåller en materialåtervinningsförsäkring.

Ja/Nej

M

Producenten, eller det behöriga ombudet på producentens vägnar, tillhandahåller ett spärrat konto.

Ja/Nej

M

Övrigt (specificera)

Om den ekonomiska garantin i en medlemsstat inte har någon av de former som anges ovan ska det behöriga ombudet beskriva vilken form garantin har.

M

Försäkran

”Jag/vi intygar att ovannämnda behöriga ombud har utsetts genom en skriftlig fullmakt av den eller de företrädda producenterna i enlighet med artikel 17.3 i direktiv 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning.”

Försäkran av det behöriga ombudet eller, i tillämpliga fall, av tredje part som agerar på det behöriga ombudets vägnar att det behöriga ombudet har utsetts genom en skriftlig fullmakt i enlighet med artikel 17.3 i direktiv 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning.

I elektroniska formulär ska denna försäkran markeras (kryssruta).

M

Försäkran

”Jag/vi intygar att de uppgifter som lämnas är sanningsenliga och ger korrekt information om ovannämnda behöriga ombud samt om vilken typ av elektrisk och elektronisk utrustning som släppts ut på marknaden i ... (ange medlemsstat) av den eller de producenter som företräds av ovannämnda behöriga ombud.”

Försäkran av det behöriga ombudet eller, i tillämpliga fall, av tredje part som agerar på det behöriga ombudets vägnar att de uppgifter som lämnas är sanningsenliga och korrekta.

I elektroniska formulär ska denna försäkran markeras (kryssruta).

M

---

BILAGA II

Format för rapporteringen till registret i en medlemsstat beträffande EEE som släpps ut på marknaden i medlemsstaten

Grundläggande uppgifter är markerade med M.

Filterberoende uppgifter som är markerade med F ingår i de grundläggande uppgifterna men är bara tillämpliga när ett visst svar har valts för en tidigare uppgift.

Tilläggsuppgifter är markerade med M*.

| Uppgift | Beskrivning | Typ av uppgift |
| --- | --- | --- |
| Namn på producent eller behörigt ombud, eller på organisation som på producenters vägnar genomför skyldigheter avseende utökat producentansvar: | Officiellt namn på producenten eller det behöriga ombudet, eller på den organisation som på producenters vägnar fullgör skyldigheter avseende utökat producentansvar, dvs. det namn som är kopplat till det nationella skattenummer eller den identifieringskod/det identifieringsnummer som erhållits vid registreringen i medlemsstatens företagsregister. | |
| — | Om producenten eller det behöriga ombudet är en juridisk person (ett företag), ange företagets namn |

Uppgift

Beskrivning

Typ av uppgift

Namn på producent eller behörigt ombud, eller på organisation som på producenters vägnar genomför skyldigheter avseende utökat producentansvar:

Officiellt namn på producenten eller det behöriga ombudet, eller på den organisation som på producenters vägnar fullgör skyldigheter avseende utökat producentansvar, dvs. det namn som är kopplat till det nationella skattenummer eller den identifieringskod/det identifieringsnummer som erhållits vid registreringen i medlemsstatens företagsregister.

—

Om producenten eller det behöriga ombudet är en juridisk person (ett företag), ange företagets namn

F

| — | Om producenten eller det behöriga ombudet är en fysisk person, ange:






  — | Förnamn |
| --- | --- | --- |

—

Om producenten eller det behöriga ombudet är en fysisk person, ange:

—

Förnamn

| — | Efternamn |
| --- | --- |

—

Efternamn

F

| — | Om en medlemsstat tillåter att rapporten lämnas in av en organisation som på producenters vägnar fullgör skyldigheter avseende utökat producentansvar, ange namnet på denna organisation och namnen på de producenter och/eller behöriga ombud på vars vägnar uppgifterna lämnas. |
| --- | --- |

—

Om en medlemsstat tillåter att rapporten lämnas in av en organisation som på producenters vägnar fullgör skyldigheter avseende utökat producentansvar, ange namnet på denna organisation och namnen på de producenter och/eller behöriga ombud på vars vägnar uppgifterna lämnas.

F

Nationell identifieringskod/kod i företagsregistret

För producenter eller behöriga ombud som är juridiska personer, och för organisationer som på producenters vägnar fullgör skyldigheter avseende utökat producentansvar, den identifieringskod/det identifieringsnummer som erhållits vid registreringen i medlemsstatens företagsregister.

F

Nationellt skattenummer

Skattenummer i medlemsstaten för producenten eller det behöriga ombudet, eller för den organisation som på producenters vägnar fullgör skyldigheter avseende utökat producentansvar.

M*

Rapporteringsperiod

Producenten eller det behöriga ombudet eller, i tillämpliga fall, den organisation som på producenters vägnar fullgör skyldigheter avseende utökat producentansvar, ska ange vilken rapporteringsperiod det gäller.

M

Kontaktperson för rapportering:

Person som fungerar som kontaktpunkt för producenten eller det behöriga ombudet eller, i tillämpliga fall, för den organisation som på producenters vägnar fullgör skyldigheter avseende utökat producentansvar, och som valts ut som inledande eller reguljär kontaktpunkt för rapportering till registret.

| — | Förnamn |
| --- | --- |

—

Förnamn

M

| — | Efternamn |
| --- | --- |

—

Efternamn

M

| — | Telefonnummer |
| --- | --- |

—

Telefonnummer

Telefonnummer (arbetet)

M

| — | E-postadress |
| --- | --- |

—

E-postadress

E-postadress (arbetet)

M

Kvantitet EEE (i ton) som släppts ut på marknaden i medlemsstaten:

Varje producent eller behörigt ombud ska rapportera vikten i ton av den EEE som släppts ut på marknaden, enligt definitionen i artikel 2 a i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/699.

Om medlemsstaten tillåter att en organisation, som på producenters vägnar fullgör skyldigheter avseende utökat producentansvar, tillhandahåller dessa uppgifter, ska det anges huruvida dessa uppgifter ska rapporteras enskilt för varje företrädd producent och behörigt ombud eller sammanlagt för alla företrädda producenter och behöriga ombud.

per kategori av EEE

Vikten av den EEE som producenten släpper ut på marknaden i medlemsstaten, per kategori av EEE enligt bilaga III till direktiv 2012/19/EU; solcellspaneler ska rapporteras separat.

M

per underkategori av EEE

Vikten av den EEE som producenten släpper ut på marknaden i medlemsstaten, per underkategori av EEE enligt medlemsstatens tillämpningspraxis.

M*

per typ av EEE (konsumentelutrustning eller annan elutrustning)

Vikten av den EEE som producenten släpper ut på marknaden i medlemsstaten, per typ av utrustning (”konsumentelutrustning” eller ”annan elutrustning”).

M*

Försäkran

”Jag/vi intygar att de uppgifter som lämnas i detta dokument är sanningsenliga och ger korrekt information om vilken typ och kvantitet av elektrisk och elektronisk utrustning som släppts ut på marknaden i ... (ange medlemsstat) av ovannämnda producent(er).”

Försäkran av producenten eller det behöriga ombudet eller, i tillämpliga fall, av tredje part som agerar på producentens eller det behöriga ombudets vägnar att de uppgifter som lämnas är sanningsenliga och korrekta.

I elektroniska formulär ska denna försäkran markeras (kryssruta).

M

---

| 20.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 48/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 48/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/291

av den 19 februari 2019

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, akrinatrin, azoxistrobin, fluazifop-P, fluroxipyr, imazalil, kresoximmetyl, oxyflourfen, prokloraz, prohexadion, spiroxamin, teflutrin och terbutylazin

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 17 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I del B i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (2) fastställs de verksamma ämnen som har godkänts enligt förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

I del B i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (2) fastställs de verksamma ämnen som har godkänts enligt förordning (EG) nr 1107/2009.

| (2) | Godkännandeperioderna för ämnena 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, akrinatrin, azoxistrobin, fluazifop-P, fluroxipyr, imazalil, kresoximmetyl, oxyflourfen, prokloraz, prohexadion, spiroxamin, teflutrin och terbutylazin kommer att löpa ut den 31 december 2021. |
| --- | --- |

(2)

Godkännandeperioderna för ämnena 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, akrinatrin, azoxistrobin, fluazifop-P, fluroxipyr, imazalil, kresoximmetyl, oxyflourfen, prokloraz, prohexadion, spiroxamin, teflutrin och terbutylazin kommer att löpa ut den 31 december 2021.

| (3) | Ansökningar om förnyat godkännande av de verksamma ämnena i den här förordningen har lämnats in i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (3). Det är dock sannolikt att godkännandet av dessa verksamma ämnen kommer att löpa ut av orsaker som sökanden inte råder över innan något beslut om förnyelse av godkännandet har fattats. Godkännandeperioderna måste därför förlängas i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(3)

Ansökningar om förnyat godkännande av de verksamma ämnena i den här förordningen har lämnats in i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (3). Det är dock sannolikt att godkännandet av dessa verksamma ämnen kommer att löpa ut av orsaker som sökanden inte råder över innan något beslut om förnyelse av godkännandet har fattats. Godkännandeperioderna måste därför förlängas i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (4) | På grund av den tid och de resurser som krävs för att man ska kunna bedöma ansökningarna om förnyade godkännanden av ett stort antal verksamma ämnen vars godkännanden löper ut mellan 2019 och 2021 infördes genom kommissionens genomförandebeslut C(2016) 6104 (4) ett arbetsprogram genom vilket likartade verksamma ämnen förs samman och prioriteringar fastställs på grundval av säkerhetshänsyn till människors och djurs hälsa eller miljön i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(4)

På grund av den tid och de resurser som krävs för att man ska kunna bedöma ansökningarna om förnyade godkännanden av ett stort antal verksamma ämnen vars godkännanden löper ut mellan 2019 och 2021 infördes genom kommissionens genomförandebeslut C(2016) 6104 (4) ett arbetsprogram genom vilket likartade verksamma ämnen förs samman och prioriteringar fastställs på grundval av säkerhetshänsyn till människors och djurs hälsa eller miljön i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (5) | Ämnen med förmodad låg risk bör prioriteras i enlighet med genomförandebeslut C(2016) 6104. Godkännanden av dessa ämnen bör därför förlängas med kortast möjliga tid. Med hänsyn till fördelningen av ansvar och arbete mellan de rapporterande och medrapporterande medlemsstaterna och de tillgängliga resurser som behövs för bedömningen och för beslutsprocessen bör den tiden vara ett år för det verksamma ämnet prohexadion. |
| --- | --- |

(5)

Ämnen med förmodad låg risk bör prioriteras i enlighet med genomförandebeslut C(2016) 6104. Godkännanden av dessa ämnen bör därför förlängas med kortast möjliga tid. Med hänsyn till fördelningen av ansvar och arbete mellan de rapporterande och medrapporterande medlemsstaterna och de tillgängliga resurser som behövs för bedömningen och för beslutsprocessen bör den tiden vara ett år för det verksamma ämnet prohexadion.

| (6) | För de verksamma ämnen som inte hör till de prioriterade kategorierna enligt genomförandebeslut C(2016) 6104 bör godkännandeperioden förlängas med två eller tre år med hänsyn till nuvarande sista giltighetsdag, det faktum att kompletterande dokumentation för ett verksamt ämne enligt artikel 6.3 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 ska lämnas in senast 30 månader innan godkännandet löper ut, med beaktande av behovet av att säkerställa en balanserad fördelning av ansvar och arbete mellan de rapporterande och medrapporterande medlemsstaterna och de tillgängliga resurser som behövs för bedömningen och för beslutsprocessen. Därför bör godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, akrinatrin, fluazifop-P, prokloraz och spiroxamin förlängas med två år och godkännandeperioderna för de verksamma ämnena azoxistrobin, fluroxipyr, imazalil, kresoximmetyl, oxyflourfen, teflutrin och terbutylazin förlängas med tre år. |
| --- | --- |

(6)

För de verksamma ämnen som inte hör till de prioriterade kategorierna enligt genomförandebeslut C(2016) 6104 bör godkännandeperioden förlängas med två eller tre år med hänsyn till nuvarande sista giltighetsdag, det faktum att kompletterande dokumentation för ett verksamt ämne enligt artikel 6.3 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 ska lämnas in senast 30 månader innan godkännandet löper ut, med beaktande av behovet av att säkerställa en balanserad fördelning av ansvar och arbete mellan de rapporterande och medrapporterande medlemsstaterna och de tillgängliga resurser som behövs för bedömningen och för beslutsprocessen. Därför bör godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, akrinatrin, fluazifop-P, prokloraz och spiroxamin förlängas med två år och godkännandeperioderna för de verksamma ämnena azoxistrobin, fluroxipyr, imazalil, kresoximmetyl, oxyflourfen, teflutrin och terbutylazin förlängas med tre år.

| (7) | Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen, när det gäller de fall där ingen kompletterande dokumentation i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 lämnats in senast 30 månader innan respektive godkännande löper ut enligt bilagan till den här förordningen, att fastställa det datum då godkännandet löper ut till samma datum som det datum som gällde före den här förordningen eller så snart som möjligt därefter. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen, när det gäller de fall där ingen kompletterande dokumentation i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 lämnats in senast 30 månader innan respektive godkännande löper ut enligt bilagan till den här förordningen, att fastställa det datum då godkännandet löper ut till samma datum som det datum som gällde före den här förordningen eller så snart som möjligt därefter.

| (8) | Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen, när det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att inte förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen på grund av att kriterierna för godkännandet inte är uppfyllda, att fastställa det datum då godkännandet löper ut till samma datum som det datum som gällde före den här förordningen eller till det datum då förordningen om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet träder i kraft, beroende på vilken tidpunkt som infaller senast. När det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen, kommer kommissionen att sträva efter att, med hänsyn till omständigheterna, fastställa tidigast möjliga tillämpningsdatum. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen, när det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att inte förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen på grund av att kriterierna för godkännandet inte är uppfyllda, att fastställa det datum då godkännandet löper ut till samma datum som det datum som gällde före den här förordningen eller till det datum då förordningen om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet träder i kraft, beroende på vilken tidpunkt som infaller senast. När det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen, kommer kommissionen att sträva efter att, med hänsyn till omständigheterna, fastställa tidigast möjliga tillämpningsdatum.

| (9) | Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut av den 28 september 2016 om fastställande av ett arbetsprogram för bedömning av ansökningar om förnyade godkännanden av verksamma ämnen som löper ut 2019, 2020 och 2021 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (EUT C 357, 29.9.2016, s. 9).

4

---

BILAGA

Del B i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | På rad 4 för ämnet azoxistrobin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”. |
| --- | --- |

1.

På rad 4 för ämnet azoxistrobin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”.

| 2. | På rad 5 för ämnet imazalil ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”. |
| --- | --- |

2.

På rad 5 för ämnet imazalil ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”.

| 3. | På rad 6 för ämnet prohexadion ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2022”. |
| --- | --- |

3.

På rad 6 för ämnet prohexadion ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2022”.

| 4. | På rad 7 för ämnet spiroxamin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”. |
| --- | --- |

4.

På rad 7 för ämnet spiroxamin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”.

| 5. | På rad 8 för ämnet kresoximmetyl ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”. |
| --- | --- |

5.

På rad 8 för ämnet kresoximmetyl ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”.

| 6. | På rad 9 för ämnet fluroxipyr ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”. |
| --- | --- |

6.

På rad 9 för ämnet fluroxipyr ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”.

| 7. | På rad 10 för ämnet teflutrin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”. |
| --- | --- |

7.

På rad 10 för ämnet teflutrin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”.

| 8. | På rad 11 för ämnet oxyfluorfen ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”. |
| --- | --- |

8.

På rad 11 för ämnet oxyfluorfen ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”.

| 9. | På rad 12 för ämnet 1-naftylacetamid ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”. |
| --- | --- |

9.

På rad 12 för ämnet 1-naftylacetamid ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”.

| 10. | På rad 13 för ämnet 1-naftylättiksyra ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”. |
| --- | --- |

10.

På rad 13 för ämnet 1-naftylättiksyra ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”.

| 11. | På rad 15 för ämnet fluazifop-P ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”. |
| --- | --- |

11.

På rad 15 för ämnet fluazifop-P ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”.

| 12. | På rad 16 för ämnet terbutylazin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”. |
| --- | --- |

12.

På rad 16 för ämnet terbutylazin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2024”.

| 13. | På rad 19 för ämnet akrinatrin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”. |
| --- | --- |

13.

På rad 19 för ämnet akrinatrin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”.

| 14. | På rad 20 för ämnet prokloraz ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”. |
| --- | --- |

14.

På rad 20 för ämnet prokloraz ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2023”.

---

BESLUT

| 20.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 48/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 48/20

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/292

av den 12 februari 2019

om bemyndigande att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till tredjestater och internationella organisationer

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (1), särskilt artikel 13 och bilaga VI, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen ingår avtal om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter med tredjestater och internationella organisationer. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen ingår avtal om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter med tredjestater och internationella organisationer.

| (2) | Generalsekreteraren får, på rådets generalsekretariats vägnar, ingå administrativa överenskommelser med tredjestater och internationella organisationer om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. |
| --- | --- |

(2)

Generalsekreteraren får, på rådets generalsekretariats vägnar, ingå administrativa överenskommelser med tredjestater och internationella organisationer om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.

| (3) | I enlighet med punkt 37 i bilaga VI till beslut 2013/488/EU ska rådet fatta ett beslut om att bemyndiga generalsekreteraren att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till tredjestater eller internationella organisationer i enlighet med avtal om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller administrativa överenskommelser om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med punkt 37 i bilaga VI till beslut 2013/488/EU ska rådet fatta ett beslut om att bemyndiga generalsekreteraren att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till tredjestater eller internationella organisationer i enlighet med avtal om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller administrativa överenskommelser om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Om ett avtal om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter (nedan kallat avtal om informationssäkerhet) mellan unionen och en tredjestat eller internationell organisation är i kraft, och i överensstämmelse med beslut 2013/488/EU, ska rådets generalsekreterare vara bemyndigad att, i enlighet med principen om upphovsmannens samtycke, till denna tredjestat eller internationella organisation lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som faller inom tillämpningsområdet för avtalet om informationssäkerhet, upp till den nivå som fastställts av rådets säkerhetskommitté i enlighet med punkt 11 i bilaga VI till beslut 2013/488/EU. Beslutet att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till en tredjestat eller internationell organisation i enlighet med ett avtal om informationssäkerhet ska fattas av generalsekreteraren i varje enskilt fall.

2.   Om rådets generalsekreterare, efter rådets godkännande och i enlighet med beslut 2013/488/EU, har ingått en administrativ överenskommelse om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter (nedan kallad administrativ överenskommelse) med en tredjestat eller internationell organisation, ska rådets generalsekreterare vara bemyndigad att, i enlighet med principen om upphovsmannens samtycke, till denna tredjestat eller internationella organisation lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som faller inom tillämpningsområdet för den administrativa överenskommelsen, upp till den nivå som fastställts inom ramen för överenskommelsen. Beslutet att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till en tredjestat eller internationell organisation i enlighet med en administrativ överenskommelse ska fattas av generalsekreteraren i varje enskilt fall.

3.   Rådets generalsekreterare får delegera det bemyndigande som avses i punkterna 1 och 2 till högre tjänstemän vid rådets generalsekretariat.

Artikel 2

Detta beslut upphäver och ersätter följande beslut:

| 1. | Rådets beslut av den 20 juni 2011 om utlämnande av uppgifter i enlighet med permanenta avtal med tredjestater eller internationella organisationer om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. |
| --- | --- |

1.

Rådets beslut av den 20 juni 2011 om utlämnande av uppgifter i enlighet med permanenta avtal med tredjestater eller internationella organisationer om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.

| 2. | Rådets beslut av den 20 juni 2011 om utlämnande av uppgifter i enlighet med administrativa överenskommelser med internationella organisationer om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. |
| --- | --- |

2.

Rådets beslut av den 20 juni 2011 om utlämnande av uppgifter i enlighet med administrativa överenskommelser med internationella organisationer om säkerhetsförfaranden för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 12 februari 2019.

På rådets vägnar

E.O. TEODOROVICI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 274, 15.10.2013, s. 1.

1

---

| 20.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 48/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 48/22

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2019/293

av den 8 november 2018

om det statliga stöd SA.43785 (2018/C) (f.d. 2015/PN, f.d. 2018/NN) som Rumänien har genomfört för omstrukturering av Complexul Energetic Hunedoara

[delgivet med nr C(2018) 7308]

(Endast den rumänska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med de bestämmelser som anges ovan ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 12 mars 2018 informerade kommissionen Rumänien om sitt beslut att inleda ett förfarande i enlighet med artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) i fråga om omstruktureringsstödet till Complexul Energetic Hunedoara SA (nedan kallat CE Hunedoara). Beslutet om att inleda förfarandet följde tidigare anmälningar och kontakter mellan kommissionen och Rumänien om statligt stöd till CE Hunedoara eller dess föregångare, vilket beskrivs närmare i beslutet om att inleda förfarandet och i avsnitt 2.1. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 12 mars 2018 informerade kommissionen Rumänien om sitt beslut att inleda ett förfarande i enlighet med artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) i fråga om omstruktureringsstödet till Complexul Energetic Hunedoara SA (nedan kallat CE Hunedoara). Beslutet om att inleda förfarandet följde tidigare anmälningar och kontakter mellan kommissionen och Rumänien om statligt stöd till CE Hunedoara eller dess föregångare, vilket beskrivs närmare i beslutet om att inleda förfarandet och i avsnitt 2.1.

EUF-fördraget

beslutet om att inleda förfarandet

CE Hunedoara

| (2) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på detta.

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (3) | Den 15 maj 2018 lämnade Rumänien synpunkter på beslutet att inleda förfarandet. Kommissionen har inte mottagit synpunkter från berörda parter. Utöver de synpunkter som togs emot den 15 maj 2018 höll kommissionen också en videokonferens med de rumänska myndigheterna den 31 juli 2018. |
| --- | --- |

(3)

Den 15 maj 2018 lämnade Rumänien synpunkter på beslutet att inleda förfarandet. Kommissionen har inte mottagit synpunkter från berörda parter. Utöver de synpunkter som togs emot den 15 maj 2018 höll kommissionen också en videokonferens med de rumänska myndigheterna den 31 juli 2018.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Tidigare beslut om CE Hunedoara

Tidigare beslut om CE Hunedoara

| (4) | Den 22 februari 2012 beslutade kommissionen att inte invända mot det planerade stödet på sammanlagt 1 169 miljoner rumänska leu (cirka 251,3 miljoner euro) för nedläggningen av tre av de sju kolgruvor som drevs av National Hard Coal Company JSC Petroșani (3) (nedan kallat beslutet om det första stödet till kolgruvor). I det beslutet konstaterade kommissionen att det planerade stödet var förenligt med den inre marknaden i enlighet med rådets beslut 2010/787/EU (4) (nedan kallat rådets beslut om stöd till kolgruvor). |
| --- | --- |

(4)

Den 22 februari 2012 beslutade kommissionen att inte invända mot det planerade stödet på sammanlagt 1 169 miljoner rumänska leu (cirka 251,3 miljoner euro) för nedläggningen av tre av de sju kolgruvor som drevs av National Hard Coal Company JSC Petroșani (3) (nedan kallat beslutet om det första stödet till kolgruvor). I det beslutet konstaterade kommissionen att det planerade stödet var förenligt med den inre marknaden i enlighet med rådets beslut 2010/787/EU (4) (nedan kallat rådets beslut om stöd till kolgruvor).

3

beslutet om det första stödet till kolgruvor

4

rådets beslut om stöd till kolgruvor

| (5) | Den 20 april 2015 konstaterade kommissionen att Electrocentrale Paroșeni och Electrocentrale Deva, två elproduktionsbolag som hade slagits samman till CE Hunedoara 2012, hade tagit emot statligt driftsstöd mellan 2009 och 2011 som var oförenligt med den inre marknaden. I sitt beslut (5) (nedan kallat beslutet om oförenligt stöd) uppmanade kommissionen Rumänien att återkräva stödet med ränta från CE Hunedoara som efterträdare till de båda elproduktionsbolagen, om stödmottagarna underlät att betala tillbaka stödet. Den 10 juni 2015 lämnade de rumänska myndigheterna uppgifter som visade att det belopp på 34 785 015,45 rumänska leu (ungefär 7,48 miljoner euro) som täckte det stödbelopp som skulle återvinnas samt återvinningsräntan hade överförts från CE Hunedoara till det rumänska energiministeriet och att beslutet om återkrav därmed hade genomförts. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 april 2015 konstaterade kommissionen att Electrocentrale Paroșeni och Electrocentrale Deva, två elproduktionsbolag som hade slagits samman till CE Hunedoara 2012, hade tagit emot statligt driftsstöd mellan 2009 och 2011 som var oförenligt med den inre marknaden. I sitt beslut (5) (nedan kallat beslutet om oförenligt stöd) uppmanade kommissionen Rumänien att återkräva stödet med ränta från CE Hunedoara som efterträdare till de båda elproduktionsbolagen, om stödmottagarna underlät att betala tillbaka stödet. Den 10 juni 2015 lämnade de rumänska myndigheterna uppgifter som visade att det belopp på 34 785 015,45 rumänska leu (ungefär 7,48 miljoner euro) som täckte det stödbelopp som skulle återvinnas samt återvinningsräntan hade överförts från CE Hunedoara till det rumänska energiministeriet och att beslutet om återkrav därmed hade genomförts.

5

beslutet om oförenligt stöd

| (6) | Den 21 april 2015 beslutade kommissionen att inte göra invändningar mot det statliga stöd som enligt planen skulle beviljas CE Hunedoara i form av särskilda lån på upp till 167 miljoner rumänska leu (ungefär 37,7 miljoner euro) (6) (nedan kallat beslutet om undsättningsstöd) (7). I det beslutet konstaterade kommissionen att lånen utgjorde undsättningsstöd till CE Hunedoara och förklarade att stödet var förenligt med den inre marknaden i enlighet med riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering) (8), med hänsyn till ett antal åtaganden från Rumäniens sida (se skälen 120 och 123). |
| --- | --- |

(6)

Den 21 april 2015 beslutade kommissionen att inte göra invändningar mot det statliga stöd som enligt planen skulle beviljas CE Hunedoara i form av särskilda lån på upp till 167 miljoner rumänska leu (ungefär 37,7 miljoner euro) (6) (nedan kallat beslutet om undsättningsstöd) (7). I det beslutet konstaterade kommissionen att lånen utgjorde undsättningsstöd till CE Hunedoara och förklarade att stödet var förenligt med den inre marknaden i enlighet med riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering) (8), med hänsyn till ett antal åtaganden från Rumäniens sida (se skälen 120 och 123).

6

beslutet om undsättningsstöd

7

riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering

8

| (7) | Den 21 oktober 2015, sex månader efter beslutet om undsättningsstöd, lämnade Rumänien in en omstruktureringsplan för CE Hunedoara (nedan kallad den första omstruktureringsplanen) (9). Rumäniens syfte var att förlänga återbetalningstiden för det undsättningslån som beslutet om undsättningsstöd gällde och att bevilja omstruktureringsstöd till CE Hunedoara för att finansiera kostnader som omfattades av den första omstruktureringsplanen. Genom en skrivelse av den 3 december 2015 meddelade Rumänien att de hade för avsikt att lämna upplysningar om omstruktureringsstödet fyra veckor senare. Följande dag inledde kommissionen administrativt ärende SA.43785 (2015/PN) om omstruktureringsstödet till CE Hunedoara. |
| --- | --- |

(7)

Den 21 oktober 2015, sex månader efter beslutet om undsättningsstöd, lämnade Rumänien in en omstruktureringsplan för CE Hunedoara (nedan kallad den första omstruktureringsplanen) (9). Rumäniens syfte var att förlänga återbetalningstiden för det undsättningslån som beslutet om undsättningsstöd gällde och att bevilja omstruktureringsstöd till CE Hunedoara för att finansiera kostnader som omfattades av den första omstruktureringsplanen. Genom en skrivelse av den 3 december 2015 meddelade Rumänien att de hade för avsikt att lämna upplysningar om omstruktureringsstödet fyra veckor senare. Följande dag inledde kommissionen administrativt ärende SA.43785 (2015/PN) om omstruktureringsstödet till CE Hunedoara.

den första omstruktureringsplanen

9

| (8) | Den 8 januari 2016 gjorde Rumänien en förhandsanmälan om sin avsikt att bevilja omstruktureringsstöd till CE Hunedoara på grundval av en ny omstruktureringsplan med ändringar jämfört med den första omstruktureringsplanen (nedan kallad den ändrade omstruktureringsplanen) och lämnade ytterligare styrkande uppgifter, som kompletterades den 11 januari 2016. Den 12 januari 2016 hölls ett möte med de rumänska myndigheterna om den information som hade lämnats. |
| --- | --- |

(8)

Den 8 januari 2016 gjorde Rumänien en förhandsanmälan om sin avsikt att bevilja omstruktureringsstöd till CE Hunedoara på grundval av en ny omstruktureringsplan med ändringar jämfört med den första omstruktureringsplanen (nedan kallad den ändrade omstruktureringsplanen) och lämnade ytterligare styrkande uppgifter, som kompletterades den 11 januari 2016. Den 12 januari 2016 hölls ett möte med de rumänska myndigheterna om den information som hade lämnats.

den ändrade omstruktureringsplanen

| (9) | Den 15 januari 2016 informerades Rumänien om att det vore lämpligt att göra betydande ändringar av det tänkta omstruktureringsstödet och den första omstruktureringsplanen innan Rumänien gick vidare med en formell anmälan. Rumänien lämnade inte in någon ny omstruktureringsplan efter det. |
| --- | --- |

(9)

Den 15 januari 2016 informerades Rumänien om att det vore lämpligt att göra betydande ändringar av det tänkta omstruktureringsstödet och den första omstruktureringsplanen innan Rumänien gick vidare med en formell anmälan. Rumänien lämnade inte in någon ny omstruktureringsplan efter det.

| (10) | I januari 2016 inleddes ett formellt insolvensförfarande för CE Hunedoara i enlighet med rumänsk lag, men förfarandet avvisades senare i en nationell domstol. |
| --- | --- |

(10)

I januari 2016 inleddes ett formellt insolvensförfarande för CE Hunedoara i enlighet med rumänsk lag, men förfarandet avvisades senare i en nationell domstol.

| (11) | Därefter ansåg Rumänien att även om CE Hunedoara skulle likvideras i slutändan, skulle det bli nödvändigt att tillfälligt bibehålla driften i vissa av elproduktionsenheterna samt i några kolgruvor och tillhörande kolbearbetningstjänster med stöd i form av en ersättning för produktionskostnader. På grund av dessa överväganden och nya planer i fråga om eventuella framtida efterträdare till CE Hunedoara som skulle driva verksamhet med en del av CE Hunedoaras tillgångar, lämnade de rumänska myndigheterna på kommissionens begäran upplysningar den 12 maj 2016, under en videokonferens den 18 maj 2016, den 9, 25 och 29 augusti 2016, vid ett möte den 12 oktober 2016 samt den 9 november 2016, 17 maj 2017 och 1 september 2017. De upplysningar som lämnades den 17 maj 2017 omfattade bland annat en tidsplan för en eventuell likvidation av CE Hunedoara. |
| --- | --- |

(11)

Därefter ansåg Rumänien att även om CE Hunedoara skulle likvideras i slutändan, skulle det bli nödvändigt att tillfälligt bibehålla driften i vissa av elproduktionsenheterna samt i några kolgruvor och tillhörande kolbearbetningstjänster med stöd i form av en ersättning för produktionskostnader. På grund av dessa överväganden och nya planer i fråga om eventuella framtida efterträdare till CE Hunedoara som skulle driva verksamhet med en del av CE Hunedoaras tillgångar, lämnade de rumänska myndigheterna på kommissionens begäran upplysningar den 12 maj 2016, under en videokonferens den 18 maj 2016, den 9, 25 och 29 augusti 2016, vid ett möte den 12 oktober 2016 samt den 9 november 2016, 17 maj 2017 och 1 september 2017. De upplysningar som lämnades den 17 maj 2017 omfattade bland annat en tidsplan för en eventuell likvidation av CE Hunedoara.

| (12) | Den 24 november 2016 beslutade kommissionen på grundval av en separat anmälan att inte göra invändningar mot de 447,8 miljoner rumänska leu (ungefär 96,2 miljoner euro) som enligt planen skulle beviljas CE Hunedoara för nedläggningen av två av de fyra kolgruvor som fortfarande drevs av CE Hunedoara och som inte omfattades av beslutet om det första stödet till kolgruvor (10) (nedan kallat beslutet om det andra stödet till kolgruvor). I det beslutet konstaterade kommissionen att det planerade stödet var förenligt med den inre marknaden i enlighet med rådets beslut om stöd till kolgruvor. |
| --- | --- |

(12)

Den 24 november 2016 beslutade kommissionen på grundval av en separat anmälan att inte göra invändningar mot de 447,8 miljoner rumänska leu (ungefär 96,2 miljoner euro) som enligt planen skulle beviljas CE Hunedoara för nedläggningen av två av de fyra kolgruvor som fortfarande drevs av CE Hunedoara och som inte omfattades av beslutet om det första stödet till kolgruvor (10) (nedan kallat beslutet om det andra stödet till kolgruvor). I det beslutet konstaterade kommissionen att det planerade stödet var förenligt med den inre marknaden i enlighet med rådets beslut om stöd till kolgruvor.

10

beslutet om det andra stödet till kolgruvor

2.2   Stödmottagaren: CE Hunedoara

Stödmottagaren: CE Hunedoara

| (13) | CE Hunedoara är en vertikalt integrerad elproducent med huvudkontor i Petroșani, distriktet Hunedoara. Det är helägt av den rumänska staten. CE Hunedoara använder främst inhemskt kol från egna kolgruvor för att producera elvärme till städerna i närheten. Företagets två kraftverk, Deva (11) och Paroșeni (12), har en sammanlagd installerad nominell kapacitet på 1 225 MW. CE Hunedoara producerar ungefär 4,2 % av elförbrukningen i Rumänien och är den enda större elproducenten i landets centrala och nordvästra delar. Företaget har cirka 6 600 anställda, varav 1 750 arbetstillfällen gäller elproduktion och 4 700 gäller gruvbrytningsverksamhet. |
| --- | --- |

(13)

CE Hunedoara är en vertikalt integrerad elproducent med huvudkontor i Petroșani, distriktet Hunedoara. Det är helägt av den rumänska staten. CE Hunedoara använder främst inhemskt kol från egna kolgruvor för att producera elvärme till städerna i närheten. Företagets två kraftverk, Deva (11) och Paroșeni (12), har en sammanlagd installerad nominell kapacitet på 1 225 MW. CE Hunedoara producerar ungefär 4,2 % av elförbrukningen i Rumänien och är den enda större elproducenten i landets centrala och nordvästra delar. Företaget har cirka 6 600 anställda, varav 1 750 arbetstillfällen gäller elproduktion och 4 700 gäller gruvbrytningsverksamhet.

11

12

| (14) | CE Hunedoara grundades i november 2012 genom en sammanslagning av två statsägda företag som tidigare var i svårigheter och nu är likviderade, Electrocentrale Paroșeni och Electrocentrale Deva (nedan kallade de tidigare företagen). Efter likvidationen av National Hard Coal Company JSC Petroșani planerades att driften skulle fortsätta vid fyra kolgruvor och enligt planen skulle de inte ta emot nedläggningsstöd enligt beslutet om det första stödet till kolgruvor. Dessa slogs samman till CE Hunedoara tillsammans med elproduktionsenheterna och åtföljande administrativ personal och fastigheter från Electrocentrale Paroșeni och Electrocentrale Deva, eftersom så gott som allt kol som levererades av de fyra gruvorna användes av Electrocentrale Paroșeni och Electrocentrale Deva som bränsle för el- och värmeproduktion. Närmare bestämt hände följande:






  — | CE Hunedoara tog till en början över de tidigare företagens produktionstillgångar och skulder. Inget av de båda företagen kunde sälja el till konkurrenskraftiga marknadspriser i Rumänien och tog emot oförenligt driftsstöd till ett belopp av 22,62 miljoner rumänska leu respektive 3,65 miljoner rumänska leu mellan 2009 och 2011 (ungefär 5,6 miljoner euro sammanlagt), som kommissionen ålade Rumänien att återkräva med ränta från CE Hunedoara i beslutet om oförenligt stöd, på grund av den ekonomiska och rättsliga kontinuiteten med stödmottagarna (13). |
| --- | --- | --- |

(14)

CE Hunedoara grundades i november 2012 genom en sammanslagning av två statsägda företag som tidigare var i svårigheter och nu är likviderade, Electrocentrale Paroșeni och Electrocentrale Deva (nedan kallade de tidigare företagen). Efter likvidationen av National Hard Coal Company JSC Petroșani planerades att driften skulle fortsätta vid fyra kolgruvor och enligt planen skulle de inte ta emot nedläggningsstöd enligt beslutet om det första stödet till kolgruvor. Dessa slogs samman till CE Hunedoara tillsammans med elproduktionsenheterna och åtföljande administrativ personal och fastigheter från Electrocentrale Paroșeni och Electrocentrale Deva, eftersom så gott som allt kol som levererades av de fyra gruvorna användes av Electrocentrale Paroșeni och Electrocentrale Deva som bränsle för el- och värmeproduktion. Närmare bestämt hände följande:

de tidigare företagen

—

CE Hunedoara tog till en början över de tidigare företagens produktionstillgångar och skulder. Inget av de båda företagen kunde sälja el till konkurrenskraftiga marknadspriser i Rumänien och tog emot oförenligt driftsstöd till ett belopp av 22,62 miljoner rumänska leu respektive 3,65 miljoner rumänska leu mellan 2009 och 2011 (ungefär 5,6 miljoner euro sammanlagt), som kommissionen ålade Rumänien att återkräva med ränta från CE Hunedoara i beslutet om oförenligt stöd, på grund av den ekonomiska och rättsliga kontinuiteten med stödmottagarna (13).

13

| — | I augusti 2013 tog CE Hunedoara därefter över fyra av de sju kolgruvorna från National Hard Coal Company JSC Petroșani. Tidigare, år 2011, drev National Hard Coal Company JSC Petroșani sju gruvor, varav tre fick nedläggningsstöd enligt beslutet om det första stödet till kolgruvor. De övriga fyra gruvor som senare införlivades i CE Hunedoara påstods vara lönsamma. Dessa fyra kolgruvor och övriga produktionstillgångar överfördes till CE Hunedoara netto, utan skulder, framför allt ungefär 1,2 miljarder euro i tidigare upplupna skulder till staten och andra offentliga organ, främst till följd av obetalda skatter och avgifter. De upplupna skulderna hade inte beaktats i utvärderingen av de fyra gruvornas lönsamhet. Kommissionen tog del av Rumäniens åtagande om att vid behov anmäla eventuella statliga åtgärder i fråga om skulderna till staten i enlighet med reglerna för statligt stöd. Rumänien anmälde inte processen (14) med att överföra de fyra kolgruvorna utan skulder till CE Hunedoara. |
| --- | --- |

—

I augusti 2013 tog CE Hunedoara därefter över fyra av de sju kolgruvorna från National Hard Coal Company JSC Petroșani. Tidigare, år 2011, drev National Hard Coal Company JSC Petroșani sju gruvor, varav tre fick nedläggningsstöd enligt beslutet om det första stödet till kolgruvor. De övriga fyra gruvor som senare införlivades i CE Hunedoara påstods vara lönsamma. Dessa fyra kolgruvor och övriga produktionstillgångar överfördes till CE Hunedoara netto, utan skulder, framför allt ungefär 1,2 miljarder euro i tidigare upplupna skulder till staten och andra offentliga organ, främst till följd av obetalda skatter och avgifter. De upplupna skulderna hade inte beaktats i utvärderingen av de fyra gruvornas lönsamhet. Kommissionen tog del av Rumäniens åtagande om att vid behov anmäla eventuella statliga åtgärder i fråga om skulderna till staten i enlighet med reglerna för statligt stöd. Rumänien anmälde inte processen (14) med att överföra de fyra kolgruvorna utan skulder till CE Hunedoara.

14

2.3   CE Hunedoaras operativa och ekonomiska resultat

CE Hunedoaras operativa och ekonomiska resultat

2.3.1   Det operativa resultatet

Det operativa resultatet

| (15) | Enligt den rumänska energitillsynsmyndigheten (15) var CE Hunedoaras andel av elproduktionen netto 2013–2015 följande:

  Tabell 1


  Total elinmatning under 2013–2015 från CE Hunedoara jämfört med den totala produktionen












  Producent | Utnyttjad kapacitet (MW) | Sammanlagd elproduktion (TWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | 2014 | 2015 | 2013 | 2014 | 2015 |
| CE Hunedoara | 1 110 (6 %) | 998 (5 %) | 1 063 (5 %) | 3 (5 %) | 2,7 (4 %) | 1,84 (2,9 %) |
| Marknadsvolym | 18 142 (100 %) | 18 448 (100 %) | 19 086 (100 %) | 55,8 (100 %) | 62 (100 %) | 62,6 (100 %) |

(15)

Enligt den rumänska energitillsynsmyndigheten (15) var CE Hunedoaras andel av elproduktionen netto 2013–2015 följande:

15

Tabell 1

Tabell 1

Total elinmatning under 2013–2015 från CE Hunedoara jämfört med den totala produktionen

Total elinmatning under 2013–2015 från CE Hunedoara jämfört med den totala produktionen

Producent

Utnyttjad kapacitet (MW)

Sammanlagd elproduktion (TWh)

2013

2014

2015

2013

2014

2015

CE Hunedoara

1 110 (6 %)

998 (5 %)

1 063 (5 %)

3 (5 %)

2,7 (4 %)

1,84 (2,9 %)

Marknadsvolym

18 142 (100 %)

18 448 (100 %)

19 086 (100 %)

55,8 (100 %)

62 (100 %)

62,6 (100 %)

| (16) | I Rumänien produceras el i olika typer av kraftverk med varierande produktionskostnader. Från och med juli 2012 handlas el på grossistnivå på börsen, dvs. spot- och terminsmarknaderna på den rumänska elbörsen (Opcom). |
| --- | --- |

(16)

I Rumänien produceras el i olika typer av kraftverk med varierande produktionskostnader. Från och med juli 2012 handlas el på grossistnivå på börsen, dvs. spot- och terminsmarknaderna på den rumänska elbörsen (Opcom).

| (17) | Ett viktigt kriterium för driften av ett kraftverk är en jämförelse mellan dagen före-marknadspriset och marginalkostnaderna för elproduktion i det kraftverket. När det gäller värmekraftanläggningar utgörs de viktigaste marginalkostnaderna av bränslekostnader, kostnader för utsläppsrätter för koldioxid samt operativa marginalkostnader. |
| --- | --- |

(17)

Ett viktigt kriterium för driften av ett kraftverk är en jämförelse mellan dagen före-marknadspriset och marginalkostnaderna för elproduktion i det kraftverket. När det gäller värmekraftanläggningar utgörs de viktigaste marginalkostnaderna av bränslekostnader, kostnader för utsläppsrätter för koldioxid samt operativa marginalkostnader.

| (18) | CE Hunedoara redovisade en genomsnittlig produktionskostnad på 274,27 rumänska leu/MWh (ungefär 59 euro/MWh) 2013, 310,19 rumänska leu/MWh (ungefär 67 euro/MWh) 2014 och 358,90 rumänska leu/MWh (ungefär 77 euro/MWh) 2015. De genomsnittliga kostnaderna för utvinning av stenkol (bränslet) inom CE Hunedoara var dessutom cirka 126 rumänska leu/MWh (ungefär 27 euro/MWh), jämfört med ett stenkolspris på marknaden på cirka 40 rumänska leu/MWh (ungefär 9 euro/MWh) (16). |
| --- | --- |

(18)

CE Hunedoara redovisade en genomsnittlig produktionskostnad på 274,27 rumänska leu/MWh (ungefär 59 euro/MWh) 2013, 310,19 rumänska leu/MWh (ungefär 67 euro/MWh) 2014 och 358,90 rumänska leu/MWh (ungefär 77 euro/MWh) 2015. De genomsnittliga kostnaderna för utvinning av stenkol (bränslet) inom CE Hunedoara var dessutom cirka 126 rumänska leu/MWh (ungefär 27 euro/MWh), jämfört med ett stenkolspris på marknaden på cirka 40 rumänska leu/MWh (ungefär 9 euro/MWh) (16).

16

| (19) | Det vägda genomsnittliga årliga elpriset på dagen före-marknaden på Opcom var dock 165,06 rumänska leu/MWh (ungefär 35 euro/MWh) 2013, 158,93 rumänska leu/MWh (ungefär 34 euro/MWh) 2014 och 166,35 rumänska leu/MWh (ungefär 36 euro/MWh) 2015. På den bilaterala centraliserade marknaden på Opcom varierade det genomsnittliga årliga elpriset också mellan 182,94 rumänska leu/MWh (ungefär 39 euro/MWh) och 162,41 rumänska leu/MWh (ungefär 35 euro/MWh) under 2013–2015 (17). Mellan 2013 och 2015, då de berörda lånen beviljades, var CE Hunedoaras genomsnittliga produktionskostnader alltså 66–116 % högre än de priser till vilka el handlades på dagen före-marknaden och 50–121 % högre än priserna på den bilaterala centraliserade marknaden på den rumänska elbörsen. |
| --- | --- |

(19)

Det vägda genomsnittliga årliga elpriset på dagen före-marknaden på Opcom var dock 165,06 rumänska leu/MWh (ungefär 35 euro/MWh) 2013, 158,93 rumänska leu/MWh (ungefär 34 euro/MWh) 2014 och 166,35 rumänska leu/MWh (ungefär 36 euro/MWh) 2015. På den bilaterala centraliserade marknaden på Opcom varierade det genomsnittliga årliga elpriset också mellan 182,94 rumänska leu/MWh (ungefär 39 euro/MWh) och 162,41 rumänska leu/MWh (ungefär 35 euro/MWh) under 2013–2015 (17). Mellan 2013 och 2015, då de berörda lånen beviljades, var CE Hunedoaras genomsnittliga produktionskostnader alltså 66–116 % högre än de priser till vilka el handlades på dagen före-marknaden och 50–121 % högre än priserna på den bilaterala centraliserade marknaden på den rumänska elbörsen.

17

| (20) | Med sådana marknadspriser kunde CE Hunedoara inte bedriva en varaktigt lönsam verksamhet, eftersom dagen före-priserna och terminspriserna var lägre än CE Hunedoaras produktionskostnader. På en konkurrensutsatt elmarknad skulle man förvänta sig att produktionen skulle säljas till ett pris som låg över marginalkostnaderna, för att uppnå en vinstmarginal. Det är dock uppenbart att CE Hunedoara endast lyckades med detta vid enstaka tillfällen sedan företaget bildades, vilket framgår av att CE Hunedoara inte kunde avsätta tillräckliga verksamhetsintäkter för att köpa de utsläppsrätter för koldioxid som behövdes 2014 och 2015. Koldrivna kraftverk drivs oftast som baslastdrivna kraftverk, med en belastningsfaktor på minst 70 % (18). Av uppgifterna om elproduktionen i tabell 1 framgår emellertid att belastningsfaktorn för CE Hunedoara var 30,8 % 2013 och 2014 och sedan sjönk till mindre än 20 % 2015. Detta kan förklaras av att produktionstillgångarna i form av kolgruvor och de två kraftverk som slogs samman till CE Hunedoara i november 2012 var desamma som drevs av de tidigare företagen, som gick i konkurs, utan att det gjordes några betydande produktions- eller teknikförbättringar i syfte att sänka produktionskostnaderna. Följaktligen sålde CE Hunedoara sin produktion till ett genomsnittligt pris på 199,22 rumänska leu/MWh (ungefär 43 euro/MWh) 2013, 167,68 rumänska leu/MWh (ungefär 36 euro/MWh) 2014 och 181,52 rumänska leu/MWh (ungefär 39 euro/MWh) 2015 (19) och, i likhet med sina föregångare, kunde företaget inte skapa tillräckliga vinster för att täcka både driftskostnader och skulder, däribland skulder till offentliga enheter, vilket visas i tabell 2. |
| --- | --- |

(20)

Med sådana marknadspriser kunde CE Hunedoara inte bedriva en varaktigt lönsam verksamhet, eftersom dagen före-priserna och terminspriserna var lägre än CE Hunedoaras produktionskostnader. På en konkurrensutsatt elmarknad skulle man förvänta sig att produktionen skulle säljas till ett pris som låg över marginalkostnaderna, för att uppnå en vinstmarginal. Det är dock uppenbart att CE Hunedoara endast lyckades med detta vid enstaka tillfällen sedan företaget bildades, vilket framgår av att CE Hunedoara inte kunde avsätta tillräckliga verksamhetsintäkter för att köpa de utsläppsrätter för koldioxid som behövdes 2014 och 2015. Koldrivna kraftverk drivs oftast som baslastdrivna kraftverk, med en belastningsfaktor på minst 70 % (18). Av uppgifterna om elproduktionen i tabell 1 framgår emellertid att belastningsfaktorn för CE Hunedoara var 30,8 % 2013 och 2014 och sedan sjönk till mindre än 20 % 2015. Detta kan förklaras av att produktionstillgångarna i form av kolgruvor och de två kraftverk som slogs samman till CE Hunedoara i november 2012 var desamma som drevs av de tidigare företagen, som gick i konkurs, utan att det gjordes några betydande produktions- eller teknikförbättringar i syfte att sänka produktionskostnaderna. Följaktligen sålde CE Hunedoara sin produktion till ett genomsnittligt pris på 199,22 rumänska leu/MWh (ungefär 43 euro/MWh) 2013, 167,68 rumänska leu/MWh (ungefär 36 euro/MWh) 2014 och 181,52 rumänska leu/MWh (ungefär 39 euro/MWh) 2015 (19) och, i likhet med sina föregångare, kunde företaget inte skapa tillräckliga vinster för att täcka både driftskostnader och skulder, däribland skulder till offentliga enheter, vilket visas i tabell 2.

18

19

2.3.2   Det ekonomiska resultatet

Det ekonomiska resultatet

| (21) | Som framgår av tabell 2 gick CE Hunedoara med en vinst (nettointäkter) det första verksamhetsåret 2012 på 37,9 miljoner rumänska leu (ungefär 8,1 miljoner euro). Från och med 2013, då de fyra kolgruvorna med tillhörande kolbearbetningsenhet överfördes, började CE Hunedoara dock att gå med allt större förlust, på upp till 147,6 miljoner rumänska leu (31,7 miljoner euro) 2013 och 352,3 miljoner rumänska leu (76 miljoner euro) 2014, samtidigt som finansiella indikatorer för rörelseresultat, skuldsättningsgrad och likviditet försämrades. I slutet av 2015 hade CE Hunedoara ett underskott av kapital på 1 082,6 miljoner rumänska leu (232,7 miljoner euro). Vid utgången av 2017 hade underskottet av kapital fördubblats till 2 842,7 miljoner rumänska leu (611,18 miljoner euro). Från och med 2013 var rörelseresultatet negativt och företaget hade inget fritt kassaflöde för att täcka amorteringar och ränta på finansiella skulder, även oräknat skulderna till statliga icke-kommersiella organ, som t.ex. skattemyndigheterna.

  Tabell 2


  CE Hunedoaras ekonomiska resultat 2012–2017












  Miljoner rumänska leu | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intäkter totalt | 249,4 | 1 061,1 | 691,5 | 574,74 | 448,4 | 568,7 |
| Rörelseresultat (Ebitda) | 20,2 | – 167,1 | – 341,7 | – 1 647,6 | – 838,2 | – 744,6 |
| Nettoresultat | 37,9 | – 147,6 | – 352,3 | – 1 661,6 | – 858,4 | – 768,8 |
| Aktiekapital | 203,4 | 349,8 | 354,5 | 354,5 | 354,5 | 354,5 |
| Eget kapital | 678,7 | 980,1 | 629,3 | – 1 082,6 | – 2 071,3 | – 2 842,7 |
| Långfristiga skulder | 170,0 | 269,5 | 258,7 | 270,5 | 245,4 | 237,4 |
| Övriga kortfristiga skulder, inklusive skatt | 72,3 | 243,2 | 371,6 | 726,7 | 922,2 | 1 099,1 |
| Källa: www.cenhd.ro, enligt offentligt tillgängliga ekonomiska rapporter, hämtade i juni 2018. |

(21)

Som framgår av tabell 2 gick CE Hunedoara med en vinst (nettointäkter) det första verksamhetsåret 2012 på 37,9 miljoner rumänska leu (ungefär 8,1 miljoner euro). Från och med 2013, då de fyra kolgruvorna med tillhörande kolbearbetningsenhet överfördes, började CE Hunedoara dock att gå med allt större förlust, på upp till 147,6 miljoner rumänska leu (31,7 miljoner euro) 2013 och 352,3 miljoner rumänska leu (76 miljoner euro) 2014, samtidigt som finansiella indikatorer för rörelseresultat, skuldsättningsgrad och likviditet försämrades. I slutet av 2015 hade CE Hunedoara ett underskott av kapital på 1 082,6 miljoner rumänska leu (232,7 miljoner euro). Vid utgången av 2017 hade underskottet av kapital fördubblats till 2 842,7 miljoner rumänska leu (611,18 miljoner euro). Från och med 2013 var rörelseresultatet negativt och företaget hade inget fritt kassaflöde för att täcka amorteringar och ränta på finansiella skulder, även oräknat skulderna till statliga icke-kommersiella organ, som t.ex. skattemyndigheterna.

Tabell 2

Tabell 2

CE Hunedoaras ekonomiska resultat 2012–2017

CE Hunedoaras ekonomiska resultat 2012–2017

Miljoner rumänska leu

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Intäkter totalt

249,4

1 061,1

691,5

574,74

448,4

568,7

Rörelseresultat (Ebitda)

20,2

– 167,1

– 341,7

– 1 647,6

– 838,2

– 744,6

Nettoresultat

37,9

– 147,6

– 352,3

– 1 661,6

– 858,4

– 768,8

Aktiekapital

203,4

349,8

354,5

354,5

354,5

354,5

Eget kapital

678,7

980,1

629,3

– 1 082,6

– 2 071,3

– 2 842,7

Långfristiga skulder

170,0

269,5

258,7

270,5

245,4

237,4

Övriga kortfristiga skulder, inklusive skatt

72,3

243,2

371,6

726,7

922,2

1 099,1

Källa: www.cenhd.ro, enligt offentligt tillgängliga ekonomiska rapporter, hämtade i juni 2018.

Källa

| (22) | Senast i april 2015 uppfyllde CE Hunedoara kriterierna för att bli föremål för kollektiva insolvensförfaranden enligt rumänsk lag (20). I januari 2016 omfattades CE Hunedoara tillfälligt av ett insolvensförfarande. I mars 2016 offentliggjorde konkursförvaltaren för CE Hunedoara en rapport (nedan kallad konkursförvaltarens rapport) med information om företagets skulder. Där framgick att CE Hunedoara var skyldigt olika statliga organ ungefär 2 360 miljoner rumänska leu (cirka 507,4 miljoner euro). Dessa belopp gällde bl.a. de lån som omfattas av detta beslut samt böter som utdömts av miljömyndigheten för underlåtenhet att förvärva utsläppsrätter och miljöcertifikat, samt andra skulder till staten och socialförsäkringsbudgeten. Enligt Rumänien begärde miljömyndigheten också att CE Hunedoara skulle betala sina skulder till den, i likhet med andra privata borgenärer. |
| --- | --- |

(22)

Senast i april 2015 uppfyllde CE Hunedoara kriterierna för att bli föremål för kollektiva insolvensförfaranden enligt rumänsk lag (20). I januari 2016 omfattades CE Hunedoara tillfälligt av ett insolvensförfarande. I mars 2016 offentliggjorde konkursförvaltaren för CE Hunedoara en rapport (nedan kallad konkursförvaltarens rapport) med information om företagets skulder. Där framgick att CE Hunedoara var skyldigt olika statliga organ ungefär 2 360 miljoner rumänska leu (cirka 507,4 miljoner euro). Dessa belopp gällde bl.a. de lån som omfattas av detta beslut samt böter som utdömts av miljömyndigheten för underlåtenhet att förvärva utsläppsrätter och miljöcertifikat, samt andra skulder till staten och socialförsäkringsbudgeten. Enligt Rumänien begärde miljömyndigheten också att CE Hunedoara skulle betala sina skulder till den, i likhet med andra privata borgenärer.

20

konkursförvaltarens rapport

| (23) | Som framgår av CE Hunedoaras kapitalställning är företaget rent tekniskt konkursmässigt, men fortsätter att driva verksamhet genom att inte betala merparten av sina skulder och skatteskulder. Enligt de uppgifter som Rumänien har lämnat kan likvidationsprocessen för CE Hunedoara enligt gällande nationella bestämmelser ta minst tre år om den inleds av den rumänska staten i dess egenskap som ägare och största långivare till CE Hunedoara. Hittills har de insolvensansökningar som har lämnats in till den nationella bolagsdomstolen inte lett till att CE Hunedoara slutgiltigt har förklarats insolvent. |
| --- | --- |

(23)

Som framgår av CE Hunedoaras kapitalställning är företaget rent tekniskt konkursmässigt, men fortsätter att driva verksamhet genom att inte betala merparten av sina skulder och skatteskulder. Enligt de uppgifter som Rumänien har lämnat kan likvidationsprocessen för CE Hunedoara enligt gällande nationella bestämmelser ta minst tre år om den inleds av den rumänska staten i dess egenskap som ägare och största långivare till CE Hunedoara. Hittills har de insolvensansökningar som har lämnats in till den nationella bolagsdomstolen inte lett till att CE Hunedoara slutgiltigt har förklarats insolvent.

2.4   Lånen till CE Hunedoara

Lånen till CE Hunedoara

| (24) | I beslutet om att inleda förfarandet granskade kommissionen fem offentligt finansierade eller stödda lån som hade beviljats eller gynnade CE Hunedoara för företagets nuvarande elproduktionsverksamhet och som den 30 juni 2016 uppgick till en utestående skuld till den rumänska staten på sammanlagt 337 107 835 rumänska leu (ungefär 72,48 miljoner euro), inklusive utestående kapital, ränta, dröjsmålsränta och övriga kostnader. I tabell 3 visas de uppdaterade uppgifterna från Rumänien om de utestående kapitalbeloppen för dessa lån per den 31 mars 2018. |
| --- | --- |

(24)

I beslutet om att inleda förfarandet granskade kommissionen fem offentligt finansierade eller stödda lån som hade beviljats eller gynnade CE Hunedoara för företagets nuvarande elproduktionsverksamhet och som den 30 juni 2016 uppgick till en utestående skuld till den rumänska staten på sammanlagt 337 107 835 rumänska leu (ungefär 72,48 miljoner euro), inklusive utestående kapital, ränta, dröjsmålsränta och övriga kostnader. I tabell 3 visas de uppdaterade uppgifterna från Rumänien om de utestående kapitalbeloppen för dessa lån per den 31 mars 2018.

| (25) | Efter beslutet om att inleda förfarandet lämnade de rumänska myndigheterna in låneavtalen, för vilka de viktigaste lånevillkoren till en början var följande: |
| --- | --- |

(25)

Efter beslutet om att inleda förfarandet lämnade de rumänska myndigheterna in låneavtalen, för vilka de viktigaste lånevillkoren till en början var följande:

a)   Lån från Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (IBRD) med garantier från den rumänska staten via finansministeriet (nedan kallat IBRD-lånet)

Lån från Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (IBRD) med garantier från den rumänska staten via finansministeriet (nedan kallat IBRD-lånet)

| (26) | Detta lån avsåg projektet med att renovera och modernisera energiblock nr 3 vid CET Mintia. |
| --- | --- |

(26)

Detta lån avsåg projektet med att renovera och modernisera energiblock nr 3 vid CET Mintia.

| (27) | För detta ändamål tog den självständiga styrelsen för elenergi, RENEL (Regia Autonomă de Electricitate), i augusti 1995 ett lån från Världsbanken till ett belopp på 110 000 000 US-dollar, varav ett belopp på 33 500 000 US-dollar senare annullerades i februari 2001. Den 17 maj 2001, då avtalet upphävdes av IBRD, hade krediter på sammanlagt 10 930 016 US-dollar utnyttjats. |
| --- | --- |

(27)

För detta ändamål tog den självständiga styrelsen för elenergi, RENEL (Regia Autonomă de Electricitate), i augusti 1995 ett lån från Världsbanken till ett belopp på 110 000 000 US-dollar, varav ett belopp på 33 500 000 US-dollar senare annullerades i februari 2001. Den 17 maj 2001, då avtalet upphävdes av IBRD, hade krediter på sammanlagt 10 930 016 US-dollar utnyttjats.

| (28) | Den 31 maj 2002 återupptog IBRD låneavtalet med Electrocentrale Deva. Detta avtal garanterades av den rumänska regeringen och innebar att Electrocentrale Deva kunde disponera högst 69 908 805 US-dollar (varav ett belopp på 1 162 752 US-dollar senare annullerades i februari 2005). |
| --- | --- |

(28)

Den 31 maj 2002 återupptog IBRD låneavtalet med Electrocentrale Deva. Detta avtal garanterades av den rumänska regeringen och innebar att Electrocentrale Deva kunde disponera högst 69 908 805 US-dollar (varav ett belopp på 1 162 752 US-dollar senare annullerades i februari 2005).

| (29) | Lånets förfallodag var den 1 november 2015 och enligt betalningsplanen skulle amorteringarna göras två gånger per år (i maj och i november) under en period på 14 år med början 2002. |
| --- | --- |

(29)

Lånets förfallodag var den 1 november 2015 och enligt betalningsplanen skulle amorteringarna göras två gånger per år (i maj och i november) under en period på 14 år med början 2002.

| (30) | Räntan motsvarar kostnaden för de kvalificerade lånen och fastställs på grundval av föregående halvår plus en halv procentenhet. Dessutom ska Electrocentrale Deva betala en åtagandeavgift på 0,25 % för de kreditbelopp som inte har utnyttjats. |
| --- | --- |

(30)

Räntan motsvarar kostnaden för de kvalificerade lånen och fastställs på grundval av föregående halvår plus en halv procentenhet. Dessutom ska Electrocentrale Deva betala en åtagandeavgift på 0,25 % för de kreditbelopp som inte har utnyttjats.

b)   Lån från den rumänska affärsbanken (BCR) som tagits upp av finansministeriet till förmån för CE Hunedoara (nedan kallat BCR-lånet)

Lån från den rumänska affärsbanken (BCR) som tagits upp av finansministeriet till förmån för CE Hunedoara (nedan kallat BCR-lånet)

| (31) | Detta lån togs upp för att finansiera 25 % av ett större projekt vid namn ”Centrala Electrica Paroșeni” för installation av avsvavling av avgaser och byte av teknik för insamling, transport och bortskaffande av slagg och aska. Finansieringen av de övriga delarna säkerställdes med ett BRD-lån (som täckte 25 % av de totala kostnaderna – information om detta lån finns i led d) och ett lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) (för 50 % av de totala kostnaderna; detta lån omfattas inte av beslutet om att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

(31)

Detta lån togs upp för att finansiera 25 % av ett större projekt vid namn ”Centrala Electrica Paroșeni” för installation av avsvavling av avgaser och byte av teknik för insamling, transport och bortskaffande av slagg och aska. Finansieringen av de övriga delarna säkerställdes med ett BRD-lån (som täckte 25 % av de totala kostnaderna – information om detta lån finns i led d) och ett lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) (för 50 % av de totala kostnaderna; detta lån omfattas inte av beslutet om att inleda förfarandet).

| (32) | Genom ett låneavtal som ingicks den 3 december 2013 mellan BCR och finansministeriet beviljade banken ett investeringslån till låntagaren som därefter i sin tur förmedlade lånet till CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal den 5 december 2013. |
| --- | --- |

(32)

Genom ett låneavtal som ingicks den 3 december 2013 mellan BCR och finansministeriet beviljade banken ett investeringslån till låntagaren som därefter i sin tur förmedlade lånet till CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal den 5 december 2013.

| (33) | Låneavtalet och det underställda låneavtalet gällde samma kapitalbelopp på 83 485 450 rumänska leu (dvs. 17 950 000 euro) som banken beviljade finansministeriet, som i sin tur beviljade lånet till CE Hunedoara. |
| --- | --- |

(33)

Låneavtalet och det underställda låneavtalet gällde samma kapitalbelopp på 83 485 450 rumänska leu (dvs. 17 950 000 euro) som banken beviljade finansministeriet, som i sin tur beviljade lånet till CE Hunedoara.

| (34) | Lånet löpte på 15 år med en anståndsperiod på tre år. Enligt betalningsplanen skulle lånet betalas tillbaka i 25 lika stora avbetalningar två gånger om året. Räntan fastställdes till 4,20 % per år. |
| --- | --- |

(34)

Lånet löpte på 15 år med en anståndsperiod på tre år. Enligt betalningsplanen skulle lånet betalas tillbaka i 25 lika stora avbetalningar två gånger om året. Räntan fastställdes till 4,20 % per år.

| (35) | Säkerheterna för detta BCR-lån, som emellertid också används som säkerheter för BRD-lånet på 14 700 000 euro (dvs. 68 369 000 rumänska leu) som beskrivs i led d och för ett åtföljande EIB-lån på 32 650 000 euro (dvs. 151 855 150 rumänska leu) som inte tas upp i beslutet om att inleda förfarandet, bestod av en inteckning av CE Hunedoaras fasta egendom och lösöre till ett sammanlagt värde av 93 323 204 euro (dvs. 417 481 353,09 rumänska leu). |
| --- | --- |

(35)

Säkerheterna för detta BCR-lån, som emellertid också används som säkerheter för BRD-lånet på 14 700 000 euro (dvs. 68 369 000 rumänska leu) som beskrivs i led d och för ett åtföljande EIB-lån på 32 650 000 euro (dvs. 151 855 150 rumänska leu) som inte tas upp i beslutet om att inleda förfarandet, bestod av en inteckning av CE Hunedoaras fasta egendom och lösöre till ett sammanlagt värde av 93 323 204 euro (dvs. 417 481 353,09 rumänska leu).

| (36) | Avseende BCR-lånet skulle CE Hunedoara också betala finansministeriet en riskkommission på 2,5 %, dvs. 448 750 euro fördelat på åtta lika stora inbetalningar, till riskfonden för den offentliga sektorns skuldsättning. |
| --- | --- |

(36)

Avseende BCR-lånet skulle CE Hunedoara också betala finansministeriet en riskkommission på 2,5 %, dvs. 448 750 euro fördelat på åtta lika stora inbetalningar, till riskfonden för den offentliga sektorns skuldsättning.

c)   Lån från den rumänska utvecklingsbanken (BRD) som tagits upp av finansministeriet och förmedlats till CE Hunedoara (nedan kallat BRD-lånet)

Lån från den rumänska utvecklingsbanken (BRD) som tagits upp av finansministeriet och förmedlats till CE Hunedoara (nedan kallat BRD-lånet)

| (37) | Detta lån togs för att finansiera projektet ”Centrala Electrică Paroșeni”. |
| --- | --- |

(37)

Detta lån togs för att finansiera projektet ”Centrala Electrică Paroșeni”.

| (38) | Genom ett finansieringsavtal som ingicks den 19 maj 2014 mellan BRD och finansministeriet beviljade banken ett lån till låntagaren som i sin tur förmedlade det till CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal den 5 juni 2014. |
| --- | --- |

(38)

Genom ett finansieringsavtal som ingicks den 19 maj 2014 mellan BRD och finansministeriet beviljade banken ett lån till låntagaren som i sin tur förmedlade det till CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal den 5 juni 2014.

| (39) | Finansieringsavtalet och det underställda låneavtalet gällde samma kapitalbelopp på 68 371 170 rumänska leu (ungefär 14 700 000 euro) som banken beviljade finansministeriet, som i sin tur beviljade lånet till CE Hunedoara. |
| --- | --- |

(39)

Finansieringsavtalet och det underställda låneavtalet gällde samma kapitalbelopp på 68 371 170 rumänska leu (ungefär 14 700 000 euro) som banken beviljade finansministeriet, som i sin tur beviljade lånet till CE Hunedoara.

| (40) | Lånet löpte på 15 år med en anståndsperiod på tre år. Enligt betalningsplanen skulle lånet betalas tillbaka i 25 lika stora avbetalningar två gånger om året. Räntan fastställdes till 3,79 % per år. |
| --- | --- |

(40)

Lånet löpte på 15 år med en anståndsperiod på tre år. Enligt betalningsplanen skulle lånet betalas tillbaka i 25 lika stora avbetalningar två gånger om året. Räntan fastställdes till 3,79 % per år.

| (41) | Säkerheterna för detta BRD-lån, som emellertid också används som säkerheter för BCR-lånet på 17 950 000 euro (ungefär 83 485 450 rumänska leu) som beskrivs i led c och för ett åtföljande EIB-lån på 32 650 000 euro (dvs. 151 855 150 rumänska leu) som inte tas upp i beslutet om att inleda förfarandet, bestod av en inteckning av fast egendom och lösöre till ett sammanlagt värde av 93 323 204 euro (dvs. 417 481 353,09 rumänska leu). |
| --- | --- |

(41)

Säkerheterna för detta BRD-lån, som emellertid också används som säkerheter för BCR-lånet på 17 950 000 euro (ungefär 83 485 450 rumänska leu) som beskrivs i led c och för ett åtföljande EIB-lån på 32 650 000 euro (dvs. 151 855 150 rumänska leu) som inte tas upp i beslutet om att inleda förfarandet, bestod av en inteckning av fast egendom och lösöre till ett sammanlagt värde av 93 323 204 euro (dvs. 417 481 353,09 rumänska leu).

| (42) | Avseende BRD-lånet skulle CE Hunedoara också betala finansministeriet en riskkommission på 2,5 %, dvs. 367 000 euro fördelat på åtta lika stora inbetalningar, till riskfonden för den offentliga sektorns skuldsättning. |
| --- | --- |

(42)

Avseende BRD-lånet skulle CE Hunedoara också betala finansministeriet en riskkommission på 2,5 %, dvs. 367 000 euro fördelat på åtta lika stora inbetalningar, till riskfonden för den offentliga sektorns skuldsättning.

| (43) | BRD-lånet och BCR-lånet finansierade investeringar för att uppfylla miljökrav i Paroșeni-anläggningen (EU-normer enligt direktivet om industriutsläpp). Sådana investeringar kunde inte leda till ökad produktion eller sänkta produktionskostnader som möjliggjorde ökade verksamhetsintäkter för att betala tillbaka lånen. De var bara en förutsättning för att anläggningen skulle kunna fortsätta driften. Användningen av privata lån som beviljats och därefter förmedlats av den rumänska staten för att finansiera uppfyllande av miljöregler under 2013–2014 följde ett ärende där Rumänien hade beviljat bidrag för samma typ av installation (asvavling av rökgaser) till andra värmekraftverk under 2010 (CE Turceni) och 2011 (CE Craiova II) och där kontakter togs med de rumänska myndigheterna 2012 (21). Därför verkar det lämpligt att anse att de BRD- och BCR-lån som förmedlades av staten och finansieringen av uppfyllande av miljöregler i praktiken var bidrag, i likhet med de tidigare fallen för andra kraftverk 2011 och 2012. |
| --- | --- |

(43)

BRD-lånet och BCR-lånet finansierade investeringar för att uppfylla miljökrav i Paroșeni-anläggningen (EU-normer enligt direktivet om industriutsläpp). Sådana investeringar kunde inte leda till ökad produktion eller sänkta produktionskostnader som möjliggjorde ökade verksamhetsintäkter för att betala tillbaka lånen. De var bara en förutsättning för att anläggningen skulle kunna fortsätta driften. Användningen av privata lån som beviljats och därefter förmedlats av den rumänska staten för att finansiera uppfyllande av miljöregler under 2013–2014 följde ett ärende där Rumänien hade beviljat bidrag för samma typ av installation (asvavling av rökgaser) till andra värmekraftverk under 2010 (CE Turceni) och 2011 (CE Craiova II) och där kontakter togs med de rumänska myndigheterna 2012 (21). Därför verkar det lämpligt att anse att de BRD- och BCR-lån som förmedlades av staten och finansieringen av uppfyllande av miljöregler i praktiken var bidrag, i likhet med de tidigare fallen för andra kraftverk 2011 och 2012.

21

d)   Lån för betalning av oförenligt statligt stöd som skulle återvinnas enligt beslutet om oförenligt stöd (kapitalbelopp och ränta) (nedan kallat lånet för återbetalning av oförenligt stöd)

Lån för betalning av oförenligt statligt stöd som skulle återvinnas enligt beslutet om oförenligt stöd (kapitalbelopp och ränta) (nedan kallat lånet för återbetalning av oförenligt stöd)

| (44) | På grundval av regeringens undantagsförordning nr 11 av den 13 maj 2015 om beviljande av ett lån till CE Hunedoara SA ingicks en lånekonvention den 9 juni 2015 mellan finansministeriet, CE Hunedoara och ministeriet för energi, små och medelstora företag och företagsklimat. |
| --- | --- |

(44)

På grundval av regeringens undantagsförordning nr 11 av den 13 maj 2015 om beviljande av ett lån till CE Hunedoara SA ingicks en lånekonvention den 9 juni 2015 mellan finansministeriet, CE Hunedoara och ministeriet för energi, små och medelstora företag och företagsklimat.

| (45) | Enligt lånekonventionen beviljades CE Hunedoara ett lån till ett belopp på 34 785 015 rumänska leu (ungefär 7 478 778 euro). Detta lån användes för att betala tillbaka det oförenliga stöd som avses i skäl 5. |
| --- | --- |

(45)

Enligt lånekonventionen beviljades CE Hunedoara ett lån till ett belopp på 34 785 015 rumänska leu (ungefär 7 478 778 euro). Detta lån användes för att betala tillbaka det oförenliga stöd som avses i skäl 5.

| (46) | Lånets löptid var 90 dagar och det förföll alltså till betalning den 8 september 2015. Den överenskomna räntan på lånet fastställdes till 3 månaders ROBOR-ränta plus 5 %, dvs. 6,27 % per år, och skulle vara fast under lånets hela löptid. |
| --- | --- |

(46)

Lånets löptid var 90 dagar och det förföll alltså till betalning den 8 september 2015. Den överenskomna räntan på lånet fastställdes till 3 månaders ROBOR-ränta plus 5 %, dvs. 6,27 % per år, och skulle vara fast under lånets hela löptid.

| (47) | I enlighet med artikel 2.2 i regeringens undantagsförordning nr 11 av den 13 maj 2015 fastställdes säkerheter till ett värde av 49 380 000 rumänska leu (ungefär 10 616 700 euro), dvs. 120 % av lånet. |
| --- | --- |

(47)

I enlighet med artikel 2.2 i regeringens undantagsförordning nr 11 av den 13 maj 2015 fastställdes säkerheter till ett värde av 49 380 000 rumänska leu (ungefär 10 616 700 euro), dvs. 120 % av lånet.

e)   Lån motsvarande stöd som beviljats i enlighet med beslutet om undsättningsstöd plus ränta (nedan kallat undsättningslånet)

Lån motsvarande stöd som beviljats i enlighet med beslutet om undsättningsstöd plus ränta (nedan kallat undsättningslånet)

| (48) | På grundval av regeringens undantagsförordning nr 22 av den 24 juni 2015 om beviljande av ett lån till CE Hunedoara SA ingicks en lånekonvention den 14 juli 2015 mellan finansministeriet, CE Hunedoara och ministeriet för energi, små och medelstora företag och företagsklimat. |
| --- | --- |

(48)

På grundval av regeringens undantagsförordning nr 22 av den 24 juni 2015 om beviljande av ett lån till CE Hunedoara SA ingicks en lånekonvention den 14 juli 2015 mellan finansministeriet, CE Hunedoara och ministeriet för energi, små och medelstora företag och företagsklimat.

| (49) | Enligt konventionen beviljades ett kapitalbelopp på 167 000 000 rumänska leu (ungefär 35 905 000 euro) till CE Hunedoara, uppdelat i två delar. Den första delen uppgick till 98 476 900 rumänska leu (ungefär 21 172 533 euro) och betalades ut den 20 juli 2015, medan den andra delen på 68 523 100 rumänska leu (ungefär 14 732 466 euro) återkallades eftersom CE Hunedoara underlät att betala tillbaka ett annat lån som hade beviljats på grundval av regeringens undantagsförordning nr 11/2015 och som gällde återbetalningen enligt beslutet om oförenligt stöd (se led d). |
| --- | --- |

(49)

Enligt konventionen beviljades ett kapitalbelopp på 167 000 000 rumänska leu (ungefär 35 905 000 euro) till CE Hunedoara, uppdelat i två delar. Den första delen uppgick till 98 476 900 rumänska leu (ungefär 21 172 533 euro) och betalades ut den 20 juli 2015, medan den andra delen på 68 523 100 rumänska leu (ungefär 14 732 466 euro) återkallades eftersom CE Hunedoara underlät att betala tillbaka ett annat lån som hade beviljats på grundval av regeringens undantagsförordning nr 11/2015 och som gällde återbetalningen enligt beslutet om oförenligt stöd (se led d).

| (50) | Undsättningslånet hade en löptid på sex månader, dvs. april–september 2015. Av de skäl som förklaras ovan tog CE Hunedoara emellertid bara emot den första delen av lånet. |
| --- | --- |

(50)

Undsättningslånet hade en löptid på sex månader, dvs. april–september 2015. Av de skäl som förklaras ovan tog CE Hunedoara emellertid bara emot den första delen av lånet.

| (51) | Den överenskomna räntan på lånet fastställdes till 6 månaders ROBOR-ränta plus 5 %, dvs. 6,57 % per år, och skulle vara fast under lånets hela löptid. |
| --- | --- |

(51)

Den överenskomna räntan på lånet fastställdes till 6 månaders ROBOR-ränta plus 5 %, dvs. 6,57 % per år, och skulle vara fast under lånets hela löptid.

| (52) | I enlighet med artikel 3.3 i regeringens undantagsförordning nr 22 av den 24 juni 2015 fastställdes säkerheter till ett värde av 123 960 000 rumänska leu (ungefär 26 651 400 euro), dvs. 120 % av lånet. |
| --- | --- |

(52)

I enlighet med artikel 3.3 i regeringens undantagsförordning nr 22 av den 24 juni 2015 fastställdes säkerheter till ett värde av 123 960 000 rumänska leu (ungefär 26 651 400 euro), dvs. 120 % av lånet.

2.5   Skäl till att inleda förfarandet

Skäl till att inleda förfarandet

| (53) | I beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen preliminärt att de fem offentligt finansierade eller stödda lån som beviljats eller gynnade CE Hunedoara kunde vara statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och sammanlagt uppgick till ett utestående belopp på 337 miljoner rumänska leu (ungefär 73 miljoner euro) per den 30 juni 2016. |
| --- | --- |

(53)

I beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen preliminärt att de fem offentligt finansierade eller stödda lån som beviljats eller gynnade CE Hunedoara kunde vara statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och sammanlagt uppgick till ett utestående belopp på 337 miljoner rumänska leu (ungefär 73 miljoner euro) per den 30 juni 2016.

| (54) | I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen också tvivel på att de villkor för förenlighet med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget för omstruktureringsstöd som anges i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering var uppfyllda. Kommissionen påpekade att de rumänska myndigheterna inte hade lämnat in en giltig omstruktureringsplan och inte heller en tydlig likvidationsplan för företaget, med en rimlig tidsplan. Det fanns inte något identifierbart och giltigt bidrag från CE Hunedoara till omstruktureringskostnaderna och det gick inte heller att fastställa några åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen, vilket krävs för att villkoren i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering ska vara uppfyllda. Slutligen hade CE Hunedoara varken återbetalat undsättningsstödet eller det lån som tillät företaget att återbetala tidigare oförenligt stöd. |
| --- | --- |

(54)

I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen också tvivel på att de villkor för förenlighet med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget för omstruktureringsstöd som anges i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering var uppfyllda. Kommissionen påpekade att de rumänska myndigheterna inte hade lämnat in en giltig omstruktureringsplan och inte heller en tydlig likvidationsplan för företaget, med en rimlig tidsplan. Det fanns inte något identifierbart och giltigt bidrag från CE Hunedoara till omstruktureringskostnaderna och det gick inte heller att fastställa några åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen, vilket krävs för att villkoren i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering ska vara uppfyllda. Slutligen hade CE Hunedoara varken återbetalat undsättningsstödet eller det lån som tillät företaget att återbetala tidigare oförenligt stöd.

| (55) | I beslutet om att inleda förfarandet uppmanade kommissionen Rumänien att lämna följande upplysningar för att kunna bedöma huruvida de berörda lånen skulle ha varit tillgängliga för CE Hunedoara på de finansiella marknaderna och beviljades till marknadsvillkor:






  — | Överväganden om kreditvärdighet, referensvärden för marknaden och CE Hunedoaras kreditbetyg, som de rumänska myndigheterna tagit hänsyn till för att fastställa villkoren för sitt stöd, styrkt med dokumentation från tiden då varje lån beviljades, underställdes eller garanterades. |
| --- | --- | --- |

(55)

I beslutet om att inleda förfarandet uppmanade kommissionen Rumänien att lämna följande upplysningar för att kunna bedöma huruvida de berörda lånen skulle ha varit tillgängliga för CE Hunedoara på de finansiella marknaderna och beviljades till marknadsvillkor:

—

Överväganden om kreditvärdighet, referensvärden för marknaden och CE Hunedoaras kreditbetyg, som de rumänska myndigheterna tagit hänsyn till för att fastställa villkoren för sitt stöd, styrkt med dokumentation från tiden då varje lån beviljades, underställdes eller garanterades.

| — | Bevis på låneerbjudanden till CE Hunedoara från finansiella institut eller banker på marknaden mellan 2012 och 2016, med uppgifter om huruvida det krävdes en statlig eller offentlig garanti. |
| --- | --- |

—

Bevis på låneerbjudanden till CE Hunedoara från finansiella institut eller banker på marknaden mellan 2012 och 2016, med uppgifter om huruvida det krävdes en statlig eller offentlig garanti.

| — | All information som kunde underlätta bedömningen av de fem lånen. |
| --- | --- |

—

All information som kunde underlätta bedömningen av de fem lånen.

3.   SYNPUNKTER FRÅN RUMÄNIEN

SYNPUNKTER FRÅN RUMÄNIEN

| (56) | I sina synpunkter på kommissionens beslut att inleda förfarandet lämnade Rumänien in följande upplysningar och kommentarer. |
| --- | --- |

(56)

I sina synpunkter på kommissionens beslut att inleda förfarandet lämnade Rumänien in följande upplysningar och kommentarer.

3.1   Synpunkter angående utestående kapitalbelopp och förfallna belopp på de fem lånen

Synpunkter angående utestående kapitalbelopp och förfallna belopp på de fem lånen

a)   IBRD-lånet

IBRD-lånet

| (57) | Från och med den återbetalning som skulle göras i november 2014 kunde CE Hunedoara på grund av sina finansiella svårigheter inte längre göra avbetalningarna och bad sin garantigivare, finansministeriet, att göra de återstående avbetalningarna i stället. |
| --- | --- |

(57)

Från och med den återbetalning som skulle göras i november 2014 kunde CE Hunedoara på grund av sina finansiella svårigheter inte längre göra avbetalningarna och bad sin garantigivare, finansministeriet, att göra de återstående avbetalningarna i stället.

| (58) | Finansministeriet, som är CE Hunedoaras garantigivare, gjorde de tre återstående avbetalningarna (dvs. november 2014, maj 2015 och november 2015) och beräknade straffavgifter och dröjsmålsränta som CE Hunedoara var skyldigt ministeriet. CE Hunedoaras utestående skuld till finansministeriet (som omfattade de tre avbetalningarna samt åtföljande straffavgifter och ränta) uppgick till 60 711 568 rumänska leu (ungefär 13 052 987 euro) den 31 mars 2018. |
| --- | --- |

(58)

Finansministeriet, som är CE Hunedoaras garantigivare, gjorde de tre återstående avbetalningarna (dvs. november 2014, maj 2015 och november 2015) och beräknade straffavgifter och dröjsmålsränta som CE Hunedoara var skyldigt ministeriet. CE Hunedoaras utestående skuld till finansministeriet (som omfattade de tre avbetalningarna samt åtföljande straffavgifter och ränta) uppgick till 60 711 568 rumänska leu (ungefär 13 052 987 euro) den 31 mars 2018.

b)   BCR-lånet

BCR-lånet

| (59) | Från och med oktober 2015 meddelade CE Hunedoara finansministeriet att företaget inte längre kunde täcka sina avbetalningar på grund av sina finansiella svårigheter. Per den 31 december 2017 hade CE Hunedoara en skuld till finansministeriet på 5 343 411 euro (ungefär 24 853 078 rumänska leu), motsvarande kapitalbelopp, ränta och riskkommission, plus ytterligare 564 163 euro (ungefär 2 763 553 rumänska leu) i form av dröjsmålsränta och straffavgifter. |
| --- | --- |

(59)

Från och med oktober 2015 meddelade CE Hunedoara finansministeriet att företaget inte längre kunde täcka sina avbetalningar på grund av sina finansiella svårigheter. Per den 31 december 2017 hade CE Hunedoara en skuld till finansministeriet på 5 343 411 euro (ungefär 24 853 078 rumänska leu), motsvarande kapitalbelopp, ränta och riskkommission, plus ytterligare 564 163 euro (ungefär 2 763 553 rumänska leu) i form av dröjsmålsränta och straffavgifter.

| (60) | Av kapitalbeloppet på 17 950 000 euro (ungefär 83 485 450 rumänska leu), hade ett belopp på 2 154 000 euro (ungefär 10 018 254 rumänska leu) betalats tillbaka och det återstod alltså en skuld på 15 796 000 euro (ungefär 73 467 196 rumänska leu), per den 31 mars 2018. |
| --- | --- |

(60)

Av kapitalbeloppet på 17 950 000 euro (ungefär 83 485 450 rumänska leu), hade ett belopp på 2 154 000 euro (ungefär 10 018 254 rumänska leu) betalats tillbaka och det återstod alltså en skuld på 15 796 000 euro (ungefär 73 467 196 rumänska leu), per den 31 mars 2018.

c)   BRD-lånet

BRD-lånet

| (61) | Från och med februari 2016 meddelade CE Hunedoara finansministeriet att företaget inte längre kunde täcka sina avbetalningar på grund av sina finansiella svårigheter. Per den 31 mars 2018 hade CE Hunedoara en skuld till finansministeriet på 3 000 357 euro (ungefär 13 955 150 rumänska leu), motsvarande kapitalbelopp, ränta och riskkommission, samt dröjsmålsränta och straffavgifter. |
| --- | --- |

(61)

Från och med februari 2016 meddelade CE Hunedoara finansministeriet att företaget inte längre kunde täcka sina avbetalningar på grund av sina finansiella svårigheter. Per den 31 mars 2018 hade CE Hunedoara en skuld till finansministeriet på 3 000 357 euro (ungefär 13 955 150 rumänska leu), motsvarande kapitalbelopp, ränta och riskkommission, samt dröjsmålsränta och straffavgifter.

| (62) | Av kapitalbeloppet på 14 700 000 euro (ungefär 68 371 170 rumänska leu), hade ett belopp på 1 764 000 euro (ungefär 8 204 364 rumänska leu) betalats tillbaka och det återstod alltså en skuld på 12 936 000 euro (ungefär 60 166 806 rumänska leu), per den 31 mars 2018. |
| --- | --- |

(62)

Av kapitalbeloppet på 14 700 000 euro (ungefär 68 371 170 rumänska leu), hade ett belopp på 1 764 000 euro (ungefär 8 204 364 rumänska leu) betalats tillbaka och det återstod alltså en skuld på 12 936 000 euro (ungefär 60 166 806 rumänska leu), per den 31 mars 2018.

d)   Lån för att betala tillbaka det oförenliga stödet

Lån för att betala tillbaka det oförenliga stödet

| (63) | Den 8 september 2015, när lånet förföll och inte hade återbetalats, beräknades upplupen dröjsmålsränta av finansministeriet för varje förseningsdag. Den 31 mars 2018 uppgick CE Hunedoaras utestående skuld i fråga om detta lån till 42 339 794,26 rumänska leu (ungefär 9 103 055 euro), vilket omfattar ett kapitalbelopp på 34 785 015 rumänska leu (ungefär 7 478 778 euro), låneränta på 545 255,11 rumänska leu (ungefär 117 229 euro) och dröjsmålsränta på 7 009 525,58 rumänska leu (ungefär 1 507 048 euro). |
| --- | --- |

(63)

Den 8 september 2015, när lånet förföll och inte hade återbetalats, beräknades upplupen dröjsmålsränta av finansministeriet för varje förseningsdag. Den 31 mars 2018 uppgick CE Hunedoaras utestående skuld i fråga om detta lån till 42 339 794,26 rumänska leu (ungefär 9 103 055 euro), vilket omfattar ett kapitalbelopp på 34 785 015 rumänska leu (ungefär 7 478 778 euro), låneränta på 545 255,11 rumänska leu (ungefär 117 229 euro) och dröjsmålsränta på 7 009 525,58 rumänska leu (ungefär 1 507 048 euro).

e)   Undsättningslånet

Undsättningslånet

| (64) | Av det belopp på 98 476 900 rumänska leu (ungefär 21 172 533 euro) som motsvarar den första delen utnyttjade CE Hunedoara endast 93 450 841,17 rumänska leu (ungefär 20 091 930 euro) och betalade tillbaka skillnaden på 5 026 058,86 rumänska leu (ungefär 1 080 602 euro) till finansministeriet. Den 31 mars 2018 uppgick CE Hunedoaras utestående skuld i fråga om detta lån till 112 579 946,05 rumänska leu (ungefär 24 204 688 euro), vilket omfattar ett kapitalbelopp på 93 450 841,17 rumänska leu (ungefär 20 091 930 euro), låneränta på 3 306 854,30 rumänska leu (ungefär 710 973 euro) och dröjsmålsränta på 15 822 250,68 rumänska leu (ungefär 3 401 783 euro).

  Tabell 3


  Uppgifter från Rumänien om utestående kapitalbelopp och förfallna belopp för de fem lånen, per den 31 mars 2018 | IBRD loan | BCR credit | BRD credit | Loan to repay incompatible aid | Rescue aid loan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Date of granting | 31.5.2002 | 5.12.2013 | 5.6.2014 | 9.6.2015 | 14.7.2015 |
| Original capital | USD 68,75 million | EUR 17,95 million | EUR 14 million | RON 34,8 million | RON 98,5 million |
| Outstanding loan principal as of 31.3.2018 | 0 | EUR 15,79 million
  (RON 73,5 million) | EUR 12,9 million
  (RON 60,1 million) | RON 34,8 million | RON 93,4 million |
| Due to the Ministry of Finance as of 31.3.2018 capital, penalty & interest | RON 60,7 million
  (EUR 13,1 million) | EUR 5,3 million
  (RON 24,9 million) | EUR 3,0 million
  (RON 13,9 million) | RON 42,3 million | RON 112,6 million |

(64)

Av det belopp på 98 476 900 rumänska leu (ungefär 21 172 533 euro) som motsvarar den första delen utnyttjade CE Hunedoara endast 93 450 841,17 rumänska leu (ungefär 20 091 930 euro) och betalade tillbaka skillnaden på 5 026 058,86 rumänska leu (ungefär 1 080 602 euro) till finansministeriet. Den 31 mars 2018 uppgick CE Hunedoaras utestående skuld i fråga om detta lån till 112 579 946,05 rumänska leu (ungefär 24 204 688 euro), vilket omfattar ett kapitalbelopp på 93 450 841,17 rumänska leu (ungefär 20 091 930 euro), låneränta på 3 306 854,30 rumänska leu (ungefär 710 973 euro) och dröjsmålsränta på 15 822 250,68 rumänska leu (ungefär 3 401 783 euro).

Tabell 3

Tabell 3

Uppgifter från Rumänien om utestående kapitalbelopp och förfallna belopp för de fem lånen, per den 31 mars 2018

Uppgifter från Rumänien om utestående kapitalbelopp och förfallna belopp för de fem lånen, per den 31 mars 2018

IBRD loan

BCR credit

BRD credit

Loan to repay incompatible aid

Rescue aid loan

Date of granting

31.5.2002

5.12.2013

5.6.2014

9.6.2015

14.7.2015

Original capital

USD 68,75 million

EUR 17,95 million

EUR 14 million

RON 34,8 million

RON 98,5 million

Outstanding loan principal as of 31.3.2018

0

EUR 15,79 million

(RON 73,5 million)

EUR 12,9 million

(RON 60,1 million)

RON 34,8 million

RON 93,4 million

Due to the Ministry of Finance as of 31.3.2018 capital, penalty & interest

RON 60,7 million

(EUR 13,1 million)

EUR 5,3 million

(RON 24,9 million)

EUR 3,0 million

(RON 13,9 million)

RON 42,3 million

RON 112,6 million

3.2   Övriga synpunkter

Övriga synpunkter

| (65) | För det första lämnade Rumänien en förklaring angående det undsättningslån som kommissionen godkände genom sitt beslut av den 21 april 2015. Som anges även i beslutet om att inleda förfarandet hade Rumänien när undsättningslånet godkändes åtagit sig att inom högst sex månader från beslutet om undsättningsstöd lämna in i) bevis på att lånet hade betalats tillbaka, eller ii) en giltig omstruktureringsplan eller iii) en underbyggd likvidationsplan med en beskrivning av de steg som skulle leda fram till likvideringen av CE Hunedoara inom en rimlig tidsfrist, utan ytterligare stöd. I detta avseende bekräftade Rumänien att de hade valt alternativet att omstrukturera CE Hunedoara. |
| --- | --- |

(65)

För det första lämnade Rumänien en förklaring angående det undsättningslån som kommissionen godkände genom sitt beslut av den 21 april 2015. Som anges även i beslutet om att inleda förfarandet hade Rumänien när undsättningslånet godkändes åtagit sig att inom högst sex månader från beslutet om undsättningsstöd lämna in i) bevis på att lånet hade betalats tillbaka, eller ii) en giltig omstruktureringsplan eller iii) en underbyggd likvidationsplan med en beskrivning av de steg som skulle leda fram till likvideringen av CE Hunedoara inom en rimlig tidsfrist, utan ytterligare stöd. I detta avseende bekräftade Rumänien att de hade valt alternativet att omstrukturera CE Hunedoara.

| (66) | Angående beslutet om att inleda förfarandet angav Rumänien för det andra att de ansåg att det undsättningslån som godkändes genom beslutet om undsättningsstöd inte gav stödmottagaren (dvs. CE Hunedoara) någon verklig ekonomisk fördel. Rumänien hävdade att lånet beviljades i enlighet med rådande förhållanden på bankmarknaden, dvs. på grundval av en ekonomisk och finansiell analys som utförts av EximBank. I de garantier som begärts av den nationella skattemyndigheten togs också hänsyn till marknadsvärdet på säkerheten, som täckte minst 120 % av lånets värde. |
| --- | --- |

(66)

Angående beslutet om att inleda förfarandet angav Rumänien för det andra att de ansåg att det undsättningslån som godkändes genom beslutet om undsättningsstöd inte gav stödmottagaren (dvs. CE Hunedoara) någon verklig ekonomisk fördel. Rumänien hävdade att lånet beviljades i enlighet med rådande förhållanden på bankmarknaden, dvs. på grundval av en ekonomisk och finansiell analys som utförts av EximBank. I de garantier som begärts av den nationella skattemyndigheten togs också hänsyn till marknadsvärdet på säkerheten, som täckte minst 120 % av lånets värde.

| (67) | När det för det tredje gällde likvidationsprocessen för CE Hunedoara och den rättsliga uppdelningen mellan kolgruveverksamheten och elproduktionsverksamheten, förklarade Rumänien att i) bristen på ekonomiska resurser, ii) det faktum att CE Hunedoara tillfälligt hade förklarats insolvent på företagets begäran två gånger under 2016 och att insolvensförfarandena därefter avbröts båda gångerna, och iii) det faktum att de nationella domstolarna vid den tidpunkt då Rumänien lämnade in sin inlaga ännu inte hade fattat beslut i fråga om ytterligare en begäran om att inleda ett insolvensförfarande, tillsammans utgjorde förhållanden som hindrade en rättslig uppdelning mellan gruvbrytningen och elproduktionen. |
| --- | --- |

(67)

När det för det tredje gällde likvidationsprocessen för CE Hunedoara och den rättsliga uppdelningen mellan kolgruveverksamheten och elproduktionsverksamheten, förklarade Rumänien att i) bristen på ekonomiska resurser, ii) det faktum att CE Hunedoara tillfälligt hade förklarats insolvent på företagets begäran två gånger under 2016 och att insolvensförfarandena därefter avbröts båda gångerna, och iii) det faktum att de nationella domstolarna vid den tidpunkt då Rumänien lämnade in sin inlaga ännu inte hade fattat beslut i fråga om ytterligare en begäran om att inleda ett insolvensförfarande, tillsammans utgjorde förhållanden som hindrade en rättslig uppdelning mellan gruvbrytningen och elproduktionen.

| (68) | Rumänien förklarade att vissa rättsligt fastställda procedursteg måste följas vid en rättslig uppdelning och att processen brukade ta 6–9 månader, om inte någon berörd tredje part ingrep. Rumänien framhöll vidare att separata konton ändå används för gruvbrytnings- och elproduktionsverksamheterna och att undsättningsstödet uteslutande skulle användas för elverksamheten, vilket också hade angetts i anmälan om undsättningsstöd. |
| --- | --- |

(68)

Rumänien förklarade att vissa rättsligt fastställda procedursteg måste följas vid en rättslig uppdelning och att processen brukade ta 6–9 månader, om inte någon berörd tredje part ingrep. Rumänien framhöll vidare att separata konton ändå används för gruvbrytnings- och elproduktionsverksamheterna och att undsättningsstödet uteslutande skulle användas för elverksamheten, vilket också hade angetts i anmälan om undsättningsstöd.

| (69) | När det för det fjärde gällde beslutet om att inleda förfarandet och villkoren för stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse hävdade Rumänien att CE Hunedoara tillhandahöll tjänster som var nödvändiga för det nationella elsystemets funktion, vilket gav CE Hunedoara rätt till ersättning i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser (22). I detta avseende tillade Rumänien att de uppgifter som krävs för att definiera tillhandahållare av tjänster av allmänt intresse, deras uppdrag, beräkning av ersättningen och varaktigheten, började lämnas till kommissionen under 2016 och snart skulle vara fullständiga. |
| --- | --- |

(69)

När det för det fjärde gällde beslutet om att inleda förfarandet och villkoren för stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse hävdade Rumänien att CE Hunedoara tillhandahöll tjänster som var nödvändiga för det nationella elsystemets funktion, vilket gav CE Hunedoara rätt till ersättning i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser (22). I detta avseende tillade Rumänien att de uppgifter som krävs för att definiera tillhandahållare av tjänster av allmänt intresse, deras uppdrag, beräkning av ersättningen och varaktigheten, började lämnas till kommissionen under 2016 och snart skulle vara fullständiga.

22

| (70) | För det femte hävdade Rumänien också att enligt undersökningar som hade utförts av det nationella eltransportföretaget Transelectrica SA skulle nedläggningen av de båda kraftverken Mintia och Paroșeni inverka negativt på det nationella energisystemets funktion. |
| --- | --- |

(70)

För det femte hävdade Rumänien också att enligt undersökningar som hade utförts av det nationella eltransportföretaget Transelectrica SA skulle nedläggningen av de båda kraftverken Mintia och Paroșeni inverka negativt på det nationella energisystemets funktion.

| (71) | För det sjätte väntas enligt Rumäniens beräkningar andra elproduktionsenheter bli otillgängliga inom en mycket snar framtid på grund av ikraftträdandet av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1442 (23). |
| --- | --- |

(71)

För det sjätte väntas enligt Rumäniens beräkningar andra elproduktionsenheter bli otillgängliga inom en mycket snar framtid på grund av ikraftträdandet av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1442 (23).

23

| (72) | Rumänien har inte lämnat någon information som visar att de rumänska myndigheterna eller marknadsaktörerna gjorde någon förhandsbedömning innan lånen beviljades och de har inte heller lämnat några underlag som visar att lånen är förenliga med reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

(72)

Rumänien har inte lämnat någon information som visar att de rumänska myndigheterna eller marknadsaktörerna gjorde någon förhandsbedömning innan lånen beviljades och de har inte heller lämnat några underlag som visar att lånen är förenliga med reglerna för statligt stöd.

| (73) | I sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet bestred Rumänien inte att undsättningslånet, det lån som beviljats för att betala tillbaka det oförenliga stödet och de tre övriga lånen motsvarar statliga medel och kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(73)

I sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet bestred Rumänien inte att undsättningslånet, det lån som beviljats för att betala tillbaka det oförenliga stödet och de tre övriga lånen motsvarar statliga medel och kan tillskrivas staten.

4.   BEDÖMNING AV STÖDET

BEDÖMNING AV STÖDET

| (74) | Detta beslut gäller de fem offentligt finansierade eller stödda lån som beskrivs i avsnitt 2.4. |
| --- | --- |

(74)

Detta beslut gäller de fem offentligt finansierade eller stödda lån som beskrivs i avsnitt 2.4.

| (75) | Detta beslut påverkar inte bedömningen av eventuella andra stödåtgärder som beviljats CE Hunedoara. Detta omfattar framför allt offentliga organs senareläggning eller annullering av skulder till direkt förmån för CE Hunedoara, vilket anges i beslutet om att inleda förfarandet, samt tidigare fall där staten har annullerat eller avstått från återbetalning av National Hard Coal Company JSC Petroșanis offentliga skulder före företagets likvidation, om CE Hunedoara skulle betraktas som efterträdare till det företaget. |
| --- | --- |

(75)

Detta beslut påverkar inte bedömningen av eventuella andra stödåtgärder som beviljats CE Hunedoara. Detta omfattar framför allt offentliga organs senareläggning eller annullering av skulder till direkt förmån för CE Hunedoara, vilket anges i beslutet om att inleda förfarandet, samt tidigare fall där staten har annullerat eller avstått från återbetalning av National Hard Coal Company JSC Petroșanis offentliga skulder före företagets likvidation, om CE Hunedoara skulle betraktas som efterträdare till det företaget.

| (76) | Kommissionen kommer först att undersöka om de fem berörda åtgärderna omfattar statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Därefter kommer kommissionen att undersöka om stödet redan har genomförts och om det kan vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen kommer först att undersöka om de fem berörda åtgärderna omfattar statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Därefter kommer kommissionen att undersöka om stödet redan har genomförts och om det kan vara förenligt med den inre marknaden.

| (77) | Preliminärt håller kommissionen inte med om Rumäniens synpunkter angående BCR- och BRD-lånen. För det första betalade visserligen Rumänien en del av kapitalbeloppet till BCR och BRD (i egenskap av låntagare), men CE Hunedoara betalade ingen del av kapitalbeloppet (av de underställda lånen) till den rumänska staten, vilket innebär att i verkligheten är hela det ursprungliga kapitalbeloppet (för de underställda lånen) fortfarande utestående, och inte enbart en del av det. För det andra håller kommissionen inte heller med om Rumäniens synpunkter angående beloppen för skulderna till finansministeriet per den 31 mars 2018 för dessa båda lån. Kommissionen anser i själva verket att hela kapitalbeloppet för (de underställda) BCR- och BRD-lånen (och inte enbart de amorteringar som skulle ha gjorts senast den 31 mars 2018 enligt avbetalningsplanen) redan har förfallit till betalning i sin helhet av CE Hunedoara till den rumänska staten, vilket kommer att förklaras nedan. |
| --- | --- |

(77)

Preliminärt håller kommissionen inte med om Rumäniens synpunkter angående BCR- och BRD-lånen. För det första betalade visserligen Rumänien en del av kapitalbeloppet till BCR och BRD (i egenskap av låntagare), men CE Hunedoara betalade ingen del av kapitalbeloppet (av de underställda lånen) till den rumänska staten, vilket innebär att i verkligheten är hela det ursprungliga kapitalbeloppet (för de underställda lånen) fortfarande utestående, och inte enbart en del av det. För det andra håller kommissionen inte heller med om Rumäniens synpunkter angående beloppen för skulderna till finansministeriet per den 31 mars 2018 för dessa båda lån. Kommissionen anser i själva verket att hela kapitalbeloppet för (de underställda) BCR- och BRD-lånen (och inte enbart de amorteringar som skulle ha gjorts senast den 31 mars 2018 enligt avbetalningsplanen) redan har förfallit till betalning i sin helhet av CE Hunedoara till den rumänska staten, vilket kommer att förklaras nedan.

4.1   Förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget

Förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (78) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(78)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (79) | En åtgärd utgör stöd i den mening som avses i den bestämmelsen om den uppfyller följande kumulativa villkor: i) Åtgärden måste gå att tillskriva staten och finansieras genom statliga medel. ii) Den måste ge mottagaren en fördel. iii) Fördelen måste vara selektiv. iv) Åtgärden måste snedvrida eller riskera att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(79)

En åtgärd utgör stöd i den mening som avses i den bestämmelsen om den uppfyller följande kumulativa villkor: i) Åtgärden måste gå att tillskriva staten och finansieras genom statliga medel. ii) Den måste ge mottagaren en fördel. iii) Fördelen måste vara selektiv. iv) Åtgärden måste snedvrida eller riskera att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

4.1.1   Statliga medel och statens ansvar

Statliga medel och statens ansvar

| (80) | Som domstolen (24) har konstaterat ska åtgärder kvalificeras som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget om de a) härrör från statliga medel direkt eller indirekt via ett förmedlande organ som agerar enligt befogenheter som det har tilldelats och b) kan tillskrivas staten. Begreppet medlemsstat omfattar alla nivåer av offentliga myndigheter, oavsett om det är en nationell, regional eller lokal myndighet (25). |
| --- | --- |

(80)

Som domstolen (24) har konstaterat ska åtgärder kvalificeras som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget om de a) härrör från statliga medel direkt eller indirekt via ett förmedlande organ som agerar enligt befogenheter som det har tilldelats och b) kan tillskrivas staten. Begreppet medlemsstat omfattar alla nivåer av offentliga myndigheter, oavsett om det är en nationell, regional eller lokal myndighet (25).

24

medlemsstat

25

| (81) | När det gäller IBRD-lånet förklarade Rumänien att detta lån var resultatet av ett avtal som undertecknades den 31 maj 2002 mellan IBRD och Electrocentrale Deva, den juridiska föregångaren till CE Hunedoara. Detta låneavtal garanterades av den rumänska regeringen. Enligt rättspraxis (26) räcker skapandet av en konkret risk för att ytterligare en börda ska åläggas staten i framtiden, genom en garanti eller ett avtalserbjudande, för att villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget ska vara uppfyllda. Det innebär att garantin för IBRD-lånet omfattade statliga medel. |
| --- | --- |

(81)

När det gäller IBRD-lånet förklarade Rumänien att detta lån var resultatet av ett avtal som undertecknades den 31 maj 2002 mellan IBRD och Electrocentrale Deva, den juridiska föregångaren till CE Hunedoara. Detta låneavtal garanterades av den rumänska regeringen. Enligt rättspraxis (26) räcker skapandet av en konkret risk för att ytterligare en börda ska åläggas staten i framtiden, genom en garanti eller ett avtalserbjudande, för att villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget ska vara uppfyllda. Det innebär att garantin för IBRD-lånet omfattade statliga medel.

26

| (82) | I fråga om BCR-lånet bekräftade Rumänien att det var ett resultat av ett avtal av den 3 december 2013 mellan BCR och finansministeriet om att finansiera en fjärdedel av investeringsprojektet ”Centrala Electrică Paroșeni”. Därefter förmedlades detta lån till CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal av den 5 december 2013. Det innebär att det underställda låneavtalet (som avsåg BCR-lånet till den rumänska staten) erbjöds CE Hunedoara utifrån resurser från statsbudgeten. |
| --- | --- |

(82)

I fråga om BCR-lånet bekräftade Rumänien att det var ett resultat av ett avtal av den 3 december 2013 mellan BCR och finansministeriet om att finansiera en fjärdedel av investeringsprojektet ”Centrala Electrică Paroșeni”. Därefter förmedlades detta lån till CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal av den 5 december 2013. Det innebär att det underställda låneavtalet (som avsåg BCR-lånet till den rumänska staten) erbjöds CE Hunedoara utifrån resurser från statsbudgeten.

| (83) | När det gäller BRD-lånet bekräftade Rumänien att detta lån var resultatet av ett avtal som undertecknades den 19 maj 2014 mellan BRD och finansministeriet. Detta lån beviljades av banken till låntagaren som därefter förmedlade det till CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal av den 5 juni 2014 för att finansiera ytterligare en fjärdedel av ”Centrala Electrică Paroșeni”. Det innebär att det underställda låneavtalet (som avsåg BRD-lånet till den rumänska staten) erbjöds CE Hunedoara utifrån resurser från statsbudgeten. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller BRD-lånet bekräftade Rumänien att detta lån var resultatet av ett avtal som undertecknades den 19 maj 2014 mellan BRD och finansministeriet. Detta lån beviljades av banken till låntagaren som därefter förmedlade det till CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal av den 5 juni 2014 för att finansiera ytterligare en fjärdedel av ”Centrala Electrică Paroșeni”. Det innebär att det underställda låneavtalet (som avsåg BRD-lånet till den rumänska staten) erbjöds CE Hunedoara utifrån resurser från statsbudgeten.

| (84) | Undsättningslånet, inbegripet den andel som fått förlängd löptid och som inte återbetalats, och lånet för att betala tillbaka det oförenliga stödet omfattar statliga medel eftersom de tillhandahölls från medel som avsatts och härrörde från statsbudgeten. |
| --- | --- |

(84)

Undsättningslånet, inbegripet den andel som fått förlängd löptid och som inte återbetalats, och lånet för att betala tillbaka det oförenliga stödet omfattar statliga medel eftersom de tillhandahölls från medel som avsatts och härrörde från statsbudgeten.

| (85) | De olika åtgärder genom vilka finansministeriet slöt avtal om, underställde eller garanterade lån till CE Hunedoara, kan tillskrivas den rumänska staten, oavsett om de skedde på eget initiativ enligt de befogenheter som ministeriet tilldelats av staten, eller enligt instruktioner från Rumäniens ministerråd. |
| --- | --- |

(85)

De olika åtgärder genom vilka finansministeriet slöt avtal om, underställde eller garanterade lån till CE Hunedoara, kan tillskrivas den rumänska staten, oavsett om de skedde på eget initiativ enligt de befogenheter som ministeriet tilldelats av staten, eller enligt instruktioner från Rumäniens ministerråd.

| (86) | Därför konstaterar kommissionen att de fem berörda lånen omfattar statliga medel och kan tillskrivas den rumänska staten. |
| --- | --- |

(86)

Därför konstaterar kommissionen att de fem berörda lånen omfattar statliga medel och kan tillskrivas den rumänska staten.

4.1.2   Ekonomisk fördel

Ekonomisk fördel

| (87) | För att betraktas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd främja vissa företag eller viss produktion. Lån eller garantier som direkt eller indirekt tillhandahålls av staten kan gynna det mottagande företaget om de ger finansiering som stödmottagaren inte skulle kunna få till samma villkor på de finansiella marknaderna, eller kunna få över huvud taget. För att undersöka om ett företag har fått en ekonomisk fördel tillämpar kommissionen principen om en privat aktör i en marknadsekonomi. Den innebär att bedömningen inriktas på transaktionen utifrån en hypotetisk försiktig privat borgenärs/investerares perspektiv, i en situation som ligger så nära statens situation som möjligt (27). |
| --- | --- |

(87)

För att betraktas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd främja vissa företag eller viss produktion. Lån eller garantier som direkt eller indirekt tillhandahålls av staten kan gynna det mottagande företaget om de ger finansiering som stödmottagaren inte skulle kunna få till samma villkor på de finansiella marknaderna, eller kunna få över huvud taget. För att undersöka om ett företag har fått en ekonomisk fördel tillämpar kommissionen principen om en privat aktör i en marknadsekonomi. Den innebär att bedömningen inriktas på transaktionen utifrån en hypotetisk försiktig privat borgenärs/investerares perspektiv, i en situation som ligger så nära statens situation som möjligt (27).

27

| (88) | I föreliggande fall är den rumänska staten både borgenär för och den största aktieägaren i CE Hunedoara. Under dessa omständigheter kunde Rumänien erbjuda eller garantera ett lån som uppfyllde principen om en privat aktör i en marknadsekonomi på fristående basis, om villkoren för lånet är förenliga med marknadsvillkoren, förutsatt att det är sannolikt att lånet kommer att betalas tillbaka eller att aktieägaren får en ökad avkastning i någon annan form. |
| --- | --- |

(88)

I föreliggande fall är den rumänska staten både borgenär för och den största aktieägaren i CE Hunedoara. Under dessa omständigheter kunde Rumänien erbjuda eller garantera ett lån som uppfyllde principen om en privat aktör i en marknadsekonomi på fristående basis, om villkoren för lånet är förenliga med marknadsvillkoren, förutsatt att det är sannolikt att lånet kommer att betalas tillbaka eller att aktieägaren får en ökad avkastning i någon annan form.

| (89) | Därför måste bedömningen av de villkor som lån från en aktieägare beviljas på ta hänsyn till den eventuella avkastning på insatsen som aktieägaren rimligen kan förvänta sig i egenskap av aktieägare. I detta fall är det med hänsyn till i) de ekonomiska resultat för CE Hunedoara som anges i tabell 2, ii) CE Hunedoaras avsevärt högre produktionskostnadsmarginaler jämfört med marknadspriserna och iii) de tidigare företagens historia uppenbart att den rumänska staten, eller en investerare på marknaden som befann sig i en liknande situation som staten, inte hade kunna förvänta sig någon eventuell avkastning i form av utdelning eller kapitalvinst på sitt aktieinnehav i CE Hunedoara från och med 2013. |
| --- | --- |

(89)

Därför måste bedömningen av de villkor som lån från en aktieägare beviljas på ta hänsyn till den eventuella avkastning på insatsen som aktieägaren rimligen kan förvänta sig i egenskap av aktieägare. I detta fall är det med hänsyn till i) de ekonomiska resultat för CE Hunedoara som anges i tabell 2, ii) CE Hunedoaras avsevärt högre produktionskostnadsmarginaler jämfört med marknadspriserna och iii) de tidigare företagens historia uppenbart att den rumänska staten, eller en investerare på marknaden som befann sig i en liknande situation som staten, inte hade kunna förvänta sig någon eventuell avkastning i form av utdelning eller kapitalvinst på sitt aktieinnehav i CE Hunedoara från och med 2013.

| (90) | När det för det första gäller de tre IBRD-, BCR- och BRD-lån som det rumänska finansministeriet hade tagit eller garanterat till förmån för CE Hunedoara, måste företagets ekonomiska situation och dess föregångares historia tas med i bedömningen, precis som varje försiktig långivare eller investerare på marknaden skulle ha gjort. Redan före april 2015, när CE Hunedoara enligt uppgifterna inte kunde få finansiering på marknadsvillkor, hade företaget konsekvent gått med förlust från och med det första året i full drift, med kolgruvor och elproduktion inom samma företag. |
| --- | --- |

(90)

När det för det första gäller de tre IBRD-, BCR- och BRD-lån som det rumänska finansministeriet hade tagit eller garanterat till förmån för CE Hunedoara, måste företagets ekonomiska situation och dess föregångares historia tas med i bedömningen, precis som varje försiktig långivare eller investerare på marknaden skulle ha gjort. Redan före april 2015, när CE Hunedoara enligt uppgifterna inte kunde få finansiering på marknadsvillkor, hade företaget konsekvent gått med förlust från och med det första året i full drift, med kolgruvor och elproduktion inom samma företag.

| (91) | När det för det andra gäller lånet för att betala tillbaka det oförenliga stödet, konstaterades i beslutet om att inleda förfarandet att CE Hunedoara fått en liknande ekonomisk fördel (som den som gällde undsättningslånet) i egenskap av efterföljande företag som använde elproduktionstillgångarna från Electrocentrale Paroșeni och Electrocentrale Deva genom det statliga stöd som behandlades i beslutet om oförenligt stöd av den 20 april 2015 och därmed även genom det offentliga lån som beviljats CE Hunedoara för att betala tillbaka stödet. Lånet för att betala tillbaka det oförenliga stödet beviljades vid en tidpunkt då CE Hunedoara enligt Rumänien uppfyllde kriteriet för att omfattas av insolvensförfaranden enligt rumänsk lag. Därmed kan det uteslutas att ett sådant företag hade kunnat få en liknande finansiering på marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(91)

När det för det andra gäller lånet för att betala tillbaka det oförenliga stödet, konstaterades i beslutet om att inleda förfarandet att CE Hunedoara fått en liknande ekonomisk fördel (som den som gällde undsättningslånet) i egenskap av efterföljande företag som använde elproduktionstillgångarna från Electrocentrale Paroșeni och Electrocentrale Deva genom det statliga stöd som behandlades i beslutet om oförenligt stöd av den 20 april 2015 och därmed även genom det offentliga lån som beviljats CE Hunedoara för att betala tillbaka stödet. Lånet för att betala tillbaka det oförenliga stödet beviljades vid en tidpunkt då CE Hunedoara enligt Rumänien uppfyllde kriteriet för att omfattas av insolvensförfaranden enligt rumänsk lag. Därmed kan det uteslutas att ett sådant företag hade kunnat få en liknande finansiering på marknadsvillkor.

| (92) | När det för det tredje gäller undsättningslånet förklarade de rumänska myndigheterna att CE Hunedoara inte kunde få ett sådant lån via affärsbanker och att de mer generellt medgav att det gav en (selektiv) fördel, vilket också påpekas i beslutet om att inleda förfarandet (28). Den förlängda och ännu inte återbetalade andel av undsättningslånet som CE Hunedoara har behållit innebär också en ekonomisk fördel som det företaget omöjligt hade kunnat få på marknadsvillkor, t.ex. genom refinansiering och återbetalning av den utestående andelen med ett lån från en affärsbank. |
| --- | --- |

(92)

När det för det tredje gäller undsättningslånet förklarade de rumänska myndigheterna att CE Hunedoara inte kunde få ett sådant lån via affärsbanker och att de mer generellt medgav att det gav en (selektiv) fördel, vilket också påpekas i beslutet om att inleda förfarandet (28). Den förlängda och ännu inte återbetalade andel av undsättningslånet som CE Hunedoara har behållit innebär också en ekonomisk fördel som det företaget omöjligt hade kunnat få på marknadsvillkor, t.ex. genom refinansiering och återbetalning av den utestående andelen med ett lån från en affärsbank.

28

| (93) | I sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet hävdade Rumänien att de verkligen hade för avsikt att omstrukturera CE Hunedoara och omvandla undsättningslånet till en del av ett omstruktureringsstöd. Kommissionen konstaterar emellertid att Rumänien inte har lämnat in någon giltig omstruktureringsplan i enlighet med riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering och att enbart en avsikt att omstrukturera inte undanröjer den fördel som undsättningslånet gett, eftersom lånet inte hade betalats tillbaka inom ett halvår efter det att det hade beviljats. |
| --- | --- |

(93)

I sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet hävdade Rumänien att de verkligen hade för avsikt att omstrukturera CE Hunedoara och omvandla undsättningslånet till en del av ett omstruktureringsstöd. Kommissionen konstaterar emellertid att Rumänien inte har lämnat in någon giltig omstruktureringsplan i enlighet med riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering och att enbart en avsikt att omstrukturera inte undanröjer den fördel som undsättningslånet gett, eftersom lånet inte hade betalats tillbaka inom ett halvår efter det att det hade beviljats.

| (94) | Vidare hävdade Rumänien i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet att undsättningslånet beviljades till ”rådande villkor på bankmarknaden” efter EximBanks analys och att det hade ställts säkerhet för lånet. Detta påstående är dock uppenbart felaktigt, eftersom CE Hunedoara inte lyckades få något lån från affärsbanker, vilket påpekas i skälen 100 och 101 i detta beslut. Dessutom har Rumänien inte lämnat in EximBanks kreditriskanalys. |
| --- | --- |

(94)

Vidare hävdade Rumänien i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet att undsättningslånet beviljades till ”rådande villkor på bankmarknaden” efter EximBanks analys och att det hade ställts säkerhet för lånet. Detta påstående är dock uppenbart felaktigt, eftersom CE Hunedoara inte lyckades få något lån från affärsbanker, vilket påpekas i skälen 100 och 101 i detta beslut. Dessutom har Rumänien inte lämnat in EximBanks kreditriskanalys.

| (95) | För det fjärde kunde de tidigare företagen, som föregick CE Hunedoara, inte betala sina skulder, varav mer än 1,2 miljarder euro fortfarande var obetalda vid likvidationen. Som nybildat företag hade CE Hunedoara, trots att det befriats från större delen av Electrocentrale Paroșenis, Electrocentrale Devas och National Hard Coal Company JSC Petroșanis skulder, inte någon tillförlitlig och stabil kredithistorik, vilket långivare på marknaden ofta kräver för att finansiera verksamhet. Samtliga fem lån som omfattas av detta förfarande beviljades i själva verket genom medel som ingick i den statliga budgeten (se 4.1.1). Däremot finns det inga bevis på att någon privat långivare på marknaden har beviljat lån till CE Hunedoara i någon jämförbar utsträckning. Trots att Rumänien i beslutet om att inleda förfarandet uppmanades att lägga fram bevis på låneerbjudanden till CE Hunedoara från finansiella institut eller banker på marknaden mellan 2012 och 2016, med uppgifter om huruvida det krävdes en statlig eller offentlig garanti, har inga sådana erbjudanden eller bevis på någon positiv bedömning från långivare på marknaden lagts fram. |
| --- | --- |

(95)

För det fjärde kunde de tidigare företagen, som föregick CE Hunedoara, inte betala sina skulder, varav mer än 1,2 miljarder euro fortfarande var obetalda vid likvidationen. Som nybildat företag hade CE Hunedoara, trots att det befriats från större delen av Electrocentrale Paroșenis, Electrocentrale Devas och National Hard Coal Company JSC Petroșanis skulder, inte någon tillförlitlig och stabil kredithistorik, vilket långivare på marknaden ofta kräver för att finansiera verksamhet. Samtliga fem lån som omfattas av detta förfarande beviljades i själva verket genom medel som ingick i den statliga budgeten (se 4.1.1). Däremot finns det inga bevis på att någon privat långivare på marknaden har beviljat lån till CE Hunedoara i någon jämförbar utsträckning. Trots att Rumänien i beslutet om att inleda förfarandet uppmanades att lägga fram bevis på låneerbjudanden till CE Hunedoara från finansiella institut eller banker på marknaden mellan 2012 och 2016, med uppgifter om huruvida det krävdes en statlig eller offentlig garanti, har inga sådana erbjudanden eller bevis på någon positiv bedömning från långivare på marknaden lagts fram.

| (96) | Som förklaras i skäl 20 var för det femte CE Hunedoaras produktionstillgångar samma tillgångar som användes av de tidigare företagen, utan någon betydande produktions- eller teknikförbättring som kunde föranleda de berörda parterna att rimligen förvänta sig ökad eller lönsammare försäljning av el och värme på den rumänska elmarknaden. De rumänska myndigheterna, som hade hela äganderätten till CE Hunedoara och dess föregångare och samtidigt var dess största långivare, kunde inte bortse från CE Hunedoaras strukturella oförmåga att generera tillräcklig rörelsevinst för att betala tillbaka sina skulder. Myndigheterna tillhandahöll de offentligt finansierade medel som CE Hunedoara inte hade kunnat få på den finansiella marknaden, oavsett ränta. |
| --- | --- |

(96)

Som förklaras i skäl 20 var för det femte CE Hunedoaras produktionstillgångar samma tillgångar som användes av de tidigare företagen, utan någon betydande produktions- eller teknikförbättring som kunde föranleda de berörda parterna att rimligen förvänta sig ökad eller lönsammare försäljning av el och värme på den rumänska elmarknaden. De rumänska myndigheterna, som hade hela äganderätten till CE Hunedoara och dess föregångare och samtidigt var dess största långivare, kunde inte bortse från CE Hunedoaras strukturella oförmåga att generera tillräcklig rörelsevinst för att betala tillbaka sina skulder. Myndigheterna tillhandahöll de offentligt finansierade medel som CE Hunedoara inte hade kunnat få på den finansiella marknaden, oavsett ränta.

| (97) | Alla dessa fem sakförhållanden påverkar CE Hunedoaras kreditvärdighet och det är inte sannolikt att CE Hunedoara utan statens ingripande hade kunnat hitta villiga långivare till marknadsvillkor som litade på att CE Hunedoara skulle betala tillbaka lånen. Inte heller är det sannolikt att Rumänien kunde förvänta sig någon avkastning på sitt ägande av CE Hunedoara och framför allt inte från de intäkter som Rumänien avstod från när CE Hunedoara beviljades lån under marknadspriserna. |
| --- | --- |

(97)

Alla dessa fem sakförhållanden påverkar CE Hunedoaras kreditvärdighet och det är inte sannolikt att CE Hunedoara utan statens ingripande hade kunnat hitta villiga långivare till marknadsvillkor som litade på att CE Hunedoara skulle betala tillbaka lånen. Inte heller är det sannolikt att Rumänien kunde förvänta sig någon avkastning på sitt ägande av CE Hunedoara och framför allt inte från de intäkter som Rumänien avstod från när CE Hunedoara beviljades lån under marknadspriserna.

| (98) | Sammanfattningsvis förefaller de berörda lånen ha gynnat CE Hunedoara. CE Hunedoara var en låntagare med dålig kredithistorik från sina insolventa och likviderade föregångare och saknade kredithistorik för 2012–2013 då företaget bildades. CE Hunedoara gick med allt större rörelseförlust, vilket innebar att företaget inte kunde betala av sina skulder från och med 2013–2014 och faktiskt underlät att göra avbetalningar, vilket ledde till att företaget eventuellt kunde omfattas av insolvensförfaranden från och med 2015. Det finns inte heller några tecken på att de rumänska myndigheterna snabbt skulle ha vidtagit de åtgärder som en försiktig borgenär skulle göra för att få tillbaka sin fordran, t.ex. genom att ålägga gäldenären att betala tillbaka lånen eller begära verkställighet för fallerade återbetalningar. Trots att en begäran om att inleda insolvensförfaranden mot CE Hunedoara lämnades in i januari 2016 (se skäl 22), har detta hittills inte lett till någon faktisk återbetalning. På grund av företagets svåra ekonomiska situation och den låga sannolikheten för återbetalning när lånen beviljades eller förlängdes, gav de berörda lånen CE Hunedoara en ekonomisk fördel i form av finansiering och medel som företaget inte hade kunnat få på marknaden. |
| --- | --- |

(98)

Sammanfattningsvis förefaller de berörda lånen ha gynnat CE Hunedoara. CE Hunedoara var en låntagare med dålig kredithistorik från sina insolventa och likviderade föregångare och saknade kredithistorik för 2012–2013 då företaget bildades. CE Hunedoara gick med allt större rörelseförlust, vilket innebar att företaget inte kunde betala av sina skulder från och med 2013–2014 och faktiskt underlät att göra avbetalningar, vilket ledde till att företaget eventuellt kunde omfattas av insolvensförfaranden från och med 2015. Det finns inte heller några tecken på att de rumänska myndigheterna snabbt skulle ha vidtagit de åtgärder som en försiktig borgenär skulle göra för att få tillbaka sin fordran, t.ex. genom att ålägga gäldenären att betala tillbaka lånen eller begära verkställighet för fallerade återbetalningar. Trots att en begäran om att inleda insolvensförfaranden mot CE Hunedoara lämnades in i januari 2016 (se skäl 22), har detta hittills inte lett till någon faktisk återbetalning. På grund av företagets svåra ekonomiska situation och den låga sannolikheten för återbetalning när lånen beviljades eller förlängdes, gav de berörda lånen CE Hunedoara en ekonomisk fördel i form av finansiering och medel som företaget inte hade kunnat få på marknaden.

| (99) | Vad gäller kvantifieringen av denna ekonomiska fördel hänvisade kommissionen i skäl 34 i beslutet om att inleda förfarandet till tribunalens dom i Larko-målet (29). Där konstateras att när låntagaren befinner sig i en besvärlig situation, som framför allt präglas av minskande omsättning, negativt kapital och oförmåga att återbetala lånet med egna medel, kan den ekonomiska fördel som ett lån medför motsvara hela beloppet för de lånade medlen, även om staten enbart garanterar lånet. De rumänska myndigheterna har inte lagt fram några bevis på att CE Hunedoara hade tillgång till marknadsfinansiering på marknadsvillkor, som visar att CE Hunedoara försökte, än mindre lyckades, att låna från marknaden utan statligt stöd. |
| --- | --- |

(99)

Vad gäller kvantifieringen av denna ekonomiska fördel hänvisade kommissionen i skäl 34 i beslutet om att inleda förfarandet till tribunalens dom i Larko-målet (29). Där konstateras att när låntagaren befinner sig i en besvärlig situation, som framför allt präglas av minskande omsättning, negativt kapital och oförmåga att återbetala lånet med egna medel, kan den ekonomiska fördel som ett lån medför motsvara hela beloppet för de lånade medlen, även om staten enbart garanterar lånet. De rumänska myndigheterna har inte lagt fram några bevis på att CE Hunedoara hade tillgång till marknadsfinansiering på marknadsvillkor, som visar att CE Hunedoara försökte, än mindre lyckades, att låna från marknaden utan statligt stöd.

29

| (100) | BRD-lånet och BCR-lånet, som förmedlats av den rumänska staten för att finansiera uppfyllande av miljöregler under 2013–2014, följer fall där Rumänien hade beviljat bidrag för samma typ av installation (avsvavling av rökgaser) till andra värmekraftverk under 2010 (CE Turceni) och 2011 (CE Craiova II) och beslutat att upphöra med att använda sådana bidrag som stödinstrument, vilket konstateras i skäl 43. Med tanke på CE Hunedoaras egenskaper, syfte och ekonomiska situation verkar det dock lämpligt att anse att de BRD- och BCR-lån som förmedlats av staten och som finansierar uppfyllande av miljökrav de facto var bidrag, trots att de rättsligt betecknades som lån. |
| --- | --- |

(100)

BRD-lånet och BCR-lånet, som förmedlats av den rumänska staten för att finansiera uppfyllande av miljöregler under 2013–2014, följer fall där Rumänien hade beviljat bidrag för samma typ av installation (avsvavling av rökgaser) till andra värmekraftverk under 2010 (CE Turceni) och 2011 (CE Craiova II) och beslutat att upphöra med att använda sådana bidrag som stödinstrument, vilket konstateras i skäl 43. Med tanke på CE Hunedoaras egenskaper, syfte och ekonomiska situation verkar det dock lämpligt att anse att de BRD- och BCR-lån som förmedlats av staten och som finansierar uppfyllande av miljökrav de facto var bidrag, trots att de rättsligt betecknades som lån.

| (101) | Samtidigt visar den rumänska statens överföring av de lån som BDR och BCR beviljat den att dessa privata banker inte ville ta på sig någon likviditetsrisk i fråga om CE Hunedoara, eftersom de ansåg att det var så gott som säkert att företaget inte skulle betala tillbaka lånet. |
| --- | --- |

(101)

Samtidigt visar den rumänska statens överföring av de lån som BDR och BCR beviljat den att dessa privata banker inte ville ta på sig någon likviditetsrisk i fråga om CE Hunedoara, eftersom de ansåg att det var så gott som säkert att företaget inte skulle betala tillbaka lånet.

| (102) | Därför konstaterar kommissionen att de fem lån som beviljats CE Hunedoara gav en ekonomisk fördel och att denna fördel är lika med hela kapitalbeloppet för lånen när de beviljades. |
| --- | --- |

(102)

Därför konstaterar kommissionen att de fem lån som beviljats CE Hunedoara gav en ekonomisk fördel och att denna fördel är lika med hela kapitalbeloppet för lånen när de beviljades.

4.1.3   Selektivitet

Selektivitet

| (103) | För att betraktas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd främja vissa företag eller viss produktion. Kommissionen konstaterar att de fem lånen beviljades på ad hoc-basis till CE Hunedoara för att verksamheten skulle kunna fortsätta under särskilda omständigheter som krävde investeringar för att uppfylla miljökrav, täcka driftskostnader eller återbetala oförenligt stöd och alltså inte ingick i en mer omfattande åtgärd inom ramen för den allmänna ekonomiska politiken för att ge stöd till företag som befann sig en liknande rättslig och ekonomisk situation och bedrev verksamhet inom elproduktionssektorn eller andra ekonomiska sektorer. Därför konstaterar kommissionen att dessa lån är selektiva i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(103)

För att betraktas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd främja vissa företag eller viss produktion. Kommissionen konstaterar att de fem lånen beviljades på ad hoc-basis till CE Hunedoara för att verksamheten skulle kunna fortsätta under särskilda omständigheter som krävde investeringar för att uppfylla miljökrav, täcka driftskostnader eller återbetala oförenligt stöd och alltså inte ingick i en mer omfattande åtgärd inom ramen för den allmänna ekonomiska politiken för att ge stöd till företag som befann sig en liknande rättslig och ekonomisk situation och bedrev verksamhet inom elproduktionssektorn eller andra ekonomiska sektorer. Därför konstaterar kommissionen att dessa lån är selektiva i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

4.1.4   Inverkan på handeln och snedvridning av konkurrensen

Inverkan på handeln och snedvridning av konkurrensen

| (104) | När stöd som beviljas av en medlemsstat stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar i handeln inom unionen måste man anse att de senare påverkas av detta stöd (30). Det räcker med att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på marknader som är öppna för konkurrens (31). |
| --- | --- |

(104)

När stöd som beviljas av en medlemsstat stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar i handeln inom unionen måste man anse att de senare påverkas av detta stöd (30). Det räcker med att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på marknader som är öppna för konkurrens (31).

30

31

| (105) | CE Hunedoara levererar el och värme i Rumänien. Enligt de gällande unionsreglerna för den inre elmarknaden (32) får elleverantörer fritt upprätta verksamhet och söka kunder i Rumänien. En rad olika konkurrenter från Rumänien (t.ex. SN Nuclearelectrica och SN Hidroelectrica) och andra medlemsstater (t.ex. CEZ och Alpiq) har faktiskt också gjort det. Kommissionen konstaterar att det rumänska elsystemet för närvarande är sammankopplat med elsystemen i Bulgarien och Ungern, så att elflöden produceras i och handlas mellan dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(105)

CE Hunedoara levererar el och värme i Rumänien. Enligt de gällande unionsreglerna för den inre elmarknaden (32) får elleverantörer fritt upprätta verksamhet och söka kunder i Rumänien. En rad olika konkurrenter från Rumänien (t.ex. SN Nuclearelectrica och SN Hidroelectrica) och andra medlemsstater (t.ex. CEZ och Alpiq) har faktiskt också gjort det. Kommissionen konstaterar att det rumänska elsystemet för närvarande är sammankopplat med elsystemen i Bulgarien och Ungern, så att elflöden produceras i och handlas mellan dessa medlemsstater.

32

| (106) | Därför konstaterar kommissionen att de granskade lånen kan påverka EU-handeln och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(106)

Därför konstaterar kommissionen att de granskade lånen kan påverka EU-handeln och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden.

4.1.5   Slutsats om förekomsten av stöd

Slutsats om förekomsten av stöd

| (107) | Mot bakgrund av det ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det IBRD-lån som garanterats av den rumänska staten för CE Hunedoaras räkning, de BCR- och BRD-lån som tagits upp till förmån för CE Hunedoara, det lån som har beviljats för att återbetala tidigare oförenligt stöd samt undsättningslånet, inbegripet den förlängda och icke återbetalade delen av det lånet, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(107)

Mot bakgrund av det ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det IBRD-lån som garanterats av den rumänska staten för CE Hunedoaras räkning, de BCR- och BRD-lån som tagits upp till förmån för CE Hunedoara, det lån som har beviljats för att återbetala tidigare oförenligt stöd samt undsättningslånet, inbegripet den förlängda och icke återbetalade delen av det lånet, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

4.2   Stödets laglighet

Stödets laglighet

| (108) | Det statligt garanterade IBRD-låneavtalet till förmån för CE Hunedoara undertecknades den 31 maj 2002 med Electrocentrale Deva, en av de rättsliga föregångarna till CE Hunedoara. Före Rumäniens anslutning till EU 2007 var IBRD-lånet i sig inte olagligt, även om det skulle konstateras att lånet omfattade statligt stöd. De utbetalningar som staten har gjort efter anslutningen i egenskap av garantigivare utgör alltså befintligt stöd och är inte olagligt i sig. Detta påverkar inte bedömningen enligt reglerna för statligt stöd av eventuella framtida underlåtelser från statens sida att utöva sin rätt att vidta åtgärder mot CE Hunedoara. |
| --- | --- |

(108)

Det statligt garanterade IBRD-låneavtalet till förmån för CE Hunedoara undertecknades den 31 maj 2002 med Electrocentrale Deva, en av de rättsliga föregångarna till CE Hunedoara. Före Rumäniens anslutning till EU 2007 var IBRD-lånet i sig inte olagligt, även om det skulle konstateras att lånet omfattade statligt stöd. De utbetalningar som staten har gjort efter anslutningen i egenskap av garantigivare utgör alltså befintligt stöd och är inte olagligt i sig. Detta påverkar inte bedömningen enligt reglerna för statligt stöd av eventuella framtida underlåtelser från statens sida att utöva sin rätt att vidta åtgärder mot CE Hunedoara.

| (109) | BCR-lånet och BRD-lånet samt det lån som beviljats för att betala tillbaka det oförenliga stödet är emellertid statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och eftersom de har betalats ut i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget är de olagligt statligt stöd. |
| --- | --- |

(109)

BCR-lånet och BRD-lånet samt det lån som beviljats för att betala tillbaka det oförenliga stödet är emellertid statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och eftersom de har betalats ut i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget är de olagligt statligt stöd.

| (110) | Det undsättningslån som kommissionen inte gjorde invändningar mot genom sitt beslut om undsättningsstöd av den 21 april 2015 genomfördes inte före kommissionens beslut och var därför inte olagligt statligt stöd. Dess alltför långa förlängning och det faktum att det inte hade återbetalats långt efter den sexmånadersperiod för vilket lånet hade beviljats innebär emellertid att förlängningen var olaglig. |
| --- | --- |

(110)

Det undsättningslån som kommissionen inte gjorde invändningar mot genom sitt beslut om undsättningsstöd av den 21 april 2015 genomfördes inte före kommissionens beslut och var därför inte olagligt statligt stöd. Dess alltför långa förlängning och det faktum att det inte hade återbetalats långt efter den sexmånadersperiod för vilket lånet hade beviljats innebär emellertid att förlängningen var olaglig.

4.3   Stödets förenlighet med bestämmelserna och den rättsliga grunden för bedömningen

Stödets förenlighet med bestämmelserna och den rättsliga grunden för bedömningen

| (111) | Kommissionen måste bedöma om de stödåtgärder som fastställs ovan kan anses vara förenliga med den inre marknaden. Enligt domstolens rättspraxis är det upp till medlemsstaterna att åberopa grunder för förenlighet och visa att villkoren för förenlighet är uppfyllda (33). Med undantag för det inledande undsättningslånet och dess förlängning efter sex månader från kommissionens beslut av den 21 april 2015 och IBRD-lånet, som inte var anmälningspliktigt eftersom det beviljats före Rumäniens anslutning till EU, har Rumänien inte anmält det lån som beviljades för att återbetala det oförenliga stödet, BCR-lånet och BRD-lånet och inte heller åberopat några grunder för förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen måste bedöma om de stödåtgärder som fastställs ovan kan anses vara förenliga med den inre marknaden. Enligt domstolens rättspraxis är det upp till medlemsstaterna att åberopa grunder för förenlighet och visa att villkoren för förenlighet är uppfyllda (33). Med undantag för det inledande undsättningslånet och dess förlängning efter sex månader från kommissionens beslut av den 21 april 2015 och IBRD-lånet, som inte var anmälningspliktigt eftersom det beviljats före Rumäniens anslutning till EU, har Rumänien inte anmält det lån som beviljades för att återbetala det oförenliga stödet, BCR-lånet och BRD-lånet och inte heller åberopat några grunder för förenlighet med den inre marknaden.

33

| (112) | På grundval av den tillgängliga informationen och, såsom påpekas i beslutet om att inleda förfarandet, anser kommissionen att den enda möjliga grunden för förenlighet vad gäller de åtgärder som granskas skulle vara riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering. I dessa riktlinjer anges regler och villkor som ska tillämpas vid bedömningen av förenligheten i stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(112)

På grundval av den tillgängliga informationen och, såsom påpekas i beslutet om att inleda förfarandet, anser kommissionen att den enda möjliga grunden för förenlighet vad gäller de åtgärder som granskas skulle vara riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering. I dessa riktlinjer anges regler och villkor som ska tillämpas vid bedömningen av förenligheten i stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

4.3.1   Tillämplighet av riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering

Tillämplighet av riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering

| (113) | Enligt punkterna 137 och 138 i riktlinjerna ska kommissionen granska ”förenligheten med den inre marknaden av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande och därmed i strid med artikel 108.3 i fördraget på grundval av dessa riktlinjer om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning” och i ”alla andra fall kommer granskningen att företas på grundval av de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades”. |
| --- | --- |

(113)

Enligt punkterna 137 och 138 i riktlinjerna ska kommissionen granska ”förenligheten med den inre marknaden av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande och därmed i strid med artikel 108.3 i fördraget på grundval av dessa riktlinjer om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning” och i ”alla andra fall kommer granskningen att företas på grundval av de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades”.

Europeiska unionens officiella tidning

| (114) | Undsättningslånet och lånet för att återbetala det oförenliga stödet beviljades efter det att riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering trädde i kraft den 1 augusti 2014. Därför är dessa riktlinjer tillämpliga på de båda lånen. |
| --- | --- |

(114)

Undsättningslånet och lånet för att återbetala det oförenliga stödet beviljades efter det att riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering trädde i kraft den 1 augusti 2014. Därför är dessa riktlinjer tillämpliga på de båda lånen.

| (115) | Dessutom anmäldes BCR- och BRD-lånen inte till kommissionen, vilket strider mot artikel 108.3 i EUF-fördraget. Detta innebär att även om dessa två lån hade beviljats före den 1 augusti 2014 är riktlinjerna för statligt stöd till undsättning också tillämpliga på BCR- och BRD-lånen, eftersom de måste bedömas tillsammans som en del av en enskild insats för att ge stöd till ett företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(115)

Dessutom anmäldes BCR- och BRD-lånen inte till kommissionen, vilket strider mot artikel 108.3 i EUF-fördraget. Detta innebär att även om dessa två lån hade beviljats före den 1 augusti 2014 är riktlinjerna för statligt stöd till undsättning också tillämpliga på BCR- och BRD-lånen, eftersom de måste bedömas tillsammans som en del av en enskild insats för att ge stöd till ett företag i svårigheter.

4.3.2   Tillämpning av riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering

Tillämpning av riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering

| (116) | Endast företag i svårigheter enligt den definition som anges i punkt 20 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering och som inte är verksamma inom kol-, stål- och finanssektorerna enligt punkt 16 i riktlinjerna kan få undsättnings- eller omstruktureringsstöd. Som konstateras i beslutet om undsättningsstöd uppfyllde CE Hunedoara redan i april 2015 kriterierna för att försättas i kollektiv insolvens i enlighet med punkt 20 c i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering, och företaget inledde också sådana förfaranden i januari 2016 (se skäl 22). Därför kan CE Hunedoara betraktas som ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering. |
| --- | --- |

(116)

Endast företag i svårigheter enligt den definition som anges i punkt 20 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering och som inte är verksamma inom kol-, stål- och finanssektorerna enligt punkt 16 i riktlinjerna kan få undsättnings- eller omstruktureringsstöd. Som konstateras i beslutet om undsättningsstöd uppfyllde CE Hunedoara redan i april 2015 kriterierna för att försättas i kollektiv insolvens i enlighet med punkt 20 c i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering, och företaget inledde också sådana förfaranden i januari 2016 (se skäl 22). Därför kan CE Hunedoara betraktas som ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering.

| (117) | För det första konstaterar kommissionen att Rumänien inte har lagt fram några bevis för att de villkor för förenlighet hos undsättnings- eller omstruktureringsstöd som anges i riktlinjerna eventuellt är uppfyllda. |
| --- | --- |

(117)

För det första konstaterar kommissionen att Rumänien inte har lagt fram några bevis för att de villkor för förenlighet hos undsättnings- eller omstruktureringsstöd som anges i riktlinjerna eventuellt är uppfyllda.

| (118) | Vad gäller BCR-lånet, BRD-lånet och det lån som beviljades för att återbetala det oförenliga stödet, kommer kommissionen i fortsättningen att bedöma dem tillsammans, eftersom de beviljades ett företag i svårigheter som investerings- eller driftsstöd som tillät CE Hunedoara att täcka sina kostnader i brist på tillgång till de finansiella marknaderna (se skäl 99). Därför anser kommissionen att de villkor för förenlighet hos omstruktureringsstöd som anges i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering inte är uppfyllda, eftersom i) den omstruktureringsplan (som lämnades in i oktober 2015 och ändrades i januari 2016) inte var giltig från början, eftersom den inte kunde garantera CE Hunedoaras långsiktiga lönsamhet utan fortsatt stöd och detta heller inte eftersträvades, ii) det inte finns något märkbart eget bidrag från CE Hunedoara i linje med punkterna 62–64 i riktlinjerna och iii) det inte gick att fastställa några åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen i enlighet med punkterna 74–86 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(118)

Vad gäller BCR-lånet, BRD-lånet och det lån som beviljades för att återbetala det oförenliga stödet, kommer kommissionen i fortsättningen att bedöma dem tillsammans, eftersom de beviljades ett företag i svårigheter som investerings- eller driftsstöd som tillät CE Hunedoara att täcka sina kostnader i brist på tillgång till de finansiella marknaderna (se skäl 99). Därför anser kommissionen att de villkor för förenlighet hos omstruktureringsstöd som anges i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering inte är uppfyllda, eftersom i) den omstruktureringsplan (som lämnades in i oktober 2015 och ändrades i januari 2016) inte var giltig från början, eftersom den inte kunde garantera CE Hunedoaras långsiktiga lönsamhet utan fortsatt stöd och detta heller inte eftersträvades, ii) det inte finns något märkbart eget bidrag från CE Hunedoara i linje med punkterna 62–64 i riktlinjerna och iii) det inte gick att fastställa några åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen i enlighet med punkterna 74–86 i riktlinjerna.

| (119) | Vad gäller punkterna 99–103 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering, innehåller de visserligen särskilda villkor för stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i svårigheter, men kommissionen anser att de lån som granskas inte kan bedömas eller beaktas som ersättning för tillhandahållande av sådana tjänster som avses i punkt 100 i riktlinjerna. För det första hävdas det inte och det går heller inte att fastställa att CE Hunedoara har bedrivit verksamhet på grundval av någon giltig officiell handling om tilldelning där det fastställs en berättigad skillnad i förhållande till elproduktion hos andra elproducenter som är verksamma i Rumänien. Enligt domstolens fasta rättspraxis (34) är en giltig officiell handling om tilldelning en avgörande förutsättning för att statligt stöd ska kunna betraktas som en giltig ersättning för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. För det andra var de berörda lånen ad hoc-lån för specifika ändamål och har inte beviljats med hänsyn till fastställda och motiverade merkostnader för tillhandahållande av tjänsten. För det tredje har lånebeloppen, vare sig enskilt eller sammantaget, inte bestämts på grundval av objektiva parametrar som har fastställts på förhand och anpassats särskilt för de fastställda kostnaderna för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse med hänsyn till Hunedoaras samtliga intäkter och kostnader. Därför kan kommissionen inte, i enlighet med punkterna 100 och 101 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering, anse att de berörda lånen bör betraktas som giltig ersättning enligt beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (35) eller rambestämmelserna för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (36). |
| --- | --- |

(119)

Vad gäller punkterna 99–103 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering, innehåller de visserligen särskilda villkor för stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i svårigheter, men kommissionen anser att de lån som granskas inte kan bedömas eller beaktas som ersättning för tillhandahållande av sådana tjänster som avses i punkt 100 i riktlinjerna. För det första hävdas det inte och det går heller inte att fastställa att CE Hunedoara har bedrivit verksamhet på grundval av någon giltig officiell handling om tilldelning där det fastställs en berättigad skillnad i förhållande till elproduktion hos andra elproducenter som är verksamma i Rumänien. Enligt domstolens fasta rättspraxis (34) är en giltig officiell handling om tilldelning en avgörande förutsättning för att statligt stöd ska kunna betraktas som en giltig ersättning för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. För det andra var de berörda lånen ad hoc-lån för specifika ändamål och har inte beviljats med hänsyn till fastställda och motiverade merkostnader för tillhandahållande av tjänsten. För det tredje har lånebeloppen, vare sig enskilt eller sammantaget, inte bestämts på grundval av objektiva parametrar som har fastställts på förhand och anpassats särskilt för de fastställda kostnaderna för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse med hänsyn till Hunedoaras samtliga intäkter och kostnader. Därför kan kommissionen inte, i enlighet med punkterna 100 och 101 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering, anse att de berörda lånen bör betraktas som giltig ersättning enligt beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (35) eller rambestämmelserna för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (36).

34

35

36

| (120) | Rumänien har också underlåtit att uppfylla sitt åtagande om att göra en rättslig separation mellan kolgruvorna och elproduktionen inom CE Hunedoara, vilket de åtog sig att göra när undsättningsstödet godkändes och enligt Rumäniens inlaga skulle kunna ta mellan sex och nio månader. Två kolgruvor får driftsstöd för nedläggning i enlighet med beslutet om det andra stödet till kolgruvor (skäl 12). I sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet hävdade Rumänien att det förs separat redovisning för gruv- respektive elproduktionsverksamheten, men separat redovisning hindrar inte i sig en korsfinansiering av gruvverksamheten. Rumänien har inte visat att det inte förekommer korsfinansiering, t.ex. genom att lägga fram bevis på att användningen av det statliga stödet endast kommer elproduktionen till del. Utan denna nödvändiga bevisning går det inte att utesluta att en del av de lån som omfattas av detta beslut direkt eller indirekt har gynnat CE Hunedoaras kolgruvor, i strid med punkt 16 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering, där kolsektorn utesluts från stöd till undsättning och omstrukturering. |
| --- | --- |

(120)

Rumänien har också underlåtit att uppfylla sitt åtagande om att göra en rättslig separation mellan kolgruvorna och elproduktionen inom CE Hunedoara, vilket de åtog sig att göra när undsättningsstödet godkändes och enligt Rumäniens inlaga skulle kunna ta mellan sex och nio månader. Två kolgruvor får driftsstöd för nedläggning i enlighet med beslutet om det andra stödet till kolgruvor (skäl 12). I sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet hävdade Rumänien att det förs separat redovisning för gruv- respektive elproduktionsverksamheten, men separat redovisning hindrar inte i sig en korsfinansiering av gruvverksamheten. Rumänien har inte visat att det inte förekommer korsfinansiering, t.ex. genom att lägga fram bevis på att användningen av det statliga stödet endast kommer elproduktionen till del. Utan denna nödvändiga bevisning går det inte att utesluta att en del av de lån som omfattas av detta beslut direkt eller indirekt har gynnat CE Hunedoaras kolgruvor, i strid med punkt 16 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering, där kolsektorn utesluts från stöd till undsättning och omstrukturering.

| (121) | Slutligen är det värt att påpeka att intäkterna från det lån som beviljades för att återbetala det oförenliga stödet fortfarande är tillgängliga för CE Hunedoara. Med hänsyn till Deggendorfprincipen (37) innebär kumuleringen av ett icke återbetalat lån som har beviljats för att återbetala tidigare oförenligt stöd med de tre andra lånen att det inte går att betrakta det eventuella omstruktureringsstödet till CE Hunedoara som förenligt med den inre marknaden på grundval av punkt 94 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering. Samtidigt som CE Hunedoara gynnas av statligt stöd i form av de berörda lånen i den mån de inte har betalats tillbaka, fortsätter företaget sin verksamhet, till skada för konkurrenterna. |
| --- | --- |

(121)

Slutligen är det värt att påpeka att intäkterna från det lån som beviljades för att återbetala det oförenliga stödet fortfarande är tillgängliga för CE Hunedoara. Med hänsyn till Deggendorfprincipen (37) innebär kumuleringen av ett icke återbetalat lån som har beviljats för att återbetala tidigare oförenligt stöd med de tre andra lånen att det inte går att betrakta det eventuella omstruktureringsstödet till CE Hunedoara som förenligt med den inre marknaden på grundval av punkt 94 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering. Samtidigt som CE Hunedoara gynnas av statligt stöd i form av de berörda lånen i den mån de inte har betalats tillbaka, fortsätter företaget sin verksamhet, till skada för konkurrenterna.

37

| (122) | Därför anser kommissionen att BCR- och BRD-lånen, som tagits upp till förmån för CE Hunedoara, bedömda tillsammans med den alltför långa förlängningen av undsättningslånet, vilken omvandlar detta till ett omstruktureringslån, samt det lån som beviljats för att betala tillbaka det oförenliga stödet är oförenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(122)

Därför anser kommissionen att BCR- och BRD-lånen, som tagits upp till förmån för CE Hunedoara, bedömda tillsammans med den alltför långa förlängningen av undsättningslånet, vilken omvandlar detta till ett omstruktureringslån, samt det lån som beviljats för att betala tillbaka det oförenliga stödet är oförenliga med den inre marknaden.

| (123) | Vad gäller undsättningslånet åtog sig Rumänien i enlighet med punkt 55 d i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering att inom högst sex månader från och med dagen för beslutet om undsättningsstöd eller från den första utbetalningen antingen lämna in bevis på att lånet hade betalats tillbaka eller en giltig omstruktureringsplan eller en styrkt likvidationsplan med en beskrivning av de steg som skulle leda fram till att CE Hunedoara likviderades inom en rimlig tidsfrist, utan ytterligare stöd. Rumänien uppfyllde inte detta åtagande eftersom i) undsättningslånet inte har betalats tillbaka i sin helhet och ii) Rumänien informerades om att omstruktureringsplanen (som lämnades in av Rumänien i oktober 2015 och ändrades i januari 2016) inte säkerställde att CE Hunedoara skulle kunna uppnå långsiktig lönsamhet utan ytterligare fortlöpande stöd. |
| --- | --- |

(123)

Vad gäller undsättningslånet åtog sig Rumänien i enlighet med punkt 55 d i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering att inom högst sex månader från och med dagen för beslutet om undsättningsstöd eller från den första utbetalningen antingen lämna in bevis på att lånet hade betalats tillbaka eller en giltig omstruktureringsplan eller en styrkt likvidationsplan med en beskrivning av de steg som skulle leda fram till att CE Hunedoara likviderades inom en rimlig tidsfrist, utan ytterligare stöd. Rumänien uppfyllde inte detta åtagande eftersom i) undsättningslånet inte har betalats tillbaka i sin helhet och ii) Rumänien informerades om att omstruktureringsplanen (som lämnades in av Rumänien i oktober 2015 och ändrades i januari 2016) inte säkerställde att CE Hunedoara skulle kunna uppnå långsiktig lönsamhet utan ytterligare fortlöpande stöd.

| (124) | Dessutom konstaterar kommissionen att den tidsplan för likvidation av CE Hunedoara, som omfattar minst tre år, och som Rumänien lämnade in i maj 2017 (dvs. 1,5 år efter tidsfristens utgång i oktober 2015, dvs. sex månader efter beviljandet av det undsättningsstöd som godkändes genom beslutet om undsättningsstöd), verkar vara ganska lång. |
| --- | --- |

(124)

Dessutom konstaterar kommissionen att den tidsplan för likvidation av CE Hunedoara, som omfattar minst tre år, och som Rumänien lämnade in i maj 2017 (dvs. 1,5 år efter tidsfristens utgång i oktober 2015, dvs. sex månader efter beviljandet av det undsättningsstöd som godkändes genom beslutet om undsättningsstöd), verkar vara ganska lång.

| (125) | Därför konstaterar kommissionen att förlängningen av undsättningslånet är oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(125)

Därför konstaterar kommissionen att förlängningen av undsättningslånet är oförenligt med den inre marknaden.

5.   ÅTERKRAV

ÅTERKRAV

| (126) | Enligt EUF-fördraget och EU-domstolens rättspraxis har kommissionen befogenhet att besluta att den berörda medlemsstaten måste upphäva eller ändra stöd när kommissionen har konstaterat att det inte är förenligt med den inre marknaden (38). Enligt domstolens fasta rättspraxis är medlemsstaten skyldig att upphäva ett stöd som kommissionen har fastställt vara oförenligt med den inre marknaden, så att den tidigare situationen återställs (39). |
| --- | --- |

(126)

Enligt EUF-fördraget och EU-domstolens rättspraxis har kommissionen befogenhet att besluta att den berörda medlemsstaten måste upphäva eller ändra stöd när kommissionen har konstaterat att det inte är förenligt med den inre marknaden (38). Enligt domstolens fasta rättspraxis är medlemsstaten skyldig att upphäva ett stöd som kommissionen har fastställt vara oförenligt med den inre marknaden, så att den tidigare situationen återställs (39).

38

39

| (127) | Enligt domstolen är detta mål uppfyllt när mottagaren har återbetalat det rättsstridiga stödet och därigenom förlorar den fördel mottagaren åtnjöt på marknaden gentemot sina konkurrenter så att den situation som förelåg före utbetalningen av stödet är återställd (40). |
| --- | --- |

(127)

Enligt domstolen är detta mål uppfyllt när mottagaren har återbetalat det rättsstridiga stödet och därigenom förlorar den fördel mottagaren åtnjöt på marknaden gentemot sina konkurrenter så att den situation som förelåg före utbetalningen av stödet är återställd (40).

40

| (128) | I detta sammanhang anges följande i artikel 16.1 i rådets förordning (EU) 2015/1589 (41): ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren [...].” |
| --- | --- |

(128)

I detta sammanhang anges följande i artikel 16.1 i rådets förordning (EU) 2015/1589 (41): ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren [...].”

41

| (129) | Detta innebär att i) BCR-lånet, ii) BRD-lånet, iii) lånet för att betala tillbaka det oförenliga stödet, och iv) undsättningslånet – som blev olagligt från och med den tidpunkt då stödet inte betalades tillbaka inom sex månader efter beviljandet och/eller utbetalningen – genomfördes i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget och ska betraktas som olagligt och oförenligt stöd och måste återkrävas för att återställa den situation som rådde på marknaden innan de beviljades. Återkravet bör omfatta tiden från den tidpunkt då mottagaren fick fördelen, dvs. från den dag då stödet i form av kapitalbeloppet för lånen olagligen ställdes till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats och ränta bör tas ut på de återkrävda beloppen tills de har återbetalats. Återkravsräntan är separat från den avtalsenliga räntan, dröjsmålsräntan och de andra belopp som rör de berörda lånen och som CE Hunedoara är skyldigt staten. |
| --- | --- |

(129)

Detta innebär att i) BCR-lånet, ii) BRD-lånet, iii) lånet för att betala tillbaka det oförenliga stödet, och iv) undsättningslånet – som blev olagligt från och med den tidpunkt då stödet inte betalades tillbaka inom sex månader efter beviljandet och/eller utbetalningen – genomfördes i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget och ska betraktas som olagligt och oförenligt stöd och måste återkrävas för att återställa den situation som rådde på marknaden innan de beviljades. Återkravet bör omfatta tiden från den tidpunkt då mottagaren fick fördelen, dvs. från den dag då stödet i form av kapitalbeloppet för lånen olagligen ställdes till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats och ränta bör tas ut på de återkrävda beloppen tills de har återbetalats. Återkravsräntan är separat från den avtalsenliga räntan, dröjsmålsräntan och de andra belopp som rör de berörda lånen och som CE Hunedoara är skyldigt staten.

| (130) | I enlighet med fast rättspraxis är stödmottagarens insolvens och oförmåga att betala tillbaka stödet inte ett giltigt skäl för att undanta stödmottagaren från sin skyldighet att betala tillbaka stödet (42). I detta fall skulle det i princip gå att återställa den situation som förelåg före utbetalningen av stödet och undanröja snedvridningen av konkurrensen genom att ta upp fordran på återbetalningen av stödet i förteckningen över skulder inom ramen för det domstolsövervakade likvidationsförfarandet. Om medlemsstaten inte kan återkräva stödbeloppet i sin helhet kan registreringen av skulden uppfylla återkravsskyldigheten, förutsatt att insolvensförfarandet leder till likvidation av det företag som tagit emot det olagliga stödet, dvs. att företagets verksamhet slutgiltigt upphör (43). Likvidationen av CE Hunedoara om undsättningsstödet inte betalas tillbaka inom sex månader från och med godkännandet eller utbetalningen övervägs också i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering, i beslutet om undsättningsstöd (skälen 20, 21 och 52 d). |
| --- | --- |

(130)

I enlighet med fast rättspraxis är stödmottagarens insolvens och oförmåga att betala tillbaka stödet inte ett giltigt skäl för att undanta stödmottagaren från sin skyldighet att betala tillbaka stödet (42). I detta fall skulle det i princip gå att återställa den situation som förelåg före utbetalningen av stödet och undanröja snedvridningen av konkurrensen genom att ta upp fordran på återbetalningen av stödet i förteckningen över skulder inom ramen för det domstolsövervakade likvidationsförfarandet. Om medlemsstaten inte kan återkräva stödbeloppet i sin helhet kan registreringen av skulden uppfylla återkravsskyldigheten, förutsatt att insolvensförfarandet leder till likvidation av det företag som tagit emot det olagliga stödet, dvs. att företagets verksamhet slutgiltigt upphör (43). Likvidationen av CE Hunedoara om undsättningsstödet inte betalas tillbaka inom sex månader från och med godkännandet eller utbetalningen övervägs också i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering, i beslutet om undsättningsstöd (skälen 20, 21 och 52 d).

42

43

| (131) | Kommissionen har tagit del av den senaste tidens diskussioner med Rumänien, där det konstaterades att likvidationen av CE Hunedoara kan leda till att företagets tillgångar likvideras och säljs för att betala av skulder, däribland de som uppstår till följd av genomförandet av det återkrav som åläggs Rumänien enligt detta beslut. De rumänska myndigheterna bekräftade i vilket fall som helst att det finns rättsliga bestämmelser i den nationella lagstiftningen som skulle säkerställa kontinuitet i driften och nämnde bl.a. lag nr 123 av den 10 juli 2012 om elenergi och naturgas, särskilt kapitlet om säkerhet och trygghet. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen har tagit del av den senaste tidens diskussioner med Rumänien, där det konstaterades att likvidationen av CE Hunedoara kan leda till att företagets tillgångar likvideras och säljs för att betala av skulder, däribland de som uppstår till följd av genomförandet av det återkrav som åläggs Rumänien enligt detta beslut. De rumänska myndigheterna bekräftade i vilket fall som helst att det finns rättsliga bestämmelser i den nationella lagstiftningen som skulle säkerställa kontinuitet i driften och nämnde bl.a. lag nr 123 av den 10 juli 2012 om elenergi och naturgas, särskilt kapitlet om säkerhet och trygghet.

| (132) | Vad gäller en likvidation och med hänsyn till sin rättsliga skyldighet att säkerställa kontinuerlig försörjning, får Rumänien planera att vidta åtgärder för att undvika plötsliga avbrott i el- och värmeförsörjningen i den region där CE Hunedoara bedriver verksamhet och tillhandahåller tjänster. Sådana åtgärder måste dock vara proportionella, rimliga och begränsade i tid och omfattning till vad som är nödvändigt för att bibehålla värdet på elproduktionstillgångarna. När detta beslut verkställs måste kommissionen informeras på förhand och ha möjlighet att kontrollera att dessa villkor är uppfyllda. Detta beslut påverkar därför i princip inte sådana lämpliga åtgärder och processen för att överföra elproduktionstillgångar. |
| --- | --- |

(132)

Vad gäller en likvidation och med hänsyn till sin rättsliga skyldighet att säkerställa kontinuerlig försörjning, får Rumänien planera att vidta åtgärder för att undvika plötsliga avbrott i el- och värmeförsörjningen i den region där CE Hunedoara bedriver verksamhet och tillhandahåller tjänster. Sådana åtgärder måste dock vara proportionella, rimliga och begränsade i tid och omfattning till vad som är nödvändigt för att bibehålla värdet på elproduktionstillgångarna. När detta beslut verkställs måste kommissionen informeras på förhand och ha möjlighet att kontrollera att dessa villkor är uppfyllda. Detta beslut påverkar därför i princip inte sådana lämpliga åtgärder och processen för att överföra elproduktionstillgångar.

| (133) | Som noterades under videokonferensen den 31 juli 2018 (se skäl 3) uttryckte Rumänien dessutom sin avsikt att vidta en lämplig åtgärd för att gå vidare med processen för att överföra elproduktionstillgångar från CE Hunedoara till ett nytt bolag (NewCo) som ännu inte har bildats. Enligt planen ska detta ske genom en undantagsförordning från regeringen, i form av en överföring i stället för betalning (på rumänska, dare în plată) i tre steg. Överföringen skulle enbart avse elproduktionstillgångarna, dvs. utan gruvorna. Enligt det protokoll som fastställts tillsammans med Rumänien skulle processen omfatta följande:






  i) | För det första ska det utarbetas en obligatorisk värderingsrapport för att fastställa värdet på elproduktionstillgångarna (för närvarande intecknade av finansministeriet) och det belopp som CE Hunedoara är skyldigt. |
| --- | --- | --- |

(133)

Som noterades under videokonferensen den 31 juli 2018 (se skäl 3) uttryckte Rumänien dessutom sin avsikt att vidta en lämplig åtgärd för att gå vidare med processen för att överföra elproduktionstillgångar från CE Hunedoara till ett nytt bolag (NewCo) som ännu inte har bildats. Enligt planen ska detta ske genom en undantagsförordning från regeringen, i form av en överföring i stället för betalning (på rumänska, dare în plată) i tre steg. Överföringen skulle enbart avse elproduktionstillgångarna, dvs. utan gruvorna. Enligt det protokoll som fastställts tillsammans med Rumänien skulle processen omfatta följande:

dare în plată

i)

För det första ska det utarbetas en obligatorisk värderingsrapport för att fastställa värdet på elproduktionstillgångarna (för närvarande intecknade av finansministeriet) och det belopp som CE Hunedoara är skyldigt.

| ii) | För det andra skulle dessa intecknade tillgångar överföras till finansministeriet och därefter vidare till energiministeriet. |
| --- | --- |

ii)

För det andra skulle dessa intecknade tillgångar överföras till finansministeriet och därefter vidare till energiministeriet.

| iii) | För det tredje skulle dessa intecknade tillgångar överföras till ett nytt företag som sedan skulle få i uppdrag att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

iii)

För det tredje skulle dessa intecknade tillgångar överföras till ett nytt företag som sedan skulle få i uppdrag att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

| (134) | Detta beslut påverkar inte en sådan tillgångsöverföring via den planerade undantagsförordningen från regeringen, förutsatt att de rumänska myndigheterna genomför den planerade överföringen i enlighet med de rättsliga kraven, särskilt i fråga om en korrekt värdering av dessa tillgångar. |
| --- | --- |

(134)

Detta beslut påverkar inte en sådan tillgångsöverföring via den planerade undantagsförordningen från regeringen, förutsatt att de rumänska myndigheterna genomför den planerade överföringen i enlighet med de rättsliga kraven, särskilt i fråga om en korrekt värdering av dessa tillgångar.

6.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (135) | Kommissionen konstaterar att Rumänien har beviljat CE Hunedoara olagligt statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden och bör återkrävas. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen konstaterar att Rumänien har beviljat CE Hunedoara olagligt statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden och bör återkrävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det lån från Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (nedan kallat IBRD-lånet) som den rumänska staten har garanterat och för vilket CE Hunedoara blev den efterföljande stödmottagaren har inte beviljats olagligen till CE Hunedoara i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 2

Följande lån till förmån för CE Hunedoara och till de belopp som anges i leden a–d utgör statligt stöd som olagligen har beviljats (eller inte återbetalats, vad gäller led d av Rumänien, i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och är oförenliga med den inre marknaden:

| a) | Lån från en rumänsk affärsbank som tagits upp av finansministeriet och därefter gjorts tillgängligt för CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal (nedan kallat BCR-lånet) – 83 485 450 rumänska leu. |
| --- | --- |

a)

Lån från en rumänsk affärsbank som tagits upp av finansministeriet och därefter gjorts tillgängligt för CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal (nedan kallat BCR-lånet) – 83 485 450 rumänska leu.

| b) | Lån från Romanian Development Bank som har tagits upp av finansministeriet och därefter gjorts tillgängligt för CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal (nedan kallat BRD-lånet) – 68 371 170 rumänska leu. |
| --- | --- |

b)

Lån från Romanian Development Bank som har tagits upp av finansministeriet och därefter gjorts tillgängligt för CE Hunedoara genom ett underställt låneavtal (nedan kallat BRD-lånet) – 68 371 170 rumänska leu.

| c) | Lån för betalning av oförenligt statligt stöd som skulle återkrävas enligt beslutet om oförenligt stöd (nedan kallat lånet för återbetalning av oförenligt stöd) – 34 785 015 rumänska leu. |
| --- | --- |

c)

Lån för betalning av oförenligt statligt stöd som skulle återkrävas enligt beslutet om oförenligt stöd (nedan kallat lånet för återbetalning av oförenligt stöd) – 34 785 015 rumänska leu.

| d) | Lån motsvarande stöd som beviljats i enlighet med beslutet om undsättningsstöd plus ränta (nedan kallat undsättningslånet) – som i praktiken har betalats ut till ett belopp av 98 476 900 rumänska leu och som inte har betalats tillbaka efter sex månader från och med utbetalningen. |
| --- | --- |

d)

Lån motsvarande stöd som beviljats i enlighet med beslutet om undsättningsstöd plus ränta (nedan kallat undsättningslånet) – som i praktiken har betalats ut till ett belopp av 98 476 900 rumänska leu och som inte har betalats tillbaka efter sex månader från och med utbetalningen.

Artikel 3

1.   Rumänien ska från stödmottagaren återkräva det oförenliga stöd som avses i artikel 2.

2.   De belopp som ska återkrävas ska vara lika med de belopp som i verkligheten har betalats ut till stödmottagaren och inte har betalats tillbaka av stödmottagaren till den rumänska staten. Ränta ska tas ut på dessa belopp från den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (44).

4.   Rumänien ska upphöra med alla utbetalningar av det stöd som avses i artikel 2, med verkan från den dag då detta beslut antas.

Artikel 4

1.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 2 ska genomföras omedelbart och effektivt, utan att det påverkar lämpliga åtgärder som Rumänien kan vidta i syfte att upprätthålla driften i elproduktionstillgångar som är nödvändiga för att tillhandahålla el och värme, förutsatt att sådana åtgärder är proportionella, rimliga och begränsade i tid och omfattning till vad som är nödvändigt för att bibehålla tillgångarnas värde.

2.   Rumänien ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då detta beslut har delgetts.

Artikel 5

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgetts ska Rumänien lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet.

| c) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att upprätthålla driften i elproduktionstillgångarna. |
| --- | --- |

c)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att upprätthålla driften i elproduktionstillgångarna.

| d) | Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Rumänien ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 2 har slutförts. Rumänien ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. Rumänien ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Rumänien.

Utfärdat i Bryssel den 8 november 2018.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 158, 4.5.2018, s. 47.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  
  EUT C 23, 25.1.2013, s. 3.

3

(4)  Rådets beslut 2010/787/EU av den 10 december 2010 om statligt stöd för att underlätta nedläggning av icke-konkurrenskraftiga kolgruvor (EUT L 336, 21.12.2010, s. 24).

4

(5)  Kommissionens beslut (EU) 2015/1877 av den 20 april 2015 om de tariffer som tillämpas av S.C. Hidroelectrica SA of Romania i avtal med S.C. Termoelectrica SA och S.C. Electrocentrale Deva SA – SA.33475 (12/C) (EUT L 275, 20.10.2015, s. 46), skälen 117–124.

5

(6)  För uppgifterna i detta beslut används en växelkurs mellan rumänska leu och euro på 0,215 (31 januari 2018).

6

(7)  Kommissionens beslut av den 21 april 2015, SA.41318 (2015/N) – Rumänien – Notification of the rescue aid to Complexul Energetic Hunedoara (EUT C 203, 19.6.2015, s. 5).

7

(8)  
  EUT C 249, 31.7.2014, s. 1.

8

(9)  Planen diskuterades också vid ett möte med de rumänska myndigheterna den 23 oktober 2015.

9

(10)  Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (EUT C 127, 21.4.2017, s. 1).

10

(11)  Idriftsatt i två steg, det första mellan 1969 och 1971 och det andra mellan 1977 och 1980 – se rapporten GMC Insolvency Consulting från mars 2016, s. 37, cigmc.ro/files/Raport%20art.%2097.pdf

11

GMC Insolvency Consulting

(12)  Idriftsatt i två steg, det första mellan 1956 och 1959 och det andra mellan 1962 och 1964 – se offentligt tillgänglig information på https://uzinaParoșeni.wordpress.com/

12

(13)  Beslut om oförenligt stöd av den 20 april 2015, skälen 84, 88–90, 98 och 117–124. Beslut om undsättningsstöd av den 21 april 2015, skälen 13 och 63.

13

(14)  Beslutet om det första stödet till kolgruvor av den 22 februari 2012, skälen 4–10.

14

(15)  Årsrapporter från ANRE för 2013, 2014 och 2015, tillgängliga på http://www.anre.ro/en/about-anre/annual-reports-archive. Se även Transelectricas uppgifter om total och tillgänglig installerad produktionskapacitet för varje reglerbar enhet, per primär energikälla, tillgänglig på http://transelectrica.ro/web/tel/productie

15

(16)  CE Hunedoara, rapporter från styrelsen för 2013, 2014 och 2015, tillgängliga på http://www.cenhd.ro/index.php/situatii-financiare/

16

(17)  Årsrapporter från Opcom för 2013, 2014 och 2015, tillgängliga på https://www.opcom.ro/compania/compania.php?lang=ro&id=6

17

(18)  Se t.ex. de belastningsfaktorer som anges i beslut SA.38760 (2016/C) (EUT C 46, 5.2.2016, s. 19).

18

(19)  http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2013/Raportul%20administratorilor%20-%202013.pdf, s. 3.

19

http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2014/Raportul%20administratorilor%20-%202014.pdf, s. 3.

http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2015/Raportul%20administratorilor%20-%202015.pdf, s. 11.

(20)  Beslut om undsättningsstöd av den 21 april 2015, skälen 14, 16 och 17.

20

(21)  SA. 33812 (2012/NN) – Rumänien – Olagligt statligt stöd till obligatoriska miljöprojekt.

21

(22)  Regeringens undantagsförordning nr 26/2018 och regeringens beslut nr 760/2017.

22

(23)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1442 av den 31 juli 2017 om fastställande av BAT-slutsatser för stora förbränningsanläggningar, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (EUT L 212, 17.8.2017, s. 1).

23

(24)  Se domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen, ECLI:EU:C:2002:294.

24

(25)  Domstolens dom av den 14 oktober 1987 i mål C-248/84, Tyskland mot kommissionen, ECLI:EU:C:1987:437, punkt 17.

25

(26)  Domstolens dom av den 19 mars 2013 i de förenade målen C-399/10 P och C-401/10 P, Bouygues SA et Bouygues Télécom SA mot kommissionen m.fl., ECLI:EU:C:2013:175, punkterna 137, 138 och 139.

26

(27)  Domstolens dom av den 20 september 2017 i mål C-300/16P, kommissionen mot Frucona Košice, ECLI:EU:C:2017:706, punkt 28.

27

(28)  Beslut om undsättningsstöd av den 21 april 2015, skälen 30 och 31.

28

(29)  Tribunalens dom av den 1 februari 2018 i mål T-423/14, Larko Geniki Metalleftiki kai Metallourgiki AE mot kommissionen, ECLI:EU:T:2018:57, punkt 193 och där angiven rättspraxis.

29

(30)  Se framför allt domstolens dom av den 17 september 1980 i mål 730/79, Philip Morris mot kommissionen, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11, domstolens dom av den 22 november 2001 i mål C-53/00, Ferring SA mot Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS), ECLI:EU:C:2001:627, punkt 21, och domstolens dom av den 29 april 2004 i mål C-372/97, Italien mot kommissionen, ECLI:EU:C:2004:234, punkt 44.

30

(31)  Förstainstansrättens dom av den 30 april 1998 i mål T-214/95, Het Vlaamse Gewest mot kommissionen, ECLI:EU:T:1998:77.

31

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (EUT L 211, 14.8.2009, s. 55).

32

(33)  Domstolens dom av den 28 april 1993 i mål C-364/90, Italien mot kommissionen, ECLI:EU:C:1993:157, punkt 20.

33

(34)  Domstolens dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark, ECLI:EU:C:2003:415.

34

(35)  Kommissionens beslut 2012/21/EU av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, 11.1.2012, s. 3).

35

(36)  Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (2011) (EUT C 8, 11.1.2012, s. 15).

36

(37)  Förstainstansrättens dom av den 13 september 1995 i de förenade målen T-244/93 och T-486/93, Deggendorf mot kommissionen, ECLI:EU:T:1995:160, punkt 56.

37

(38)  Se domstolens dom av den 12 juli 1973 i mål C-70/72, kommissionen mot Tyskland, ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13.

38

(39)  Se domstolens dom av den 14 september 1994 i de förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen, ECLI:EU:C:1994:325, punkt 75.

39

(40)  Se domstolens dom av den 17 juni 1999 i mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, ECLI:EU:C:1999:311, punkterna 64 och 65.

40

(41)  Rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9).

41

(42)  Domstolens dom av den 29 april 2004 i mål C-277/00, Tyskland mot kommissionen, ECLI:EU:C:2004:238, punkt 85, domstolens dom av den 15 januari 1986 i mål C-52/84, kommissionen mot Belgien, ECLI:EU:C:1986:3, punkt 14, domstolens dom av den 21 mars 1990 i mål C-142/87, Belgien mot kommissionen, ECLI:EU:C:1990:125, punkterna 60–62.

42

(43)  Domstolens dom av den 11 december 2012 i mål C-610/10, kommissionen mot Spanien, ECLI:EU:C:2012:781, punkt 104.

43

(44)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

44

---

| 20.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 48/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 48/41

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/294

av den 18 februari 2019

om fastställande av förteckningen över territorier och tredjeländer från vilka det är tillåtet att till unionen importera hundar, katter och illrar samt av förlagan till djurhälsointyg för sådan import

[delgivet med nr C(2019) 1059]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (1), särskilt artikel 17.2 inledningsfrasen och första stycket led b, samt artiklarna 17.3 a och 19, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 92/65/EEG fastställs djurhälsokraven för handel med vissa djur inom unionen och för import av dessa djur till unionen. Enligt direktivet ska importvillkoren för hundar, katter och illrar minst motsvara de relevanta villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 92/65/EEG fastställs djurhälsokraven för handel med vissa djur inom unionen och för import av dessa djur till unionen. Enligt direktivet ska importvillkoren för hundar, katter och illrar minst motsvara de relevanta villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 (2).

| (2) | I förordning (EU) nr 576/2013 fastställs att om antalet hundar, katter eller illrar som förflyttas utan kommersiellt syfte under en enda förflyttning överstiger fem ska sällskapsdjuren följa de djurhälsokrav som fastställs i direktiv 92/65/EEG för den berörda djurarten, utom för vissa kategorier av djur som under vissa förhållanden omfattas av ett undantag som fastställs i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 576/2013. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) nr 576/2013 fastställs att om antalet hundar, katter eller illrar som förflyttas utan kommersiellt syfte under en enda förflyttning överstiger fem ska sällskapsdjuren följa de djurhälsokrav som fastställs i direktiv 92/65/EEG för den berörda djurarten, utom för vissa kategorier av djur som under vissa förhållanden omfattas av ett undantag som fastställs i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 576/2013.

| (3) | Enligt direktiv 92/65/EEG får hundar, katter och illrar endast importeras till unionen från tredjeländer som förekommer på en förteckning som utarbetats enligt det förfarande som anges i det direktivet. Dessutom ska sådana djur åtföljas av ett hälsointyg enligt en förlaga som till sin utformning följer det förfarande som anges i det direktivet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt direktiv 92/65/EEG får hundar, katter och illrar endast importeras till unionen från tredjeländer som förekommer på en förteckning som utarbetats enligt det förfarande som anges i det direktivet. Dessutom ska sådana djur åtföljas av ett hälsointyg enligt en förlaga som till sin utformning följer det förfarande som anges i det direktivet.

| (4) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 2013/519/EU (3) fastställs dels förlagan till hälsointyg för import av hundar, katter och illrar till unionen, och att de territorier eller tredjeländer som de kommer från och eventuella territorier eller tredjeländer de transiteras genom måste vara förtecknade i bilaga I till kommissionens beslut 2004/211/EG (4), del 1 i bilaga II till kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 (5) eller i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 (6). |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 2013/519/EU (3) fastställs dels förlagan till hälsointyg för import av hundar, katter och illrar till unionen, och att de territorier eller tredjeländer som de kommer från och eventuella territorier eller tredjeländer de transiteras genom måste vara förtecknade i bilaga I till kommissionens beslut 2004/211/EG (4), del 1 i bilaga II till kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 (5) eller i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 (6).

| (5) | Eftersom beslut 2004/211/EG upphävdes och ersatts av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/659 (7) den 1 oktober 2018 bör man hänvisa till förteckningen över tredjeländer och delar av territoriet i tredjeländer för införsel till unionen av sändningar av hästdjur och av sperma, ägg och embryon från hästdjur som anges i bilaga I till den förordningen. Det bör dock klargöras att import av hundar, katter och illrar från tredjeländer som förtecknas i den bilagan bör tillåtas endast om det berörda tredjelandet förtecknas utan de tidsbegränsningar som anges i kolumn 16 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2018/659. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom beslut 2004/211/EG upphävdes och ersatts av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/659 (7) den 1 oktober 2018 bör man hänvisa till förteckningen över tredjeländer och delar av territoriet i tredjeländer för införsel till unionen av sändningar av hästdjur och av sperma, ägg och embryon från hästdjur som anges i bilaga I till den förordningen. Det bör dock klargöras att import av hundar, katter och illrar från tredjeländer som förtecknas i den bilagan bör tillåtas endast om det berörda tredjelandet förtecknas utan de tidsbegränsningar som anges i kolumn 16 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2018/659.

| (6) | I det här beslutet bör det därför föreskrivas att import av hundar, katter eller illrar till unionen endast är tillåten från de territorier och tredjeländer som förtecknas i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010, i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 eller förtecknas utan tidsbegränsning i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2018/659. |
| --- | --- |

(6)

I det här beslutet bör det därför föreskrivas att import av hundar, katter eller illrar till unionen endast är tillåten från de territorier och tredjeländer som förtecknas i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010, i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 eller förtecknas utan tidsbegränsning i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2018/659.

| (7) | I förordning (EU) nr 576/2013 föreskrivs också att hundar, katter och illrar inte får förflyttas till en medlemsstat från ett annat territorium eller tredjeland än de som förtecknas i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013, om de inte har genomgått en titrering av rabiesantikroppar i enlighet med giltighetskraven i bilaga IV till förordning (EU) nr 576/2013. |
| --- | --- |

(7)

I förordning (EU) nr 576/2013 föreskrivs också att hundar, katter och illrar inte får förflyttas till en medlemsstat från ett annat territorium eller tredjeland än de som förtecknas i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013, om de inte har genomgått en titrering av rabiesantikroppar i enlighet med giltighetskraven i bilaga IV till förordning (EU) nr 576/2013.

| (8) | De kraven omfattar skyldigheten att utföra testet i ett laboratorium som godkänts i enlighet med rådets beslut 2000/258/EG (8). I det beslutet föreskrivs att Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) i Nancy i Frankrike (sedan den 1 juli 2010 integrerad i Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail, ANSES) ska bedöma laboratorier i medlemsstater och i tredjeländer med avseende på deras godkännande för att utföra serologiska tester för kontroll av rabiesvaccins effektivitet hos hundar, katter och illrar. |
| --- | --- |

(8)

De kraven omfattar skyldigheten att utföra testet i ett laboratorium som godkänts i enlighet med rådets beslut 2000/258/EG (8). I det beslutet föreskrivs att Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) i Nancy i Frankrike (sedan den 1 juli 2010 integrerad i Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail, ANSES) ska bedöma laboratorier i medlemsstater och i tredjeländer med avseende på deras godkännande för att utföra serologiska tester för kontroll av rabiesvaccins effektivitet hos hundar, katter och illrar.

| (9) | Den gemensamma förlagan för hälsointyg för import till unionen av katter, hundar och illrar i del 1 i bilagan till genomförandebeslut 2013/519/EU gäller också import till unionen av katter, hundar och illrar avsedda för organ, institut och centrum som godkänts i enlighet med direktiv 92/65/EEG. Eftersom sådana djur kanske inte har vaccinerats mot rabies bör det i det här beslutet föreskrivas att import till unionen av hundar, katter eller illrar avsedda för organ, institut och centrum som godkänts i enlighet med direktiv 92/65/EEG endast är tillåten från de territorier och tredjeländer som förtecknas i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013. |
| --- | --- |

(9)

Den gemensamma förlagan för hälsointyg för import till unionen av katter, hundar och illrar i del 1 i bilagan till genomförandebeslut 2013/519/EU gäller också import till unionen av katter, hundar och illrar avsedda för organ, institut och centrum som godkänts i enlighet med direktiv 92/65/EEG. Eftersom sådana djur kanske inte har vaccinerats mot rabies bör det i det här beslutet föreskrivas att import till unionen av hundar, katter eller illrar avsedda för organ, institut och centrum som godkänts i enlighet med direktiv 92/65/EEG endast är tillåten från de territorier och tredjeländer som förtecknas i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013.

| (10) | I rådets direktiv 96/93/EG (9) fastställs bestämmelser för utfärdande av de intyg som krävs enligt veterinärlagstiftningen för att förhindra att vilseledande intyg utfärdas eller att intyg framställs i bedrägligt syfte. Det är nödvändigt att se till att de bestämmelser och principer som tillämpas av officiella veterinärer i tredjeländer ger garantier som är åtminstone likvärdiga med dem som föreskrivs i det direktivet när de utfärdar djurhälsointyg. |
| --- | --- |

(10)

I rådets direktiv 96/93/EG (9) fastställs bestämmelser för utfärdande av de intyg som krävs enligt veterinärlagstiftningen för att förhindra att vilseledande intyg utfärdas eller att intyg framställs i bedrägligt syfte. Det är nödvändigt att se till att de bestämmelser och principer som tillämpas av officiella veterinärer i tredjeländer ger garantier som är åtminstone likvärdiga med dem som föreskrivs i det direktivet när de utfärdar djurhälsointyg.

| (11) | Efter den obligatoriska översynen av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1152/2011 (10) antog kommissionen delegerad förordning (EU) 2018/772 (11) som bland annat fastställer bestämmelserna för kategorisering av medlemsstater eller delar därav när det gäller huruvida de har rätt att tillämpa dessa förebyggande hälsoåtgärder för kontroll av infektion med Echinococcus multilocularis hos hundar. Den förordningen upphävde den delegerade förordningen (EU) nr 1152/2011 med verkan den 1 juli 2018.
  Den förteckning över medlemsstater som uppfyller villkoren för kategorisering som fastställs i delegerad förordning (EU) 2018/772 för hela sitt territorium eller delar därav fastställs i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/878 (12). Därför bör man ersätta hänvisningarna till delegerad förordning (EU) nr 1152/2011 med hänvisningar till delegerad förordning (EU) 2018/772 och till genomförandeförordning (EU) 2018/878 i förlagan för hälsointyg. |
| --- | --- |

(11)

Efter den obligatoriska översynen av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1152/2011 (10) antog kommissionen delegerad förordning (EU) 2018/772 (11) som bland annat fastställer bestämmelserna för kategorisering av medlemsstater eller delar därav när det gäller huruvida de har rätt att tillämpa dessa förebyggande hälsoåtgärder för kontroll av infektion med Echinococcus multilocularis hos hundar. Den förordningen upphävde den delegerade förordningen (EU) nr 1152/2011 med verkan den 1 juli 2018.

Den förteckning över medlemsstater som uppfyller villkoren för kategorisering som fastställs i delegerad förordning (EU) 2018/772 för hela sitt territorium eller delar därav fastställs i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/878 (12). Därför bör man ersätta hänvisningarna till delegerad förordning (EU) nr 1152/2011 med hänvisningar till delegerad förordning (EU) 2018/772 och till genomförandeförordning (EU) 2018/878 i förlagan för hälsointyg.

| (12) | Den nya förteckningen över territorier och tredjeländer från vilka det är tillåtet att importera hundar, katter eller illrar till unionen samt en gemensam förlaga för hälsointyg för import till unionen av sådana djur bör fastställas i det här beslutet. Beslut 2013/519/EU bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(12)

Den nya förteckningen över territorier och tredjeländer från vilka det är tillåtet att importera hundar, katter eller illrar till unionen samt en gemensam förlaga för hälsointyg för import till unionen av sådana djur bör fastställas i det här beslutet. Beslut 2013/519/EU bör därför upphöra att gälla.

| (13) | För att undvika eventuella störningar i importen till unionen av sändningar av hundar, katter och illrar bör man föreskriva en övergångsperiod till den 31 december 2019 för att göra det möjligt att på vissa villkor använda djurhälsointyg som utfärdats i enlighet med de unionsbestämmelser som gällde innan detta beslut börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(13)

För att undvika eventuella störningar i importen till unionen av sändningar av hundar, katter och illrar bör man föreskriva en övergångsperiod till den 31 december 2019 för att göra det möjligt att på vissa villkor använda djurhälsointyg som utfärdats i enlighet med de unionsbestämmelser som gällde innan detta beslut börjar tillämpas.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckning över territorier eller tredjeländer från vilka hundar, katter eller illrar får importeras i enlighet med direktiv 92/65/EEG

1.   Sändningar av hundar, katter eller illrar som omfattas av bestämmelserna i direktiv 92/65/EEG får endast importeras till unionen under förutsättning att de territorier eller tredjeländer som de kommer från och eventuella territorier eller tredjeländer de transiteras igenom ingår i någon av de förteckningar som anges i

| a) | del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010, |
| --- | --- |

a)

del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010,

| b) | bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013, |
| --- | --- |

b)

bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013,

| c) | bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2018/659 utom för de tredjeländer för vilka en tidsbegränsning anges i kolumn 16 tabellen i den bilagan. |
| --- | --- |

c)

bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2018/659 utom för de tredjeländer för vilka en tidsbegränsning anges i kolumn 16 tabellen i den bilagan.

2.   Genom undantag från punkt 1 får sändningar av hundar, katter eller illrar avsedda för organ, institut och centrum som godkänts i enlighet med direktiv 92/65/EEG endast importeras till unionen under förutsättning att de territorier eller tredjeländer som de kommer från och eventuella territorier eller tredjeländer de transiteras igenom ingår i den förteckning som avses i punkt 1 b.

Artikel 2

Djurhälsointyg för import från territorier eller tredjeländer

Medlemsstaterna får endast tillåta import av hundar, katter eller illrar som uppfyller följande villkor:

| a) | De åtföljs av ett djurhälsointyg som har utformats i enlighet med förlagan i del 1 i bilagan samt fyllts i och undertecknats av en officiell veterinär i enlighet med anvisningarna i del 2 i bilagan. |
| --- | --- |

a)

De åtföljs av ett djurhälsointyg som har utformats i enlighet med förlagan i del 1 i bilagan samt fyllts i och undertecknats av en officiell veterinär i enlighet med anvisningarna i del 2 i bilagan.

| b) | De uppfyller kraven i de djurhälsointyg som avses i led a för de territorier eller tredjeländer som de kommer från samt eventuella territorier eller tredjeländer som de transiteras igenom och som avses i artikel 1.1 a, b och c. |
| --- | --- |

b)

De uppfyller kraven i de djurhälsointyg som avses i led a för de territorier eller tredjeländer som de kommer från samt eventuella territorier eller tredjeländer som de transiteras igenom och som avses i artikel 1.1 a, b och c.

Artikel 3

Upphävande

Genomförandebeslut 2013/519/EU ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till genomförandebeslut 2013/519/EU ska anses som hänvisningar till det här beslutet.

Artikel 4

Övergångsbestämmelser

Under en övergångsperiod till och med den 31 december 2019 ska medlemsstaterna tillåta import till unionen av hundar, katter och illrar som åtföljs av ett hälsointyg som utfärdats senast den 30 november 2019 i enlighet med förlagan i del 1 i bilagan till genomförandebeslut 2013/519/EU.

Artikel 5

Tillämpningsperiod

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 juli 2019.

Artikel 6

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 268, 14.9.1992, s. 54.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 av den 12 juni 2013 om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning (EG) nr 998/2003 (EUT L 178, 28.6.2013, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/519/EU av den 21 oktober 2013 om fastställande av förteckningen över territorier och tredjeländer från vilka det är tillåtet att importera hundar, katter och illrar samt av förlagan till hälsointyg för sådan import (EUT L 281, 23.10.2013, s. 20).

3

(4)  Kommissionens beslut 2004/211/EG av den 6 januari 2004 om upprättande av en förteckning över tredje länder eller delar av tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av levande hästdjur och sperma, ägg och embryon från hästdjur samt om ändring av besluten 93/195/EEG och 94/63/EG (EUT L 73, 11.3.2004, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 av den 12 mars 2010 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, områden eller delar därav från vilka det är tillåtet att föra in vissa djur och färskt kött till Europeiska unionen samt kraven för veterinärintyg (EUT L 73, 20.3.2010, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 av den 28 juni 2013 om förlagan till identitetshandlingar för förflyttning av hundar, katter och illrar utan kommersiellt syfte, om fastställande av förteckningar över territorier och tredjeländer samt om krav på format, utformning och språk för de förklaringar som visar att vissa villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 uppfyllts (EUT L 178, 28.6.2013, s. 109).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/659 av den 12 april 2018 om villkoren för införsel till unionen av levande hästdjur och av sperma, ägg och embryon från hästdjur (EUT L 110, 30.4.2018, s. 1).

7

(8)  Rådets beslut 2000/258/EG av den 20 mars 2000 om att utse ett särskilt institut med ansvar för att fastställa de kriterier som behövs för att standardisera serologiska tester för kontroll av rabiesvaccins effektivitet (EGT L 79, 30.3.2000, s. 40).

8

(9)  Rådets direktiv 96/93/EG av den 17 december 1996 om certifiering av djur och animaliska produkter (EGT L 13, 16.1.1997, s. 28).

9

(10)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1152/2011 av den 14 juli 2011 som kompletterar Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 vad gäller förebyggande hälsoåtgärder för kontroll av infektion med Echinococcus multilocularis hos hundar (EUT L 296, 15.11.2011, s. 6).

10

(11)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/772 av den 21 november 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 vad gäller förebyggande hälsoåtgärder för kontroll av infektion med Echinococcus multilocularis hos hundar och om upphävande av delegerad förordning (EU) nr 1152/2011 (EUT L 130, 28.5.2018, s. 1).

11

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/878 av den 18 juni 2018 om anpassning av förteckningen över medlemsstater, eller delar av medlemsstaternas territorier, som följer de kategoriseringsbestämmelser som anges i artikel 2.2 och 2.3 i den delegerade förordningen (EU) 2018/772 om tillämpningen av förebyggande hälsoåtgärder för kontroll av infektion med Echinococcus multilocularis hos hundar (EUT L 155, 19.6.2018, s. 1).

12

Echinococcus multilocularis

---

BILAGA

DEL 1

Förlaga till djurhälsointyg för import till unionen av hundar, katter och illrar

LAND:

Veterinärintyg för EU

Del I: Närmare uppgifter om sändningen

I.1 Avsändare

Namn

Adress

Land

Tfn

I.2 Intygets referensnummer

I.2.a

I.3 Central behörig myndighet

I.4 Lokal behörig myndighet

I.5 Mottagare

Namn

Adress

Land

Tfn

I.6

I.7 Ursprungs-land

ISO-kod

I.8

I.9 Bestämmelse-land

ISO-kod

I.10 Bestämmelse-region

Kod

I.11 Ursprungsort

Namn Godkännandenummer

Adress

Namn Godkännandenummer

Adress

Namn Godkännandenummer

Adress

I.12 Bestämmelseort

Namn Godkännandenummer

Adress

I.13 Lastningsort

I.14 Datum för avresa

I.15 Transportmedel

Flyg Fartyg Järnvägsvagn

Vägtransport Annat

Identifikation

Dokumentreferens

I.16 Gränskontrollstation för införsel till EU

I.17

I.18 Beskrivning av varan

I.19 Varukod (HS-kod)

010619

I.20 Kvantitet

I.21

I.22 Antal förpackningar

I.23 Förseglingens nummer/containernummer

I.24

I.25 Varorna intygas vara avsedda för:

Övriga Sällskapsdjur Godkända organ

I.26

I.27 För import eller införsel till EU

I.28 Identifiering av varorna

Art

(vetenskapligt namn)

Identifieringssystem

Identifieringsnummer

Födelsedatum

(dd/mm/åååå)

LAND

Import till unionen av hundar, katter, illrar

II Hälsoinformation

II.a Intygets referensnummer

II.b

Del II Attestering

I egenskap av officiell veterinär i (ange namnet på tredjelandet) intygar jag att följande gäller för de djur som beskrivs i fält I.28:

II.1 De kommer från de anläggningar eller verksamheter som beskrivs i fält I.11, som registrerats av den behöriga myndigheten och som inte omfattas av några förbud av djurhälsoskäl och där djuren regelbundet undersöks och som uppfyller de krav som säkerställer de hållna djurens välbefinnande.

II.2 Vid den undersökning som utfördes av en av den behöriga myndigheten förordnad veterinär högst 48 timmar före tidpunkten för avsändandet visade de inte några tecken på sjukdom och deras hälsotillstånd tillät den planerade transporten.

(1) antingen [II.3 De är avsedda för ett organ, institut eller centrum som beskrivs i fält I.12. och som godkänts i enlighet med bilaga C till rådets direktiv 92/65/EEG, och de kommer från ett territorium eller tredjeland som förtecknas i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2013.]

(1) eller [II.3 De var minst 12 veckor vid tidpunkten för vaccinationen mot rabies och minst 21 dagar har förflutit sedan slutförandet av den första rabiesvaccinationen (2) i enlighet med giltighetskraven i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013, och en eventuell förnyad vaccination utfördes inom giltighetstiden för den föregående vaccinationen (3), och

(1) antingen [de kommer från, eller om det gäller transit är avsedda för transitering genom ett territorium eller tredjeland som förtecknas i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 och närmare uppgifter om den nuvarande rabiesvaccinationen anges i kolumnerna 1–7 i tabellen nedan.]

(1) eller [de kommer från eller är avsedda för transitering genom ett territorium eller tredjeland som förtecknas i del 1 i bilaga II till kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 eller förtecknas utan tidsbegränsning i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/659, och

— närmare uppgifter om den nuvarande rabiesvaccinationen anges i kolumnerna 1–7 i tabellen nedan, och

— den titrering av rabiesantikroppar (4) som utfördes på ett blodprov som togs av en av den behöriga myndigheten förordnad veterinär minst 30 dagar efter den föregående vaccinationen och minst tre månader före det datum då detta intyg utfärdades visade en antikroppstiter på minst0,5 IU/ml (5) och en eventuell förnyad vaccination hade utförts inom giltighetstiden för den föregående vaccinationen, och tidpunkten för provtagning för testning av immunsvaret anges i kolumn 8 tabellen nedan.]

Transponder eller tatuering

Vaccinationsdatum [dd/mm/åååå]

Vaccinets namn och tillverkare

Partinummer

Vaccinationens giltighet

Datum för blodprov(dd/mm/åååå)

Djurets alfanumeriska kod

Datum för implantering och/eller avläsning (6) [dd/mm/åååå]

Fr.o.m.(dd/mm/åååå)

till(dd/mm/åååå)

1

2

3

4

5

6

7

8

(1) antingen [II.4 I sändningen ingår hundar avsedda att sändas till en medlemsstat som förtecknas i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/878 och dessa hundar har behandlats mot Echinococcus multilocularis; närmare uppgifter om den behandling som administrerades av den förordnade veterinären i enlighet med artikel 6 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/772 (7) (8) anges i tabellen nedan.

LAND

Import till unionen av hundar, katter, illrar

II Hälsoinformation

II.a Intygets referensnummer

II.b

Alfanumerisk kod på hundens transponder eller tatuering

Antiparasitär behandling mot Echinococcus

Administrerande veterinär

Produktens namn och tillverkare

Datum [dd/mm/åååå] och tidpunkt för behandlingen [00:00]

Namn (med versaler), stämpel och underskrift

]

(1) eller [II.4 De hundar som utgör en del av sändningen har inte behandlats mot Echinococcus multilocularis.]

Anmärkningar

Detta intyg gäller i 10 dagar från och med det att den officiella veterinären har utfärdat det. Om transporten sker till sjöss förlängs 10-dagarsperioden med en period som motsvarar sjöresans längd.

Del I:

Fält I.11: Ursprungsort: Den avsändande anläggningens namn och adress. Ange godkännande- eller registreringsnummer.

Fält I.12: Bestämmelseort: Obligatorisk uppgift om djuren är avsedda för organ, institut eller centrum som godkänts i enlighet med bilaga C till rådets direktiv 92/65/EEG.

Fält I.25: Varorna intygas vara avsedda för: Ange följande:

— ”Sällskapsdjur” där hundar (Canis lupus familiaris), katter (Felis silvestris catus) eller illrar (Mustela putorius furo) förflyttas i enlighet med artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013.

— ”Godkänt organ” där hundar, katter eller illrar som förflyttas i enlighet med artikel 13 i rådets direktiv 92/65/EEG till ett godkänt organ, institut eller centrum enligt definitionen i artikel 2 c i det direktivet.

— ”Övriga” där hundar, katter eller illrar som förflyttas i enlighet med artikel 10 i rådets direktiv 92/65/EEG.

Fält I.28: Identifieringssystem: Ange ”transponder” eller ”tatuering”.

Identifieringsnummer: Ange transponderns eller tatueringens alfanumeriska kod.

Del II

(1) Stryk det som inte är tillämpligt.

(2) Eventuell förnyad vaccination ska betraktas som en första vaccination om den inte utförts inom giltighetstiden för en tidigare vaccination.

(3) En bestyrkt kopia av identifierings- och vaccinationsuppgifter för de berörda djuren ska bifogas intyget.

(4) Den titrering av rabiesantikroppar som avses i punkt II.3

— ska utföras på ett prov som togs av en av den behöriga myndigheten förordnad veterinär minst 30 dagar efter vaccinationen och tre månader före importen,

— ska påvisa minst 0,5 IU/ml neutraliserande antikroppar mot rabiesvirus i serum,

LAND

Import till unionen av hundar, katter, illrar

II Hälsoinformation

II.a Intygets referensnummer

II.b

— ska utföras av ett laboratorium som godkänts i enlighet med artikel 3 i rådets beslut 2000/258/EG (förteckning över godkända laboratorier finns på http://ec.europa.eu/food/animals/pet-movement/approved-labs_en);

— behöver inte förnyas för de djur som efter att ha testats med tillfredsställande resultat har genomgått förnyad vaccination mot rabies inom giltighetstiden för en tidigare vaccination.

Bestyrkt kopia av det godkända laboratoriets officiella rapport om resultatet av det rabiesantikroppstest som avses i punkt II.3 ska bifogas intyget.

(5) Genom att styrka detta resultat intygar den officiella veterinären att han/hon, efter bästa förmåga och vid behov efter kontakt med det laboratorium som anges i rapporten, har kontrollerat att laboratorierapporten om resultaten av den titrering av rabiesantikroppar som avses i punkt II.3 är äkta.

(6) I samband med fotnot 3 ska märkningen av de berörda djuren i form av en implanterad transponder eller av en klart läslig tatuering som de har försetts med före den 3 juli 2011 kontrolleras innan några uppgifter lämnas i detta intyg, och denna märkning ska alltid föregå eventuell vaccination eller, i tillämpliga fall, testning av djuren.

(7) Den behandling mot Echinococcus multilocularis som avses i punkt II.4 ska

— administreras av en veterinär inom en period på högst 120 timmar och minst 24 timmar före den planerade införseln av hundarna till en av de medlemsstater eller delar av dessa som förtecknas i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/878,

— bestå av en läkemedelsprodukt som innehåller en lämplig dos av prazikvantel eller farmakologiskt verksamma ämnen som ensamma eller i kombination bevisligen minskar bördan av vuxna exemplar och larver av parasiten Echinococcus multilocularis i den berörda värddjursarten.

(8) Den tabell som avses i punkt II.4 ska användas för att dokumentera närmare uppgifter om en ytterligare behandling om denna administrerades efter den dag då intyget undertecknades och före den planerade införseln till en av de medlemsstater eller delar av dessa som förtecknas i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/878.

Officiell veterinär

Namn (med versaler): Titel och befattning:

Datum: Underskrift:

Stämpel:

DEL 2

Anvisningar för ifyllande av djurhälsointyg

Anvisningar för ifyllande av djurhälsointyg

| a) | Om det i intyget anges att ej tillämpliga förklaringar ska strykas, får den officiella veterinären stryka över, parafera och stämpla förklaringar som inte är relevanta eller stryka dem helt ur intyget. |
| --- | --- |

a)

Om det i intyget anges att ej tillämpliga förklaringar ska strykas, får den officiella veterinären stryka över, parafera och stämpla förklaringar som inte är relevanta eller stryka dem helt ur intyget.

| b) | Originalet till varje intyg ska bestå av ett enda blad eller, om mer text krävs, utformas på ett sådant sätt att alla blad som behövs utgör en enda odelbar enhet. |
| --- | --- |

b)

Originalet till varje intyg ska bestå av ett enda blad eller, om mer text krävs, utformas på ett sådant sätt att alla blad som behövs utgör en enda odelbar enhet.

| c) | Intyget ska avfattas på åtminstone ett av de officiella språken i den medlemsstat där den gränskontrollstation där sändningen förs in till unionen ligger och på minst ett av de officiella språken i bestämmelsemedlemsstaten. Dessa medlemsstater kan dock tillåta att intyget avfattas på det officiella språket eller de officiella språken i en annan medlemsstat och vid behov åtföljs av en officiell översättning. |
| --- | --- |

c)

Intyget ska avfattas på åtminstone ett av de officiella språken i den medlemsstat där den gränskontrollstation där sändningen förs in till unionen ligger och på minst ett av de officiella språken i bestämmelsemedlemsstaten. Dessa medlemsstater kan dock tillåta att intyget avfattas på det officiella språket eller de officiella språken i en annan medlemsstat och vid behov åtföljs av en officiell översättning.

| d) | Om det för identifiering av varorna i sändningen (schemat i punkt I.28 i förlagan till djurhälsointyg) bifogas ytterligare blad eller stöddokumentation till intyget, ska även dessa blad eller denna dokumentation betraktas som en del av originalintyget och den officiella veterinären ska underteckna och stämpla på varje sida. |
| --- | --- |

d)

Om det för identifiering av varorna i sändningen (schemat i punkt I.28 i förlagan till djurhälsointyg) bifogas ytterligare blad eller stöddokumentation till intyget, ska även dessa blad eller denna dokumentation betraktas som en del av originalintyget och den officiella veterinären ska underteckna och stämpla på varje sida.

| e) | Om intyget, med de ytterligare blad som avses i punkt d, består av mer än en sida ska varje sida numreras (sidans nummer av det totala antalet sidor) längst ned på sidan, medan intygets referensnummer, som utfärdats av den behöriga myndigheten, ska anges högst upp på varje sida. |
| --- | --- |

e)

Om intyget, med de ytterligare blad som avses i punkt d, består av mer än en sida ska varje sida numreras (sidans nummer av det totala antalet sidor) längst ned på sidan, medan intygets referensnummer, som utfärdats av den behöriga myndigheten, ska anges högst upp på varje sida.

| f) | Originalintyget ska fyllas i och undertecknas av en officiell veterinär i det exporterande territoriet eller tredjelandet. Den behöriga myndigheten i det exporterande territoriet eller tredjelandet ska se till att de bestämmelser och principer om utfärdande av intyg som följs är likvärdiga med dem som anges i direktiv 96/93/EG. |
| --- | --- |

f)

Originalintyget ska fyllas i och undertecknas av en officiell veterinär i det exporterande territoriet eller tredjelandet. Den behöriga myndigheten i det exporterande territoriet eller tredjelandet ska se till att de bestämmelser och principer om utfärdande av intyg som följs är likvärdiga med dem som anges i direktiv 96/93/EG.

| g) | Underskriften ska ha en annan färg än den tryckta texten. Detta gäller även för stämplar, med undantag för präglade stämplar och vattenstämplar. |
| --- | --- |

g)

Underskriften ska ha en annan färg än den tryckta texten. Detta gäller även för stämplar, med undantag för präglade stämplar och vattenstämplar.

| h) | Intygets referensnummer, som anges i fälten I.2 och II.a, ska utfärdas av den behöriga myndigheten i det exporterande territoriet eller tredjelandet. |
| --- | --- |

h)

Intygets referensnummer, som anges i fälten I.2 och II.a, ska utfärdas av den behöriga myndigheten i det exporterande territoriet eller tredjelandet.

---