# Eiropas Savienības L 49/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 49 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 20. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 49

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 20. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas Komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 58 – Vienoti noteikumi par: | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 123 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS) apstiprināšanu [2019/273] | 24 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas Komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 58 – Vienoti noteikumi par:

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 123 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS) apstiprināšanu [2019/273]

AFS

24

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 20.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas Komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 58 – Vienoti noteikumi par:

| I. | aizmugurējo drošības konstrukciju (RUPD) apstiprināšanu, |
| --- | --- |

I.

aizmugurējo drošības konstrukciju (RUPD) apstiprināšanu,

| II. | transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apstiprināta tipa RUPD uzstādīšanu, |
| --- | --- |

II.

transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apstiprināta tipa RUPD uzstādīšanu,

| III. | transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to aizmugurējās daļas aizsardzību (RUP) [2019/272] |
| --- | --- |

III.

transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to aizmugurējās daļas aizsardzību (RUP) [2019/272]

Ar visiem grozījumiem līdz:

noteikumu 03. sērijas grozījumiem – spēkā stāšanās datums: 2016. gada 18. jūnijs

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vispārīgas prasības |
| --- | --- |

2.

| 3. | I, II un III daļai kopīgās definīcijas |
| --- | --- |

3.

I DAĻA.   
  RUPD APSTIPRINĀJUMS

I DAĻA.

RUPD

| 4. | Definīcijas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prasības |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | RUPD tipa pārveidojums un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

10.

RUPD

| 11. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

12.

II DAĻA.   TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ APSTIPRINĀTA TIPA RUPD UZSTĀDĪŠANU

II DAĻA.

TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ APSTIPRINĀTA TIPA RUPD

| 13. | Definīcijas |
| --- | --- |

13.

| 14. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

14.

| 15. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

15.

| 16. | Prasības apstiprinātas RUPD uzstādīšanai |
| --- | --- |

16.

RUPD

| 17. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

17.

| 18. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

18.

| 19. | Pārveidojums un transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

19.

| 20. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

20.

| 21. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

21.

III DAĻA.   TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀ AIZMUGURĒJĀS DAĻAS AIZSARDZĪBU (RUP)

III DAĻA.

TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀ AIZMUGURĒJĀS DAĻAS AIZSARDZĪBU (RUP

| 22. | Definīcijas |
| --- | --- |

22.

| 23. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

23.

| 24. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

24.

| 25. | Prasības RUP |
| --- | --- |

25.

RUP

| 26. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

26.

| 27. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

27.

| 28. | Pārveidojums un transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

28.

| 29. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

29.

| 30. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

30.

IV DAĻA.   PĀREJAS NOTEIKUMI

IV DAĻA.

PĀREJAS NOTEIKUMI

| 31. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

31.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums (I daļa) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paziņojums (II daļa) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Paziņojums (III daļa) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Testa nosacījumi un procedūras |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifiski transportlīdzekļi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prasības dažādām transportlīdzekļu kategorijām |
| --- | --- |

7.

1.   DARBĪBAS JOMA

1.1.   Šos noteikumus piemēro:

| 1.1.1. | I DAĻU: RUPD, ko paredzēts uzstādīt M, N un O kategorijas transportlīdzekļiem (1); |
| --- | --- |

1.1.1.

I DAĻU: RUPD, ko paredzēts uzstādīt M, N un O kategorijas transportlīdzekļiem (1);

RUPD

1

| 1.1.2. | II DAĻU: tādu RUPD, kas apstiprinātas atbilstoši šo noteikumu I daļai, uzstādīšanai M, N un O kategorijas (1) transportlīdzekļos; |
| --- | --- |

1.1.2.

II DAĻU: tādu RUPD, kas apstiprinātas atbilstoši šo noteikumu I daļai, uzstādīšanai M, N un O kategorijas (1) transportlīdzekļos;

RUPD

1

| 1.1.3. | III DAĻU: M, N un O kategorijas (1) transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar RUPD, kuras nav atsevišķi apstiprinātas saskaņā ar šo noteikumu I daļu vai konstruētas un/vai aprīkotas tā, ka to sastāvdaļas var uzskatīt par tādām, kuras pilnībā vai daļēji pilda RUPD funkcijas.; |
| --- | --- |

1.1.3.

III DAĻU: M, N un O kategorijas (1) transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar RUPD, kuras nav atsevišķi apstiprinātas saskaņā ar šo noteikumu I daļu vai konstruētas un/vai aprīkotas tā, ka to sastāvdaļas var uzskatīt par tādām, kuras pilnībā vai daļēji pilda RUPD funkcijas.;

1

RUPD

RUPD

| 1.1.4. | M1, M2, M3, N1, O1 un O2kategorijas (1) transportlīdzekļiem attiecībā uz aizmugurējās daļas aizsardzību. |
| --- | --- |

1.1.4.

M1, M2, M3, N1, O1 un O2kategorijas (1) transportlīdzekļiem attiecībā uz aizmugurējās daļas aizsardzību.

1

2

3

1

1

2

1

1.2.   Šos noteikumus nepiemēro:

| 1.2.1. | posmainu transportlīdzekļu velkošajām vienībām jeb seglu vilcējiem; |
| --- | --- |

1.2.1.

posmainu transportlīdzekļu velkošajām vienībām jeb seglu vilcējiem;

| 1.2.2. | piekabēm, kas speciāli konstruētas un izgatavotas ļoti garu, nedalāmu kravu pārvadāšanai, tādu kā baļķi, tērauda sijas utt. |
| --- | --- |

1.2.2.

piekabēm, kas speciāli konstruētas un izgatavotas ļoti garu, nedalāmu kravu pārvadāšanai, tādu kā baļķi, tērauda sijas utt.

1.3.   Transportlīdzekļus, kuriem jebkāda RUPD (piem., nenoņemama, noņemama, salokāma, regulējama utt.) nav savienojama ar to ekspluatāciju ceļu satiksmē, drīkst pilnībā vai daļēji atbrīvot no šo noteikumu piemērošanas, ja tā lemj tipa apstiprinātāja iestāde.

RUPD

2.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

2.1.   Visus transportlīdzekļus projektē un/vai aprīko tā, lai visā to platumā nodrošinātu šo noteikumu 1. punktā minēto transportlīdzekļu aizmugurējās daļas efektīvu aizsardzību pret pabraukšanu apakšā aizmugurējas sadursmes gadījumā ar M1 un N1
   (2) kategorijas transportlīdzekļiem.

1

1

2

2.2.   Transportlīdzekli testē atbilstīgi 5. pielikuma 2. punkta nosacījumiem.

2.3.   Ikviens M1, M2, M3, N1, O1 vai O2 kategorijas transportlīdzeklis uzskatāms par atbilstīgu iepriekšminētajam nosacījumam:

1

2

3

1

1

2

| a) | ja tas atbilst tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas izklāstīti II daļā vai III daļā, vai |
| --- | --- |

a)

ja tas atbilst tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas izklāstīti II daļā vai III daļā, vai

| b) | ja neslogota transportlīdzekļa aizmugurējās daļas klīrenss nepārsniedz par vairāk kā 550 mm platumu, kas abās pusēs ir ne mazāk kā 100 mm īsāks par aizmugurējās ass platumu (izņemot riepu jebkādu izliekumu pie zemes), vai |
| --- | --- |

b)

ja neslogota transportlīdzekļa aizmugurējās daļas klīrenss nepārsniedz par vairāk kā 550 mm platumu, kas abās pusēs ir ne mazāk kā 100 mm īsāks par aizmugurējās ass platumu (izņemot riepu jebkādu izliekumu pie zemes), vai

| c) | ja tādu O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā, kuru riepas ir izvirzītas par vairāk kā pusi no to platuma ārpus virsbūves (izņemot dubļu sargus) vai ārpus šasijas, ja virsbūves nav, neslogota transportlīdzekļa aizmugurējās daļas klīrenss nepārsniedz 550 mm platumā, kas izmērīts starp riepu vistālāk iekšpusē esošajiem punktiem (izņemot riepu izliekumu pie zemes), no kura abās pusēs atņemti ne vairāk kā 100 mm. |
| --- | --- |

c)

ja tādu O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā, kuru riepas ir izvirzītas par vairāk kā pusi no to platuma ārpus virsbūves (izņemot dubļu sargus) vai ārpus šasijas, ja virsbūves nav, neslogota transportlīdzekļa aizmugurējās daļas klīrenss nepārsniedz 550 mm platumā, kas izmērīts starp riepu vistālāk iekšpusē esošajiem punktiem (izņemot riepu izliekumu pie zemes), no kura abās pusēs atņemti ne vairāk kā 100 mm.

1

2

Ja ir vairāk nekā viena aizmugurējā ass, ņem vērā visplatāko asi.

Iepriekš minētajām 2.3. punkta b) apakšpunkta un 2.3. punkta c) apakšpunkta prasībām ir jābūt izpildītām vismaz līnijā:

| a) | ne tālāk kā 450 mm no transportlīdzekļa aizmugurējā vistālākā punkta; |
| --- | --- |

a)

ne tālāk kā 450 mm no transportlīdzekļa aizmugurējā vistālākā punkta;

| b) | kur drīkst būt atstarpes, kuru kopsumma nepārsniedz 200 mm. |
| --- | --- |

b)

kur drīkst būt atstarpes, kuru kopsumma nepārsniedz 200 mm.

2.4.   Uzskata, ka jebkurš G kategorijas transportlīdzeklis atbilst iepriekšminētajiem klīrensa nosacījumiem, ja aizmugurējais pārkares leņķis (ISO 612:1978) nepārsniedz:

| a) | 10° M1G un N1G kategorijas transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

a)

10° M1G un N1G kategorijas transportlīdzekļiem;

1

1

| b) | 20° M2G un N2G kategorijas transportlīdzekļiem un |
| --- | --- |

b)

20° M2G un N2G kategorijas transportlīdzekļiem un

2

2

| c) | 25° M3G un N3G kategorijas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

c)

25° M3G un N3G kategorijas transportlīdzekļiem

3

3

platumā, kas abās pusēs nav par 100 mm mazāks kā aizmugurējās ass platums (izņemot riepu izliekumu pie zemes).

Ja ir vairāk nekā viena aizmugurējā ass, ņem vērā visplatāko asi. Iepriekš minētajām a) līdz c) apakšpunkta prasībām ir jābūt izpildītām vismaz līnijā:

| a) | ne tālāk kā 450 mm no transportlīdzekļa aizmugures gala; |
| --- | --- |

a)

ne tālāk kā 450 mm no transportlīdzekļa aizmugures gala;

| b) | kur drīkst būt atstarpes, kuru kopsumma nepārsniedz 200 mm. |
| --- | --- |

b)

kur drīkst būt atstarpes, kuru kopsumma nepārsniedz 200 mm.

3.   I, II UN III DAĻAI KOPĪGAS DEFINĪCIJAS

3.1.   Šajos noteikumos:

| 3.1.1. | “masa neslogotā stāvoklī” ir nokomplektēta transportlīdzekļa masa bez braucējiem un bez kravas, bet ar degvielu, dzesēšanas šķidrumu, smērvielām, instrumentiem un rezerves riteni (ja transportlīdzekļa ražotājs to nodrošina kā standarta aprīkojumu). |
| --- | --- |

3.1.1.

“masa neslogotā stāvoklī” ir nokomplektēta transportlīdzekļa masa bez braucējiem un bez kravas, bet ar degvielu, dzesēšanas šķidrumu, smērvielām, instrumentiem un rezerves riteni (ja transportlīdzekļa ražotājs to nodrošina kā standarta aprīkojumu).

| 3.1.2. | “maksimālā masa” ir masa, ko transportlīdzekļa ražotājs norādījis kā tehniski pieļaujamu (šī masa drīkst būt lielāka par “maksimālo pieļaujamo masu”, ko noteikusi nacionālā administrācija); |
| --- | --- |

3.1.2.

“maksimālā masa” ir masa, ko transportlīdzekļa ražotājs norādījis kā tehniski pieļaujamu (šī masa drīkst būt lielāka par “maksimālo pieļaujamo masu”, ko noteikusi nacionālā administrācija);

| 3.1.3. | “RUPD” parasti sastāv no šķērselementa un savienojumiem ar šasijas garensijām vai citām transportlīdzekļa konstrukcijas daļām; |
| --- | --- |

3.1.3.

“RUPD” parasti sastāv no šķērselementa un savienojumiem ar šasijas garensijām vai citām transportlīdzekļa konstrukcijas daļām;

| 3.1.4. | “atsevišķa kabīne” ir kabīne, kas pievienota transportlīdzekļa rāmim ar specifiskiem savienojumiem un kurai nav kopīgas daļas ar kravas zonu. |
| --- | --- |

3.1.4.

“atsevišķa kabīne” ir kabīne, kas pievienota transportlīdzekļa rāmim ar specifiskiem savienojumiem un kurai nav kopīgas daļas ar kravas zonu.

I DAĻA.   
  RUPD APSTIPRINĀŠANA

I DAĻA.

RUPD

4.   DEFINĪCIJAS

4.1.   Šo noteikumu I daļā:

| 4.1.1. | “RUPD apstiprinājums” ir tāda RUPD tipa apstiprinājums, ar ko saistītas turpmāk 7. punktā izklāstītās prasības; |
| --- | --- |

4.1.1.

“RUPD apstiprinājums” ir tāda RUPD tipa apstiprinājums, ar ko saistītas turpmāk 7. punktā izklāstītās prasības;

RUPD

| 4.1.2. | “RUPD tips” ir RUPD, kas tādos būtiskos raksturlielumos kā forma, izmēri, montāža, materiāli un marķējumi neatšķiras no turpmāk 5.2.2. punktā minētajiem. |
| --- | --- |

4.1.2.

“RUPD tips” ir RUPD, kas tādos būtiskos raksturlielumos kā forma, izmēri, montāža, materiāli un marķējumi neatšķiras no turpmāk 5.2.2. punktā minētajiem.

RUPD

5.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

5.1.   
  RUPD apstiprinājuma pieteikumu iesniedz RUPD ražotājs vai tā pienācīgi akreditēts pārstāvis.

RUPD

RUPD

5.2.   Par katru RUPD tipu pieteikumam pievieno:

RUPD

| 5.2.1. | dokumentu trijos eksemplāros ar RUPD tehnisko raksturlielumu aprakstu: tās izmēri, apveidi un izmantotie materiāli, un tās uzstādīšanas metode; |
| --- | --- |

5.2.1.

dokumentu trijos eksemplāros ar RUPD tehnisko raksturlielumu aprakstu: tās izmēri, apveidi un izmantotie materiāli, un tās uzstādīšanas metode;

RUPD

| 5.2.2. | RUPD tipa paraugu: parauga visas galvenās sastāvdaļas ir skaidri un neizdzēšami jāmarķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un tipa apzīmējumu. |
| --- | --- |

5.2.2.

RUPD tipa paraugu: parauga visas galvenās sastāvdaļas ir skaidri un neizdzēšami jāmarķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un tipa apzīmējumu.

RUPD

5.3.   Apstiprināmo tipu reprezentējošu RUPD iesniedz par tipa apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam.

RUPD

5.4.   Tipa apstiprinātāja iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās, vai ir veikti pienācīgi pasākumi ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai.

6.   APSTIPRINĀJUMS

6.1.   Ja apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem iesniegtā RUPD atbilst turpmāk 7. punktā izklāstītajām prasībām, šim RUPD tipam piešķir apstiprinājumu.

RUPD

RUPD

6.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 03, kas atbilst 03. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas brīdim izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt tādu pašu apstiprinājuma numuru citam aizmugurējās drošības konstrukcijas tipam.

6.3.   Paziņojumu par RUPD tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

RUPD

6.4.   Katrai RUPD, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam RUPD tipam, redzamā, viegli pieejamā un apstiprinājuma veidlapā norādītā vietā uzliek starptautiskā apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no:

RUPD

RUPD

| 6.4.1. | apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3); |
| --- | --- |

6.4.1.

apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3);

3

| 6.4.2. | pa labi no 6.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

6.4.2.

pa labi no 6.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

6.5.   Apstiprinājuma marķējuma zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama.

6.6.   Šo noteikumu 4. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri.

7.   PRASĪBAS

7.1.   Šķērselementa šķērsgriezuma augstumam jābūt vismaz 120 mm. Šķērselementa sānu gali nedrīkst locīties uz aizmuguri, un tiem nedrīkst būt asas ārmalas; šis nosacījums ir ievērots, ja šķērselementa ārējie sānu gali ir noapaļoti un to noapaļojuma rādiuss nav mazāks kā 2,5 mm.

RUPD, ko paredzēts uzstādīt M, N1, N2 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā masa nepārsniedz 8 t, O1, O2 kategorijas transportlīdzekļos, G kategorijas transportlīdzekļos un ar platformas pacēlāju aprīkotos transportlīdzekļos, šķērselementa šķērsgriezuma augstumam jābūt vismaz 100 mm.

RUPD

1

2

1

2

7.2.   
  RUPD drīkst būt konstruēta tā, lai transportlīdzekļa aizmugurē tai varētu būt vairāki stāvokļi. Šajā gadījumā jābūt drošai metodei tās nostiprināšanai darba stāvoklī tā, lai nepieļautu nejaušu stāvokļa maiņu. Spēks, kādu pieliek operators, lai mainītu aizsargierīces novietojumu, nedrīkst pārsniegt 40 daN.

RUPD

Uz RUPD, kas konstruēta vairākiem stāvokļiem transportlīdzekļa aizmugurē, liek marķējumu vai nu ar simbolu(-iem) vai tās valsts valodā(-s), kur konstrukciju pārdod, lai informētu operatoru par RUPD standarta stāvokli, kurš nodrošina efektīvu aizsardzību pret pabraukšanu apakšā.

RUPD

RUPD

Marķējuma minimālais izmērs: 60 × 120 mm

7.3.   
  RUPD jānodrošina pietiekama pretestība spēkiem, ko pieliek paralēli transportlīdzekļa garenasij. (To pierāda saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumā noteikto testu procedūru un testu nosacījumiem). Maksimālo horizontālo RUPD noliekumu, pieliekot 5. pielikumā noteiktos testa spēkus un pēc to pielikšanas, reģistrē tipa apstiprinājuma paziņojumā (1. pielikums, 8. punkts).

RUPD

RUPD

7.4.   Transportlīdzekļiem ar platformas pacēlāju aizmugurē drošības konstrukcija drīkst būt dalīta šā mehānisma dēļ. Šādā gadījumā piemēro šādas īpašas prasības.

| 7.4.1. | Maksimālā sāniskā atstarpe, kas mērīta starp drošības konstrukcijas elementiem un platformas pacēlāja elementiem, kas virzās pa atstarpi tā darbināšanas laikā un kuru dēļ atstarpe nepieciešama, nedrīkst pārsniegt 2,5 cm. |
| --- | --- |

7.4.1.

Maksimālā sāniskā atstarpe, kas mērīta starp drošības konstrukcijas elementiem un platformas pacēlāja elementiem, kas virzās pa atstarpi tā darbināšanas laikā un kuru dēļ atstarpe nepieciešama, nedrīkst pārsniegt 2,5 cm.

| 7.4.2. | Drošības konstrukcijas atsevišķo elementu, arī to, kas atrodas ārpus pacēlāja mehānisma, ja tādi ir, darba virsmas laukumam jebkurā gadījumā jābūt vismaz 420 cm2. |
| --- | --- |

7.4.2.

Drošības konstrukcijas atsevišķo elementu, arī to, kas atrodas ārpus pacēlāja mehānisma, ja tādi ir, darba virsmas laukumam jebkurā gadījumā jābūt vismaz 420 cm2.

2

| 7.4.3. | Šķērselementiem ar šķērsgriezuma augstumu mazāku nekā 120 mm drošības konstrukcijas atsevišķo elementu, arī to, kas atrodas ārpus pacēlāja mehānisma, ja tādi ir, darba virsmas laukumam jebkurā gadījumā jābūt vismaz 350 cm2. |
| --- | --- |

7.4.3.

Šķērselementiem ar šķērsgriezuma augstumu mazāku nekā 120 mm drošības konstrukcijas atsevišķo elementu, arī to, kas atrodas ārpus pacēlāja mehānisma, ja tādi ir, darba virsmas laukumam jebkurā gadījumā jābūt vismaz 350 cm2.

2

| 7.4.4. | Transportlīdzekļiem, kuru platums nepārsniedz 2 000 mm un ja nav iespējams izpildīt 7.4.2. un 7.4.3. punkta prasības, darba virsmas laukumu drīkst samazināt ar nosacījumu, ka tiek izpildīti pretestības kritēriji. |
| --- | --- |

7.4.4.

Transportlīdzekļiem, kuru platums nepārsniedz 2 000 mm un ja nav iespējams izpildīt 7.4.2. un 7.4.3. punkta prasības, darba virsmas laukumu drīkst samazināt ar nosacījumu, ka tiek izpildīti pretestības kritēriji.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūras atbilst 1958. gada Nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 8.1. | katra aizmugurējā drošības konstrukcija, kas apstiprināta saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavota atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot iepriekš 7. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

8.1.

katra aizmugurējā drošības konstrukcija, kas apstiprināta saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavota atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot iepriekš 7. punktā noteiktās prasības;

| 8.2. | tipa apstiprināšanas iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Parastais šādu verifikāciju biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

8.2.

tipa apstiprināšanas iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Parastais šādu verifikāciju biežums ir reize divos gados.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirtu RUPD tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja iepriekš noteiktās prasības nav izpildītas vai ja drošības konstrukcija neiztur 5. pielikumā noteikto testu.

RUPD

9.2.   Ja šos noteikumus piemērojošā Nolīguma puse anulē apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

10.   RUPD TIPA PĀRVEIDOJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

RUPD

10.1.   Par visiem RUPD tipa pārveidojumiem ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi RUPD tipu. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:

RUPD

RUPD

| 10.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka RUPD jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

10.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka RUPD jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai

RUPD

| 10.1.2. | pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

10.1.2.

pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

10.2.   Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm atbilstīgi procedūrai, kas noteikta 6.3. punktā.

10.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

11.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātas aizmugurējās drošības konstrukcijas tipa ražošanu, viņš par to informē tipa apstiprinātāju iestādi, kura piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī iestāde par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

12.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu.

II DAĻA   TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ APSTIPRINĀTA TIPA RUPD UZSTĀDĪŠANU

II DAĻA

TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ APSTIPRINĀTA TIPA RUPD

13.   DEFINĪCIJAS

13.1.   Šo noteikumu II daļā:

| 13.1.1. | “transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz tāda RUPD uzstādīšanu, kuras tips apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu I daļu; |
| --- | --- |

13.1.1.

“transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz tāda RUPD uzstādīšanu, kuras tips apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu I daļu;

RUPD

| 13.1.2. | “transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos: | aizmugurējās ass platums; |
| --- | --- | --- |

13.1.2.

“transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

aizmugurējās ass platums;

| | transportlīdzekļa aizmugurējās daļas struktūra, izmēri, forma un augstums virs zemes un balstiekārtas raksturlielumi, ciktāl tie attiecas uz šo noteikumu 19. punkta prasībām; |
| --- | --- |

transportlīdzekļa aizmugurējās daļas struktūra, izmēri, forma un augstums virs zemes un balstiekārtas raksturlielumi, ciktāl tie attiecas uz šo noteikumu 19. punkta prasībām;

| | apstiprinātas RUPD, kas uzstādītas transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

apstiprinātas RUPD, kas uzstādītas transportlīdzeklim.

RUPD

13.2.   Citas II daļai piemērojamās definīcijas ir dotas šo noteikumu 3. punktā.

14.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

14.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu par apstiprināta tipa RUPD uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

RUPD

14.2.   Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju:

| 14.2.1. | transportlīdzekļa rasējumus, kuros saskaņā ar šo noteikumu 13.1.2. punktā minētajiem kritērijiem norādīts transportlīdzekļa tips sānskatā un skatā no aizmugures, norādot apstiprinātā tipa RUPD atrašanās vietu un detalizētu informāciju par tās (to) stiprinājuma elementiem pie transportlīdzekļa šasijas; |
| --- | --- |

14.2.1.

transportlīdzekļa rasējumus, kuros saskaņā ar šo noteikumu 13.1.2. punktā minētajiem kritērijiem norādīts transportlīdzekļa tips sānskatā un skatā no aizmugures, norādot apstiprinātā tipa RUPD atrašanās vietu un detalizētu informāciju par tās (to) stiprinājuma elementiem pie transportlīdzekļa šasijas;

RUPD

| 14.2.2. | transportlīdzekļa maksimālo masu; |
| --- | --- |

14.2.2.

transportlīdzekļa maksimālo masu;

| 14.2.3. | uzstādīšanai transportlīdzeklim paredzēto RUPD uzskaitījumu; |
| --- | --- |

14.2.3.

uzstādīšanai transportlīdzeklim paredzēto RUPD uzskaitījumu;

RUPD

| 14.2.4. | pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma iesniedz arī tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapu (piem., šo noteikumu 1. pielikums) par katru RUPD. |
| --- | --- |

14.2.4.

pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma iesniedz arī tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapu (piem., šo noteikumu 1. pielikums) par katru RUPD.

RUPD

14.3.   Par tipa apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam iesniedz apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugu, kas aprīkots ar apstiprinātu RUPD.

RUPD

14.3.1.   Transportlīdzekli, kuram nav visu tipam raksturīgo daļu, drīkst pieņemt testam ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs var tipa apstiprinātājai iestādei pierādīt, ka neesošo daļu trūkums neietekmē verifikāciju rezultātus, ciktāl tas attiecas uz šo noteikumu prasībām.

14.4.   Tipa apstiprinātāja iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās par apmierinošu pasākumu esību ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai.

15.   APSTIPRINĀJUMS

15.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzeklis ir aprīkots ar apstiprinātu RUPD un atbilst 16. punktā noteiktajām prasībām, un tas ir testēts atbilstīgi 2.2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, šim transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

RUPD

15.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 03, kas atbilst 03. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas brīdim izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

15.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

15.4.   Visiem transportlīdzekļiem, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, uzliek starptautiski atzītu apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas sastāv no:

| 15.4.1. | apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4); |
| --- | --- |

15.4.1.

apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4);

4

| 15.4.2. | pa labi no 15.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

15.4.2.

pa labi no 15.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

15.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, valstī, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 15.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; tādā gadījumā noteikumu un apstiprinājumu numurus un papildu simbolus no visiem noteikumiem, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 15.4.1. punktā noteiktā simbola.

15.6.   Apstiprinājuma marķējuma zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama.

15.7.   Apstiprinājuma marķējuma zīmi novieto ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

15.8.   Šo noteikumu 4. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri.

16.   PRASĪBAS APSTIPRINĀTAS RUPD UZSTĀDĪŠANAI

RUPD

16.1.   N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 8 t, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem drošības konstrukcijas apakšdaļas klīrenss pat neslogotam transportlīdzeklim nedrīkst pārsniegt:

2

3

3

4

| a) | 450 mm mehāniskajiem transportlīdzekļiem un piekabēm ar hidropneimatisku, hidraulisku vai pneimatisku balstiekārtu vai ar ierīci automātiskai līmeņošanai atkarībā no slogojuma. Jebkurā gadījumā uzskata, ka aizmugurējais pārkares leņķis līdz 8° saskaņā ar ISO 612:1978 kopā ar 550 mm maksimālo klīrensu ir atbilstošs prasībām; |
| --- | --- |

a)

450 mm mehāniskajiem transportlīdzekļiem un piekabēm ar hidropneimatisku, hidraulisku vai pneimatisku balstiekārtu vai ar ierīci automātiskai līmeņošanai atkarībā no slogojuma. Jebkurā gadījumā uzskata, ka aizmugurējais pārkares leņķis līdz 8° saskaņā ar ISO 612:1978 kopā ar 550 mm maksimālo klīrensu ir atbilstošs prasībām;

| b) | 500 mm vai aizmugurējais pārkares leņķis 8° saskaņā ar ISO 612:1978, vadoties pēc mazākā, transportlīdzekļiem, kas nav minēti iepriekš a) apakšpunktā. Jebkurā gadījumā uzskata, ka aizmugurējais pārkares leņķis līdz 8° saskaņā ar ISO 612:1978 kopā ar 550 mm maksimālo klīrensu atbilst prasībām; |
| --- | --- |

b)

500 mm vai aizmugurējais pārkares leņķis 8° saskaņā ar ISO 612:1978, vadoties pēc mazākā, transportlīdzekļiem, kas nav minēti iepriekš a) apakšpunktā. Jebkurā gadījumā uzskata, ka aizmugurējais pārkares leņķis līdz 8° saskaņā ar ISO 612:1978 kopā ar 550 mm maksimālo klīrensu atbilst prasībām;

Šī prasība attiecas uz mehāniskā transportlīdzekļa vai piekabes visu platumu un ir tāda, ka to punktu augstums virs zemes, kuros konstrukcijai pieliek testa spēkus saskaņā ar šo noteikumu I daļu un kurus ieraksta tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā (1. pielikuma 7. punkts), nepārsniedz iepriekš a) un b) apakšpunktā norādītās vērtības, kurām pieskaitīta puse minimālā šķērsgriezuma augstuma, kāds vajadzīgs RUPD šķērselementam.

RUPD

Testa spēka pielikšanas augstuma prasību pielāgo pieregulētajam klīrensam iepriekš noteikto aizmugurējā pārkares leņķa nosacījumu dēļ.

16.2.   M, N1, N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa nepārsniedz 8 t, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem drošības konstrukcijas apakšdaļas klīrenss pat neslogotam transportlīdzeklim nedrīkst pārsniegt 550 mm visā tā platumā, un tam jābūt tādam, lai to punktu augstums virs zemes, kuros konstrukcijai pieliek testa spēkus saskaņā ar šo noteikumu I daļu un kurus ieraksta tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā (1. pielikuma 7. punkts), nepārsniedz 600 mm.

1

2

1

2

16.3.   Aizmugurējās drošības konstrukcijas platums nevienā punktā nedrīkst pārsniegt aizmugurējās ass platumu, mērītu riteņu vistālāk ārpusē esošajos punktos, izņemot riepu izliekumu pie zemes, nedz RUPD katrā pusē drīkst būt īsāka vairāk kā par 100 mm. Ja konstrukciju ietver vai aptver transportlīdzekļa virsbūve, kas pati platumā pārsniedz aizmugurējās ass platumu, nepiemēro prasību, ka RUPD platums nedrīkst pārsniegt aizmugurējās ass platumu. Tomēr tādu O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā, kuru riepas ir izvirzītas par vairāk kā pusi no to platuma ārpus virsbūves (izņemot dubļu sargus) vai ārpus šasijas, ja virsbūves nav, RUPD platums abās pusēs nedrīkst būt mazāks par attālumu, izmērītu starp riepu vistālāk iekšpusē esošajiem punktiem (izņemot riepu izliekumu pie zemes), no kura abās pusēs atņemti ne vairāk kā 100 mm. Ja ir vairākas aizmugurējās asis, ņem vērā visplatākās aizmugurējās ass platumu. Papildus pārbauda 5. pielikuma 3.1.2. un 3.1.3. punkta prasības attiecībā uz testa spēku pielikšanas punktu attālumu no aizmugurējo riteņu ārējām malām (1. pielikuma 7. punkts), un to ieraksta tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā.

RUPD

RUPD

1

2

RUPD

16.4.   M, N1, N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa nepārsniedz 8 t, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem konstrukciju uzstāda tā, lai horizontālais attālums starp konstrukcijas šķērselementa aizmuguri un transportlīdzekļa aizmugurē vistālāk esošo punktu, ieskaitot jebkādu platformas pacēlāju, nepārsniedz 400 mm, no kuriem atņemta lielākā kopējā deformācija, ieskaitot gan plastisko, gan elastīgo deformāciju (I daļas 7.3. punkts), kas izmērīta un reģistrēta testa laikā jebkurā testa spēku pielikšanas punktā (1. pielikuma 8. punkts), veicot aizmugurējās drošības konstrukcijas tipa apstiprināšanu atbilstoši šo noteikumu I daļas nosacījumiem, un ierakstīta tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā. Mērot šo attālumu, neņem vērā jebkādu transportlīdzekļa daļu, kas atrodas vairāk kā 2 m virs zemes katrā slogojuma stāvoklī.

1

2

1

2

N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 8 t, N3 kategorijas transportlīdzekļiem un O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuri aprīkoti ar platformas pacēlāju vai konstruēti kā pašizgāzēji, piemēro tādu pašu prasību, kāda minēta iepriekš; tomēr šo kategoriju transportlīdzekļiem horizontālais attālums, mērīts līdz šķērselementa aizmugurei pirms testa spēku pielikšanas, nedrīkst pārsniegt 300 mm.

2

3

3

4

O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kam nav nekādas platformas pacēlāja sistēmas un kas nav konstruēti kā pašizgāzēji, maksimālie horizontālie attālumi ir samazināti līdz 200 mm, pirms pieliek testa spēkus, un 300 mm, no kuriem atņemta lielākā kopējā deformācija, ieskaitot gan plastisko, gan elastīgo deformāciju (I daļas 7.3. punkts), kas izmērīta un reģistrēta testa laikā jebkurā testa spēku pielikšanas punktā (1. pielikuma 8. punkts).

3

4

Jebkurā gadījumā izvirzījumus, ko neveido pamatstruktūra, tādus kā aizmugurējie lukturi, un kuru izmērs ir mazāks nekā 50 mm jebkurā virzienā, tādus kā gumijas buferi, atsperīgi buferi, eņģes un slēgi, neņem vērā, nosakot transportlīdzekļa aizmugurē vistālāk esošo punktu.

Pirms testa spēku pielikšanas maksimālais pieļaujamais horizontālais attālums viengabala, segmentētam vai slīpam RUPD šķērselementam ir 100 mm starp konstrukcijas šķērselementa aizmuguri, mērot vistālāk priekšā esošajā punktā, un šķērselementa aizmuguri, mērot vistālāk aizmugurē esošajā punktā, mērot transportlīdzekļa garenplaknē.

RUPD

16.5.   Konstrukciju uzstāda tā, lai pēc 5. pielikumā norādīto testa spēku pielikšanas N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kura maksimālā masa pārsniedz 8 t, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem maksimālais drošības konstrukcijas klīrenss pat slogotam transportlīdzeklim nevienā punktā nedrīkst pārsniegt par vairāk nekā 60 mm šo vērtību pirms testa. Transportlīdzekļiem ar aizmugurējo pārkares leņķi līdz 8° (16.1. punkts) maksimālais klīrenss nedrīkst pārsniegt 600 mm.

2

3

3

4

16.6.   Tāda transportlīdzekļa tipa, kuram tiek pieprasīts apstiprinājums, maksimālā masa nedrīkst pārsniegt vērtību, kas norādīta tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā katrai apstiprinātai RUPD, kuru paredzēts uzstādīt uz šā transportlīdzekļa.

RUPD

16.7.   Ņemot vērā 7.2. punkta noteikumus attiecībā uz regulējamām RUPD, marķējumu liek skaidri un pastāvīgi redzamu vadītāja vietā vai transportlīdzekļa aizmugurē līdzās RUPD, labi redzamā vietā.

RUPD

RUPD

17.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūras atbilst 1958. gada Nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 17.1. | katrs transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavots atbilstoši apstiprinātajam tipam, izpildot 16. punktā izklāstītās prasības. |
| --- | --- |

17.1.

katrs transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavots atbilstoši apstiprinātajam tipam, izpildot 16. punktā izklāstītās prasības.

| 17.2. | tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Parastais šādu verifikāciju biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

17.2.

tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Parastais šādu verifikāciju biežums ir reize divos gados.

18.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

18.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem transportlīdzekļa tipam piešķirtu tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja nav izpildītas iepriekš noteiktās prasības.

18.2.   Ja šos noteikumus piemērojošā Nolīguma puse anulē apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

19.   PĀRVEIDOJUMS UN TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

19.1.   Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem ziņo tai tipa apstiprinātājai iestādei, kas transportlīdzekļa tipu apstiprinājusi. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:

| 19.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

19.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai

| 19.1.2. | pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

19.1.2.

pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

19.2.   Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm atbilstīgi 15.3. punktā noteiktajai procedūrai.

19.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

20.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

21.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu.

III DAĻA   TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀJUMS ATTIECĪBĀ UZ TĀ AIZMUGURĒJĀS DAĻAS AIZSARDZĪBU (RUP)

III DAĻA

TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀJUMS ATTIECĪBĀ UZ TĀ AIZMUGURĒJĀS DAĻAS AIZSARDZĪBU (RUP

22.   DEFINĪCIJAS

22.1.   Šo noteikumu III daļā:

| 22.1.1. | “transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums saistībā ar tā RUP; |
| --- | --- |

22.1.1.

“transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums saistībā ar tā RUP;

RUP

| 22.1.2. | “transportlīdzekļa tips” ir tādu transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā aizmugurējās ass platums, uzbūve, izmēri, transportlīdzekļa aizmugurējās daļas forma un materiāli, balstiekārtas raksturlielumi, ciktāl tie attiecas uz šo noteikumu 25. punkta prasībām; |
| --- | --- |

22.1.2.

“transportlīdzekļa tips” ir tādu transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā aizmugurējās ass platums, uzbūve, izmēri, transportlīdzekļa aizmugurējās daļas forma un materiāli, balstiekārtas raksturlielumi, ciktāl tie attiecas uz šo noteikumu 25. punkta prasībām;

| 22.1.3. | “aizmugurējās daļas aizsardzība (RUP)” nozīmē to, ka transportlīdzekļa aizmugurē atrodas:






  22.1.3.1. | īpaša RUP vai |
| --- | --- | --- |

22.1.3.

“aizmugurējās daļas aizsardzība (RUP)” nozīmē to, ka transportlīdzekļa aizmugurē atrodas:

22.1.3.1.

īpaša RUP vai

RUP

| 22.1.3.2. | tāda virsbūve, šasijas daļas vai citas sastāvdaļas, kuras šo elementu formas un raksturlielumu dēļ var uzskatīt par tādu, kas pilnīgi vai daļēji izpilda RUPD funkciju. |
| --- | --- |

22.1.3.2.

tāda virsbūve, šasijas daļas vai citas sastāvdaļas, kuras šo elementu formas un raksturlielumu dēļ var uzskatīt par tādu, kas pilnīgi vai daļēji izpilda RUPD funkciju.

RUPD

22.2.   Citas III daļai piemērojamās definīcijas noteiktas šo noteikumu 3. punktā.

23.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

23.1.   Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz aizsardzību, ko nodrošina RUP, iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

RUP

23.2.   Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju:

| 23.2.1. | transportlīdzekļa tipa detalizēts apraksts attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, apveidu un materiāliem, ciktāl tas vajadzīgs šo noteikumu kontekstā; |
| --- | --- |

23.2.1.

transportlīdzekļa tipa detalizēts apraksts attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, apveidu un materiāliem, ciktāl tas vajadzīgs šo noteikumu kontekstā;

| 23.2.2. | transportlīdzekļa rasējumi, kuros transportlīdzekļa tips redzams sānskatā un skatā no aizmugures, un struktūras aizmugurējo daļu konstrukcijas detaļas; |
| --- | --- |

23.2.2.

transportlīdzekļa rasējumi, kuros transportlīdzekļa tips redzams sānskatā un skatā no aizmugures, un struktūras aizmugurējo daļu konstrukcijas detaļas;

| 23.2.3. | transportlīdzekļa maksimālā masa; |
| --- | --- |

23.2.3.

transportlīdzekļa maksimālā masa;

| 23.2.4. | detalizēts RUP apraksts: tās izmēri, apveidi, sastāvdaļu materiāli un pozīcija uz transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

23.2.4.

detalizēts RUP apraksts: tās izmēri, apveidi, sastāvdaļu materiāli un pozīcija uz transportlīdzekļa.

RUP

23.3.   Transportlīdzekli, kas reprezentē apstiprināmo tipu, iesniedz apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam.

23.3.1.   Transportlīdzekli, kuram nav visu tipam raksturīgo daļu, drīkst pieņemt testam ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs var tipa apstiprinātājai iestādei pierādīt, ka trūkstošo daļu neesība neietekmē verifikāciju rezultātus, ciktāl tas attiecas uz šo noteikumu prasībām.

23.4.   Tipa apstiprinātāja iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās par apmierinošu pasākumu esību ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai.

24.   APSTIPRINĀJUMS

24.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzeklis atbilst 2.3. punkta b) apakšpunkta vai 2.3. punkta c) apakšpunkta, vai 25. punkta nosacījumiem, un tas ir testēts atbilstīgi 2.2. punkta nosacījumiem, šim transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

24.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 03, kas atbilst 03. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas brīdim izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

24.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, par apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 3. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

24.4.   Uz visiem transportlīdzekļiem, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas sastāv no:

| 24.4.1. | apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (5); |
| --- | --- |

24.4.1.

apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (5);

5

| 24.4.2. | pa labi no 24.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

24.4.2.

pa labi no 24.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

24.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, tad valstī, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 24.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājumu numurus un visus papildu simbolus no noteikumiem, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķir apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto slejās vertikāli pa labi no 24.4.1. punktā noteiktā simbola.

24.6.   Apstiprinājuma marķējuma zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama.

24.7.   Apstiprinājuma marķējuma zīmi novieto ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

24.8.   Šo noteikumu 4. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri.

25.   PRASĪBAS RUP

RUP

25.1.   N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 8 t, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem drošības konstrukcijas apakšdaļas klīrenss pat neslogotam transportlīdzeklim nedrīkst pārsniegt:

2

3

3

4

| a) | 450 mm mehāniskajiem transportlīdzekļiem un piekabēm ar hidropneimatisku, hidraulisku vai pneimatisku balstiekārtu vai ar ierīci automātiskai līmeņošanai atkarībā no slogojuma. Jebkurā gadījumā uzskata, ka aizmugurējais pārkares leņķis līdz 8° saskaņā ar ISO 612:1978 kopā ar 550 mm maksimālo klīrensu atbilst prasībām; |
| --- | --- |

a)

450 mm mehāniskajiem transportlīdzekļiem un piekabēm ar hidropneimatisku, hidraulisku vai pneimatisku balstiekārtu vai ar ierīci automātiskai līmeņošanai atkarībā no slogojuma. Jebkurā gadījumā uzskata, ka aizmugurējais pārkares leņķis līdz 8° saskaņā ar ISO 612:1978 kopā ar 550 mm maksimālo klīrensu atbilst prasībām;

| b) | 500 mm vai aizmugurējais pārkares leņķis 8° saskaņā ar ISO 612:1978, vadoties pēc mazākā, transportlīdzekļiem, kas nav minēti iepriekš a) apakšpunktā. Jebkurā gadījumā uzskata, ka aizmugurējais pārkares leņķis līdz 8° saskaņā ar ISO 612:1978 kopā ar 550 mm maksimālo klīrensu atbilst prasībām; |
| --- | --- |

b)

500 mm vai aizmugurējais pārkares leņķis 8° saskaņā ar ISO 612:1978, vadoties pēc mazākā, transportlīdzekļiem, kas nav minēti iepriekš a) apakšpunktā. Jebkurā gadījumā uzskata, ka aizmugurējais pārkares leņķis līdz 8° saskaņā ar ISO 612:1978 kopā ar 550 mm maksimālo klīrensu atbilst prasībām;

Šī prasība attiecas uz mehāniskā transportlīdzekļa vai piekabes visu platumu un ir tāda, ka to punktu augstums virs zemes, kuros konstrukcijai pieliek testa spēkus saskaņā ar šo noteikumu I daļu un kurus ieraksta tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā (1. pielikuma 7. punkts), nepārsniedz iepriekš a) un b) apakšpunktā norādītās vērtības, kurām pieskaitīta puse minimālā šķērsgriezuma augstuma, kāds vajadzīgs RUPD šķērselementam.

RUPD

Testa spēka pielikšanas augstuma prasību pielāgo pieregulētajam klīrensam iepriekš noteikto aizmugurējā pārkares leņķa nosacījumu dēļ.

25.2.   M, N1, N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa nepārsniedz 8 t, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem drošības konstrukcijas apakšdaļas klīrenss pat neslogotam transportlīdzeklim nedrīkst pārsniegt 550 mm visā tā platumā, un tam jābūt tādam, lai to punktu augstums virs zemes, kuros RUP pieliek testa spēkus, nepārsniedz 600 mm.

1

2

1

2

RUP

25.3.   M, N1, N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa nepārsniedz 8 t, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem RUP jāatrodas iespējami tuvu transportlīdzekļa aizmugurei. Maksimālais horizontālais attālums starp konstrukcijas aizmuguri un vistālāk aizmugurē esošo punktu uz transportlīdzekļa, ieskaitot jebkādu platformas pacēlāju, nepārsniedz 400 mm, kas mērīti uz aizmuguri no šķērselementa un reģistrēti testa laikā, kad tika pielikti testa spēki.

1

2

1

2

RUP

N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 8 t, N3 kategorijas transportlīdzekļiem un O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuri aprīkoti ar platformas pacēlāju vai konstruēti kā pašizgāzēji, piemēro tādu pašu prasību, kāda minēta iepriekš; tomēr šo kategoriju transportlīdzekļiem horizontālais attālums, mērīts līdz šķērselementa aizmugurei pirms testa spēku pielikšanas, nedrīkst pārsniegt 300 mm.

2

3

3

4

O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem bez jebkādas platformas pacēlāja sistēmas, un kas nav konstruēti kā pašizgāzēji, RUP maksimālais horizontālais attālums ir samazināts līdz 200 mm pirms testa un 300 mm testa laikā, kad pieliek testa spēkus.

3

4

RUP

Jebkurā gadījumā izvirzījumus, ko neveido pamatstruktūra, tādus kā aizmugurējie lukturi, un kuru izmērs ir mazāks nekā 50 mm jebkurā virzienā, tādus kā gumijas buferi, atsperīgi buferi, eņģes un slēgi, neņem vērā, nosakot transportlīdzekļa aizmugurē vistālāk esošo punktu.

Pirms testa spēku pielikšanas maksimālais pieļaujamais horizontālais attālums viengabala, segmentētam vai slīpam RUPD šķērselementam ir 100 mm starp konstrukcijas šķērselementa aizmuguri, mērot vistālāk priekšā esošajā punktā, un šķērselementa aizmuguri, mērot vistālāk aizmugurē esošajā punktā, mērot transportlīdzekļa garenplaknē.

RUPD

25.4.   
  RUP platums nevienā punktā nedrīkst pārsniegt aizmugurējās ass platumu, mērītu riteņu visattālāk ārpusē esošajos punktos, izņemot riepu izliekumu pie zemes, nedz RUP katrā pusē drīkst būt īsāka vairāk kā par 100 mm. Ja konstrukciju ietver vai aptver transportlīdzekļa virsbūve, kas pati platumā pārsniedz aizmugurējās ass platumu, nepiemēro prasību, ka RUP platums nedrīkst pārsniegt aizmugurējās ass platumu. Tomēr tādu O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā, kuru riepas ir izvirzītas par vairāk kā pusi no to platuma ārpus virsbūves (izņemot dubļu sargus) vai ārpus šasijas, ja virsbūves nav, RUPplatums abās pusēs nedrīkst būt mazāks par attālumu, izmērītu starp riepu vistālāk iekšpusē esošajiem punktiem (izņemot riepu izliekumu pie zemes), no kura abās pusēs atņemti ne vairāk kā 100 mm. Ja ir vairākas aizmugurējās asis, ņem vērā visplatākās aizmugurējās ass platumu. Papildus pārbauda 5. pielikuma 3.1.2. un 3.1.3. punkta prasības attiecībā uz testa spēku pielikšanas punktu attālumu no aizmugurējo riteņu ārējām malām (1. pielikuma 7. punkts), un to ieraksta tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā.

RUP

RUP

RUP

1

2

RUP

25.5.   Šķērselementa šķērsgriezuma augstumam jābūt vismaz 120 mm. Šķērselementa sānu gali nedrīkst locīties uz aizmuguri, un tiem nedrīkst būt asas ārmalas; šis nosacījums ir ievērots, ja RUP sānu gali ārpusē ir noapaļoti un to noapaļojuma rādiuss nav mazāks kā 2,5 mm.

RUP

M, N1, N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa nepārsniedz 8 t, O1, O2, G kategorijas transportlīdzekļiem un ar platformas pacēlāju aprīkotiem transportlīdzekļiem, šķērselementa šķērsgriezuma augstumam jābūt vismaz 100 mm.

1

2

1

2

25.6.   
  RUP drīkst būt konstruēta tā, lai transportlīdzekļa aizmugurē tai varētu būt vairāki stāvokļi. Šajā gadījumā jābūt drošai metodei tās nostiprināšanai darba stāvoklī tā, lai nepieļautu nejaušu stāvokļa maiņu. Spēks, kādu pieliek operators, lai mainītu aizsargierīces novietojumu, nedrīkst pārsniegt 40 daN.

RUP

RUP, kas konstruēta vairākiem stāvokļiem transportlīdzekļa aizmugurē, liek marķējumu tās valsts valodā(-s), kur konstrukciju pārdod.

RUP

Marķējuma minimālais izmērs: 60 × 120 mm.

Marķējumu liek skaidri un pastāvīgi redzamu transportlīdzekļa aizmugurē līdzās RUP, lai informētu operatoru par RUP standarta stāvokli, kurš nodrošina efektīvu aizsardzību pret pabraukšanu apakšā.

RUP

RUP

25.7.   
  RUP jānodrošina pietiekama pretestība spēkiem, ko pieliek paralēli transportlīdzekļa garenasij, un darba stāvoklī jābūt savienotai ar šasijas garensijām vai tās aizstājošiem elementiem. Šī prasība ir izpildīta, ja tiek parādīts, ka 5. pielikumā aprakstīto spēku pielikšanas laikā un pēc tam horizontālais attālums starp RUP aizmuguri un transportlīdzekļa vistālāk aizmugurē esošo punktu, ieskaitot jebkādu platformas pacēlāja sistēmu, nepārsniedz 400 mm nevienā testa spēku pielikšanas punktā. Mērot šo attālumu, neņem vērā jebkādu neslogota transportlīdzekļa daļu, kas atrodas vairāk kā 2 m virs zemes.

RUP

RUP

Pēc 5. pielikumā norādīto testa spēku pielikšanas N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kura maksimālā masa pārsniedz 8 t, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem maksimālais drošības konstrukcijas klīrenss pat neslogotam transportlīdzeklim nevienā punktā nedrīkst pārsniegt par vairāk nekā 60 mm šo vērtību pirms testa. Transportlīdzekļiem ar aizmugurējo pārkares leņķi līdz 8° (16.1. punkts) maksimālais klīrenss nedrīkst pārsniegt 600 mm.

2

3

3

4

25.8.   Faktisks tests nav vajadzīgs, ja ar aprēķinu var pierādīt, ka 5. pielikuma 3. punkta prasības ir izpildītas. Ja veic faktisku testu, konstrukcijai jābūt savienotai ar transportlīdzekļa šasijas garensijām vai ar būtisku šo vai citu struktūras elementu daļu.

25.9.   Transportlīdzekļiem ar platformas pacēlāju aizmugurē drošības konstrukcija drīkst būt dalīta šā mehānisma dēļ. Šādā gadījumā piemēro šādas īpašas prasības.

| 25.9.1. | Maksimālā sāniskā atstarpe, kas mērīta starp drošības konstrukcijas elementiem un platformas pacēlāja elementiem, kas virzās pa atstarpi tā darbināšanas laikā un kuru dēļ atstarpe nepieciešama, nedrīkst pārsniegt 2,5 cm. |
| --- | --- |

25.9.1.

Maksimālā sāniskā atstarpe, kas mērīta starp drošības konstrukcijas elementiem un platformas pacēlāja elementiem, kas virzās pa atstarpi tā darbināšanas laikā un kuru dēļ atstarpe nepieciešama, nedrīkst pārsniegt 2,5 cm.

| 25.9.2. | Drošības konstrukcijas atsevišķo elementu, arī to, kas atrodas ārpus pacēlāja sistēmas, ja tādi ir, darba virsmas laukumam jebkurā gadījumā jābūt vismaz 420 cm2. |
| --- | --- |

25.9.2.

Drošības konstrukcijas atsevišķo elementu, arī to, kas atrodas ārpus pacēlāja sistēmas, ja tādi ir, darba virsmas laukumam jebkurā gadījumā jābūt vismaz 420 cm2.

2

| 25.9.3. | Šķērselementiem ar šķērsgriezuma augstumu mazāku nekā 120 mm drošības konstrukcijas atsevišķo elementu, arī to, kas atrodas ārpus pacēlāja sistēmas, ja tādi ir, darba virsmas laukumam jebkurā gadījumā jābūt vismaz 350 cm2. |
| --- | --- |

25.9.3.

Šķērselementiem ar šķērsgriezuma augstumu mazāku nekā 120 mm drošības konstrukcijas atsevišķo elementu, arī to, kas atrodas ārpus pacēlāja sistēmas, ja tādi ir, darba virsmas laukumam jebkurā gadījumā jābūt vismaz 350 cm2.

2

| 25.9.4. | Transportlīdzekļiem, kuru platums nepārsniedz 2 000 mm un ja nav iespējams izpildīt 25.9.2. un 25.9.3. punkta prasības, darba virsmas laukumu drīkst samazināt ar nosacījumu, ka tiek izpildīti pretestības kritēriji. |
| --- | --- |

25.9.4.

Transportlīdzekļiem, kuru platums nepārsniedz 2 000 mm un ja nav iespējams izpildīt 25.9.2. un 25.9.3. punkta prasības, darba virsmas laukumu drīkst samazināt ar nosacījumu, ka tiek izpildīti pretestības kritēriji.

26.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūras atbilst 1958. gada Nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 26.1. | katrs transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavots atbilstoši apstiprinātajam tipam, izpildot 25. punktā izklāstītās prasības; |
| --- | --- |

26.1.

katrs transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavots atbilstoši apstiprinātajam tipam, izpildot 25. punktā izklāstītās prasības;

| 26.2. | tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Parastais šādu verifikāciju biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

26.2.

tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Parastais šādu verifikāciju biežums ir reize divos gados.

27.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

27.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem transportlīdzekļa tipam piešķirtu tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja nav izpildītas iepriekš noteiktās prasības vai ja transportlīdzeklis neiztur 5. pielikumā minēto testu.

27.2.   Ja šos noteikumus piemērojošā Nolīguma puse anulē apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 3. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

28.   PĀRVEIDOJUMS UN TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

28.1.   Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem ziņo tai tipa apstiprinātājai iestādei, kas transportlīdzekļa tipu apstiprinājusi. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:

| 28.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

28.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai

| 28.1.2. | pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

28.1.2.

pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

28.2.   Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm atbilstīgi 24.3. punktā noteiktajai procedūrai.

28.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 3. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

29.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī iestāde par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 3. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

30.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un tipa apstiprināšanas iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu.

IV DAĻA   PĀREJAS NOTEIKUMI

IV DAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI

31.   PĀREJAS NOTEIKUMI

31.1.   No šo noteikumu 03. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena šos noteikumus piemērojošā Nolīguma puse neatsakās piešķirt vai atzīt transportlīdzekļu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu I, II vai III daļu, kas grozīti ar 03. sērijas grozījumiem.

31.2.   Līdz 2019. gada 1. septembrim Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt vai atzīt transportlīdzekļu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu I, II vai III daļu, kas grozīti ar 02. sērijas grozījumiem.

31.3.   No 2019. gada 1. septembra Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir tipa apstiprinājumus vienīgi tad, ja apstiprināmā transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības tips atbilst šo noteikumu I, II vai III daļas prasībām, kuri grozīti ar 03. sērijas grozījumiem.

31.4.   No 2021. gada 1. septembra Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma nacionālā vai reģionālā tipa apstiprināšanas vajadzībām pieņemt transportlīdzekli, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību, kuras tips nav apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu 03. sērijas grozījumu I, II vai III daļu.

31.5.   Līdz 2021. gada 1. septembrim Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma paplašinājumus transportlīdzekļiem, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskajām vienībām, kuras atbilst šiem noteikumiem, kas grozīti ar 02. sērijas grozījumiem. Tomēr Nolīguma puses, kuras joprojām pieņem apstiprinājumus saskaņā ar 02. sērijas grozījumiem, kā noteikts 31.4. punktā, pēc 2021. gada 1. septembra, neatsakās piešķirt apstiprinājuma paplašinājumus pēc 2021. gada 1. septembra.

31.6.   Neatkarīgi no iepriekš izklāstītajiem pārejas noteikumiem Nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc visjaunākās grozījumu sērijas stāšanās spēkā, nav pienākuma pieņemt apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punkts, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punkts, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  1958. gada Nolīguma līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, 3. pielikums – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, 3. pielikums – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

4

(5)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, 3. pielikums – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

5

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm)

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

attiecībā uz aizmugurējo drošības konstrukciju (RUPD) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 58.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Konstrukcijas tirdzniecības nosaukums vai preču zīme

2. Konstrukcijas tips

3. Ražotāja nosaukums un adrese

4. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms

5. Konstrukcijas raksturlielumi (izmēri un tās stiprināšanas elementi)

6. Tests veikts transportlīdzeklim/reprezentatīvai transportlīdzekļa šasijas daļai (2)

7. Testa spēku pielikšanas punktu atrašanās vietas uz konstrukcijas

8. Maksimālais horizontālais un vertikālais noliekums, kas novērots 5. pielikumā noteikto testa spēku pielikšanas laikā un pēc tās

9. Lietojuma ierobežojumi

Transportlīdzekļi, kuriem konstrukciju drīkst uzstādīt (ja attiecināms)

Šasijas raksturlielumi, kurai konstrukciju drīkst piestiprināt (piem., stiprība, profila izmēri, ...) (ja attiecināms)

10. Transportlīdzekļa, kuram konstrukciju drīkst uzstādīt, maksimālā masa

11. Konstrukcija iesniegta apstiprināšanai (datums)

12. Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests

13. Šī dienesta izsniegtā ziņojuma datums

14. Šī dienesta izsniegtā ziņojuma numurs

15. Apstiprinājums attiecībā uz RUPD piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts (2)

16. Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz konstrukcijas

17. Vieta

18. Datums

19. Paraksts

20. Pēc pieprasījuma ir pieejami šādi dokumenti, uz kuriem ir iepriekš norādītais apstiprinājuma numurs:

rasējumi, shēmas un izkārtojuma plāni tām struktūras sastāvdaļām, kuras uzskatāmas par svarīgām šo noteikumu izpratnē;

detalizēta informācija par ierīcēm, kas reprezentē transportlīdzekļa struktūras, kuras izmanto RUPD uzstādīšanai (piem., siju inerces moments);

drošības konstrukciju un to atrašanās vietas uz transportlīdzekļa rasējumi, ja attiecināms.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (skatīt apstiprinājuma nosacījumus noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

---

2. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm)

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz apstiprināta tipa aizmugurējās drošības konstrukcijas (RUPD) uzstādīšanu saskaņā ar Noteikumu Nr. 58 II daļu.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme

2. Transportlīdzekļa tips

3. Ražotāja nosaukums un adrese

4. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms

5. Transportlīdzekļa tipa īss apraksts attiecībā uz tā izmēriem un apveidu

6. RUPD tirdzniecības nosaukums vai preču zīme un tā(-o) apstiprinājuma numurs(-i)

7. Transportlīdzekļa maksimālā masa

8. Transportlīdzeklis iesniegts apstiprināšanai (datums)

9. Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests

10. Šī dienesta izdotā ziņojuma datums

11. Šī dienesta izdotā ziņojuma numurs

12. Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts (2)

13. Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa

14. Vieta

15. Datums

16. Paraksts

17. Pēc pieprasījuma ir pieejami šādi dokumenti, uz kuriem ir iepriekš norādītais apstiprinājuma numurs:

rasējumi, shēmas un izkārtojuma plāni tām struktūras sastāvdaļām, kuras uzskatāmas par svarīgām šo noteikumu izpratnē;

drošības konstrukciju un to atrašanās vietas uz transportlīdzekļa rasējumi, ja attiecināms.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (skatīt apstiprinājuma nosacījumus noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

---

3. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm)

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz tā aizmugurējās daļas aizsardzību (RUP) saskaņā ar Noteikumu Nr. 58 2.3. punkta b) apakšpunktu / 2.3. punkta c) apakšpunktu/III daļu (2).

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme

2. Transportlīdzekļa tips

3. Ražotāja nosaukums un adrese

4. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms

5. Transportlīdzekļa tipa īss apraksts attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, apveidiem un stiprināšanas elementiem

6. Īss RUP apraksts attiecībā uz tā izmēriem un sastāvdaļu materiāliem

7. Transportlīdzekļa maksimālā masa

8. Testā pieliktā spēka vērtība

9. Transportlīdzeklis iesniegts apstiprināšanai (datums)

10. Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests

11. Šī dienesta izdotā ziņojuma datums

12. Šī dienesta izdotā ziņojuma numurs

13. Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts (2)

14. Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa

15. Vieta

16. Datums

17. Paraksts

18. Pēc pieprasījuma ir pieejami šādi dokumenti, uz kuriem ir iepriekš norādītais apstiprinājuma numurs:

rasējumi, shēmas un izkārtojuma plāni tām struktūras sastāvdaļām, kuras uzskatāmas par svarīgām šo noteikumu izpratnē;

drošības konstrukciju un to atrašanās vietas uz transportlīdzekļa rasējumi, ja attiecināms.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (skatīt apstiprinājuma nosacījumus noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

---

4. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA ZĪMJU IZKĀRTOJUMS

A PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 6.4., 15.4. un 24.4. punktu)

a = vismaz 8 mm

Šī transportlīdzeklim vai RUPD uzliktā marķējuma zīme norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips vai RUPD tips attiecībā uz aizmugurējās daļas aizsardzību sadursmes gadījumā ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 58 ar apstiprinājuma numuru 032439. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts atbilstoši ANO Noteikumiem Nr. 58, kas grozīti ar 03. sērijas grozījumiem.

B PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 6.5., 15.5. un 24.5. punktu)

a = vismaz 8 mm

Šī transportlīdzeklim uzliktā apstiprinājuma marķējuma zīme norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 58 un 31 (1). Apstiprinājuma numuri norāda, ka laikā, kad piešķīra attiecīgos apstiprinājumus, Noteikumi Nr. 58 ietvēra 03. sērijas grozījumus un Noteikumi Nr. 31 joprojām bija to sākotnējā redakcijā.

---

(1)  Pēdējais numurs ir norādīts tikai kā piemērs.

---

5. PIELIKUMS

TESTA NOSACĪJUMI UN PROCEDŪRAS

1.   RUPD TESTA NOSACĪJUMI

1.1.   Pēc ražotāja pieprasījuma testēšanu drīkst veikt vai nu:

| 1.1.1. | tāda tipa transportlīdzeklim, kam paredzēta RUPD; šādā gadījumā ievēro 2. punkta nosacījumus; vai |
| --- | --- |

1.1.1.

tāda tipa transportlīdzeklim, kam paredzēta RUPD; šādā gadījumā ievēro 2. punkta nosacījumus; vai

| 1.1.2. | tāda tipa transportlīdzekļa šasijas daļai, kam paredzēta RUPD; šai daļai jāreprezentē attiecīgais(-ie) transportlīdzekļa tips(-i); vai |
| --- | --- |

1.1.2.

tāda tipa transportlīdzekļa šasijas daļai, kam paredzēta RUPD; šai daļai jāreprezentē attiecīgais(-ie) transportlīdzekļa tips(-i); vai

1.2.   Gadījumā, kas minēts 1.1.2. punktā, daļām, ko izmanto RUPD savienošanai ar transportlīdzekļa šasijas daļu, jābūt ekvivalentām tām daļām, ko izmanto RUPD nostiprināšanai, kad tā montēta uz transportlīdzekļa. Šasijas daļu var nostiprināt testa stendā, kā parādīts attēlā, atveidojot prasību minimuma izpildi. Struktūrām, ko izmanto par garensijām, jāreprezentē to transportlīdzekļu šasijas, kuriem drošības konstrukcijas sistēma paredzēta.

Attālums no RUPD vistālāk priekšā esošā stiprinājuma punkta līdz stingrajam testa stendam nedrīkst būt mazāks kā 500 mm. Ja RUPD balstīšanai izmanto diagonālu statni, šo attālumu mēra starp statnes vistālāk priekšā esošo stiprinājuma punktu uz garensijas struktūrām un pie stingrā testa stenda.

Testējamā sastāvdaļa (RUPD)

min. 1 000 mm

min. 500 mm

Stingrs stends

Testējamās struktūras stingrs stiprinājums

Vistālāk priekšā esošais stiprinājuma punkts (piem., bultskrūve vai metinājums)

1.3.   Pēc ražotāja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta piekrišanu 3. punktā minēto testa procedūru var aizstāt ar aprēķinu.

Matemātisko modeli validē, to salīdzinot ar reāliem testa apstākļiem. Šim nolūkam fizisko testu veic, lai salīdzinātu rezultātus, kurus iegūst, izmantojot matemātisko modeli, ar fiziskā testa rezultātiem. Pierāda testa rezultātu salīdzināmību. Ražotājs vai tehniskais dienests sagatavo validēšanas ziņojumu un iesniedz to apstiprinātājai iestādei.

Par visām matemātiskā modeļa vai programmatūras izmaiņām, kuru dēļ validēšanas ziņojums varētu kļūt nederīgs, informē apstiprinātāju iestādi, kas drīkst pieprasīt veikt jaunu validēšanas procedūru.

1.4.   Tādas RUPD gadījumā, kuras šķērselementa vertikālā plakanā virsma nav vismaz 50 procenti no minimālā šķērsgriezuma augstuma, kāds noteikts šo noteikumu 7.1. vai 25.5. punktā, testa spēku pielikšanas punktu augstumā saskaņā ar 16.1. vai 25.1. punktu, ražotājs nodrošina tehnisko dienestu ar ierīci, kas ļauj šķērselementam pielikt horizontālas testa slodzes ar iekārtu, kādu izmanto tehniskais dienests. Ierīce nedrīkst izmainīt RUPD izmērus un mehāniskās īpašības vai palielināt tās pretestību testā. Ierīce nedrīkst būt ne stingri piestiprināta RUPD, ne testa iekārtai.

RUPD

RUPD

RUPD

2.   TESTA NOSACĪJUMI TRANSPORTLĪDZEKLIM

2.1.   Transportlīdzeklim jābūt nekustīgam uz horizontālas, līdzenas, stingras un gludas virsmas.

2.2.   Priekšējiem riteņiem jābūt nostādītiem braukšanai taisnvirzienā.

2.3.   Gaisa spiedienam riepās jāatbilst transportlīdzekļa ražotāja ieteiktajam.

2.4.   Ja 3.1. punktā noteikto testa spēku sasniegšanai ir nepieciešams, transportlīdzekli drīkst nostiprināt ar jebkādu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

2.5.   Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar hidropneimatisku, hidraulisku vai pneimatisku balstiekārtu vai ar ierīci automātiskai līmeņošanai atkarībā no slodzes, testē ar balstiekārtu vai ierīci normālas ekspluatācijas stāvoklī, ko norādījis ražotājs.

3.   TESTA PROCEDŪRA

3.1.   Šo noteikumu 7.3. un 25.7. punkta prasību izpildi pārbauda, izmantojot piemērotus testa punktsitņus; testu spēkus, kas noteikti 3.1.1. un 3.1.2. punktā, pieliek atsevišķi un secīgi, caur virsmu, kas nav lielāka par 250 mm augstumā (taču maksimāli nosedz šķērselementa vai RUP šķērsgriezuma augstumu, precīzu augstumu norāda ražotājs) un 200 mm platumā, ar vertikālo malu noapaļojuma rādiusu 5 ± 1 mm. RUPD jānodrošina pietiekama pretestība paralēli transportlīdzekļa garenasij pieliktiem spēkiem. Virsma nedrīkst būt stingri piestiprināta RUPD vai RUP, un tai jābūt kustīgai visos virzienos. Virsmas centra augstumu virs zemes starp līnijām, kas ierobežo konstrukciju horizontāli, nosaka ražotājs. Ja veic testu ar transportlīdzekli, augstums tomēr nedrīkst pārsniegt šo noteikumu 16.1. un 16.2. punktā vai 25.1. un 25.2. punktā noteikto augstumu, kad transportlīdzeklis nav slogots. Spēku pielikšanas secību drīkst norādīt ražotājs.

RUP

RUPD

RUPD

RUP

Ierīcei, ko izmanto testa spēka izkliedēšanai pa minēto virsmu, jābūt savienotai ar spēka izpildmehānismu, izmantojot šarnīru. Spēka izpildmehānisma izveidojumam – velkošam vai stumjošam – jābūt tādam, lai nepalielinātu drošības konstrukcijas sistēmas struktūras stiprību vai stabilitāti, t. i., ne palielinātu nestabilitātes robežspēku, ne mazinātu drošības konstrukcijas sistēmas maksimālo noliekumu.

3.1.1.   Horizontālu 180 kN spēku vai spēku, kas atbilst 85 procentiem no transportlīdzekļa maksimālās masas ģenerēta spēka, izmantojot mazāko, secīgi pieliek divos punktos, kas attiecīgā gadījumā izvietoti simetriski pret konstrukcijas vai transportlīdzekļa viduslīniju, attālums starp kuriem ir vismaz 700 mm un ne vairāk kā 1 m. Precīzu punktu atrašanās vietu norāda ražotājs.

Neatkarīgi no iepriekšminētajiem nosacījumiem N2 kategorijas transportlīdzekļiem bez atsevišķas kabīnes, kuru maksimālā masa nepārsniedz 8 t, horizontālos spēkus drīkst samazināt līdz 100 kN vai 50 procentiem.

2

3.1.2.   Šā pielikuma 1.1.1. un 1.1.2. punktā minētajos gadījumos horizontālu 100 kN spēku vai spēku, kas atbilst 50 procentiem no transportlīdzekļa maksimālās masas ģenerēta spēka, izmantojot mazāko, secīgi pieliek divos punktos, kas atrodas 300 ± 25 mm attālumā no garenplaknēm, kuras skar aizmugurējās ass riteņu vai RUPD ārmalas, ja tā pārsniedz aizmugurējās ass platumu, un trešajā punktā, kas atrodas uz līnijas, kura savieno šos divus punktus, transportlīdzekļa vertikālajā vidusplaknē.

RUPD

Neatkarīgi no iepriekšminētajiem nosacījumiem N2 kategorijas transportlīdzekļiem bez atsevišķas kabīnes, kuru maksimālā masa nepārsniedz 8 t, horizontālos spēkus drīkst samazināt līdz 50 kN vai 25 procentiem.

2

3.1.3.   Pēc ražotāja pieprasījuma spēkā līmeņus var samazināt līdz 80 procentiem no 3.1.1. līdz 3.1.2. punkta prasībām transportlīdzekļiem, kas uzskaitīti 6. pielikumā.

3.2.   Aizstājējpunkti spēka pielikšanai

Ja kāds no 3.1. punktā definētajiem punktiem atrodas aizmugurējās drošības konstrukcijas atstarpes zonā, kā minēts šo noteikumu 7.4. vai 25.8. punktā, testa spēkus pieliek aizstājējpunktos, kas atrodas:

| 3.2.1. | attiecībā uz 3.1.1. punkta prasību – uz horizontālās viduslīnijas 50 mm attāluma diapazonā no katras vertikālās malas, kas atrodas vistuvāk minētajā punktā noteiktajiem spēku pielikšanas punktiem, un |
| --- | --- |

3.2.1.

attiecībā uz 3.1.1. punkta prasību – uz horizontālās viduslīnijas 50 mm attāluma diapazonā no katras vertikālās malas, kas atrodas vistuvāk minētajā punktā noteiktajiem spēku pielikšanas punktiem, un

| 3.2.2. | attiecībā uz 3.1.2. punkta prasību – katra elementa, kas atrodas vistālāk no attiecīgi ierīces vai transportlīdzekļa viduslīnijas, horizontālās un vertikālās viduslīnijas krustpunktā. Šiem punktiem būtu jāatrodas ne tālāk kā 325 mm no garenplaknēm, kas skar aizmugurējās ass riteņu ārmalas. |
| --- | --- |

3.2.2.

attiecībā uz 3.1.2. punkta prasību – katra elementa, kas atrodas vistālāk no attiecīgi ierīces vai transportlīdzekļa viduslīnijas, horizontālās un vertikālās viduslīnijas krustpunktā. Šiem punktiem būtu jāatrodas ne tālāk kā 325 mm no garenplaknēm, kas skar aizmugurējās ass riteņu ārmalas.

---

6. PIELIKUMS

SPECIFISKI TRANSPORTLĪDZEKĻI

1.   Specifiski transportlīdzekļu tipi

1.1.   Transportlīdzekļi ar gāžamu virsbūvi

1.2.   Transportlīdzekļi ar platformas pacēlāju aizmugurē.

---

7. PIELIKUMS

PRASĪBAS DAŽĀDĀM TRANSPORTLĪDZEKĻU KATEGORIJĀM

| Transportlīdzekļa kategorija vai transportlīdzekļa tips | Punktā norādītā ģeometrija | Testa spēks, kas norādīts punktā(-os) |
| --- | --- | --- |
| Šķērsgriezuma augstums | Klīrenss pirms testa | Horizontālais attālums starp RUPD aizmuguri un transportlīdzekļa aizmuguri |
| M, N1, N2 ar MaxM
   (*1) < 8 t, O1, O2, G | 2.3/2.4/7.1/25.5 | 2.3/2.4/16.2/25.2 | 2.3/2.4/16.4/25.3 | 2.3/2.4/A5/3.1.1 līdz 3.1.2 |
| N2 ar MaxM
   (*1) > 8 t, N3 | 7.1 vai 25.5 | 16.1 vai 25.1 | 16.4 vai 25.3 | A5/3.1.1. līdz 3.1.2 |
| O3, O4 | 7.1 vai 25.5 | 16.1/16.2 vai 25.1/25.2 | 16.4 vai 25.3 | A5/3.1.1. līdz 3.1.2 |
| Specifiski transportlīdzekļi (skatīt 6. pielikumu) | 7.1 vai 25.5 | 16.1/16.2 vai 25.1/25.2 | 16.4 vai 25.3 | A5/3.1.3 |

Transportlīdzekļa kategorija vai transportlīdzekļa tips

Punktā norādītā ģeometrija

Testa spēks, kas norādīts punktā(-os)

Šķērsgriezuma augstums

Klīrenss pirms testa

Horizontālais attālums starp RUPD aizmuguri un transportlīdzekļa aizmuguri

M, N1, N2 ar MaxM
   (*1) < 8 t, O1, O2, G

2.3/2.4/7.1/25.5

2.3/2.4/16.2/25.2

2.3/2.4/16.4/25.3

2.3/2.4/A5/3.1.1 līdz 3.1.2

N2 ar MaxM
   (*1) > 8 t, N3

7.1 vai 25.5

16.1 vai 25.1

16.4 vai 25.3

A5/3.1.1. līdz 3.1.2

O3, O4

7.1 vai 25.5

16.1/16.2 vai 25.1/25.2

16.4 vai 25.3

A5/3.1.1. līdz 3.1.2

Specifiski transportlīdzekļi (skatīt 6. pielikumu)

7.1 vai 25.5

16.1/16.2 vai 25.1/25.2

16.4 vai 25.3

A5/3.1.3

Piezīme. Atsauce, tāda kā A5/3.1.1., tabulā norāda pielikumu (5. pielikums) un pielikuma punktu (3.1.1.), kur aprakstīts un norādīts attiecīgais transportlīdzeklis vai prasība. Atsauce, tāda kā 2.3., tabulā norāda šo noteikumu punktu (2.3.), kur norādīta attiecīgā prasība.

---

(*1)  
  MaxM ir maksimālā masa.

---

| 20.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/24

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 123 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS) apstiprināšanu [2019/273]

Ar visiem grozījumiem līdz

01. sērijas grozījumu 9. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2018. gada 10. februāris

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

A.   ADMINISTRATĪVI NOTEIKUMI

| 1. | Definīcijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sistēmas apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marķējumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

B.   TEHNISKĀS PRASĪBAS SISTĒMAI VAI SISTĒMAS DAĻAI(-ĀM)

| 5. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gaismojums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Krāsa |
| --- | --- |

7.

C.   CITI ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

| 8. | Sistēmas tipa pārveidojums un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

13.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izvietojuma paraugi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fotometriskās prasības tuvajai gaismai |
| --- | --- |

3.

| 4. | Darbojošos sistēmu fotometriskās veiktspējas stabilitātes testi – nokomplektētas sistēmas testi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minimālās prasības ražošanas atbilstības kontroles procedūrām |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prasības sistēmām ar plastmasas materiāla lēcām: lēcu vai materiāla paraugu un nokomplektētu sistēmu vai to daļas(-u) testēšana |
| --- | --- |

6.

| 7. | Minimālās prasības inspektora veiktai paraugu ņemšanai |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuvās gaismas robežas un vērsuma nosacījumi |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fotometrisko mērījumu nosacījumi |
| --- | --- |

9.

| 10. | Apraksta veidlapas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Prasības LED moduļiem un LED moduļus saturošam adaptīvajam priekšējam apgaismojumam (AFS) |
| --- | --- |

11.

LED

LED

AFS

A.   ADMINISTRATĪVI NOTEIKUMI

DARBĪBAS JOMA

Šos noteikumus piemēro M un N kategorijas (1) mehānisko transportlīdzekļu adaptīvajām priekšējā apgaismojuma sistēmām (AFS).

1

AFS

1.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas.

| 1.1. | Piemēro definīcijas, kas dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā apstiprinājuma pieteikuma laikā. |
| --- | --- |

1.1.

Piemēro definīcijas, kas dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā apstiprinājuma pieteikuma laikā.

| 1.2. | “Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma” (jeb “sistēma”) ir apgaismojuma ierīce, kas nodrošina gaismas kūļus ar dažādiem raksturlielumiem automātiskai pielāgošanai mainīgiem tuvās gaismas un, ja attiecināms, tālās gaismas lietojuma apstākļiem ar minimālu funkcionālo saturu kā norādīts 6.1.1. punktā; šādas sistēmas sastāv no “sistēmas vadības”, vienas vai vairākām “barošanas un darbināšanas ierīcēm”, ja tādas ir, un “uzstādīšanas vienībām” transportlīdzekļa labajā un kreisajā pusē. |
| --- | --- |

1.2.

“Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma” (jeb “sistēma”) ir apgaismojuma ierīce, kas nodrošina gaismas kūļus ar dažādiem raksturlielumiem automātiskai pielāgošanai mainīgiem tuvās gaismas un, ja attiecināms, tālās gaismas lietojuma apstākļiem ar minimālu funkcionālo saturu kā norādīts 6.1.1. punktā; šādas sistēmas sastāv no “sistēmas vadības”, vienas vai vairākām “barošanas un darbināšanas ierīcēm”, ja tādas ir, un “uzstādīšanas vienībām” transportlīdzekļa labajā un kreisajā pusē.

| 1.3. | Tuvās gaismas “klase” (C, V, E vai W) ir tuvās gaismas apzīmējums, ko identificē īpaši šo noteikumu un Noteikumu Nr. 48 nosacījumi. (2) |
| --- | --- |

1.3.

Tuvās gaismas “klase” (C, V, E vai W) ir tuvās gaismas apzīmējums, ko identificē īpaši šo noteikumu un Noteikumu Nr. 48 nosacījumi. (2)

2

| 1.4. | Sistēmas nodrošināts priekšējā apgaismojuma funkcijas “režīms” ir gaismas kūlis, kuru ražotājs ir konstruējis un norādījis kā pielāgojamu noteiktiem transportlīdzekļa un apkārtējiem apstākļiem, vai nu tuvās gaismas vienas klases, vai tālās gaismas nosacījumu ietvaros (skatīt šo noteikumu 6.2. un 6.3. punktu).






  1.4.1. | “Līkuma režīms” ir apzīmējums priekšējā apgaismojuma funkcijas režīmam, kas ir konstruēts pagriezieniem, līkumiem vai ceļa krustojumiem, kad gaismojums ir pārvietots sānis vai pārveidots (lai iegūtu ekvivalentu efektu), un kuru identificē īpaši fotometriskie nosacījumi. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Sistēmas nodrošināts priekšējā apgaismojuma funkcijas “režīms” ir gaismas kūlis, kuru ražotājs ir konstruējis un norādījis kā pielāgojamu noteiktiem transportlīdzekļa un apkārtējiem apstākļiem, vai nu tuvās gaismas vienas klases, vai tālās gaismas nosacījumu ietvaros (skatīt šo noteikumu 6.2. un 6.3. punktu).

1.4.1.

“Līkuma režīms” ir apzīmējums priekšējā apgaismojuma funkcijas režīmam, kas ir konstruēts pagriezieniem, līkumiem vai ceļa krustojumiem, kad gaismojums ir pārvietots sānis vai pārveidots (lai iegūtu ekvivalentu efektu), un kuru identificē īpaši fotometriskie nosacījumi.

| 1.4.2. | “1. kategorijas līkuma režīms” ir līkuma režīms ar robežas lūzumpunkta horizontālu pārvietošanos. |
| --- | --- |

1.4.2.

“1. kategorijas līkuma režīms” ir līkuma režīms ar robežas lūzumpunkta horizontālu pārvietošanos.

| 1.4.3. | “2. kategorijas līkuma režīms” ir līkuma režīms bez robežas lūzumpunkta horizontālas pārvietošanās. |
| --- | --- |

1.4.3.

“2. kategorijas līkuma režīms” ir līkuma režīms bez robežas lūzumpunkta horizontālas pārvietošanās.

| 1.5. | “Apgaismes vienība” ir gaismu izstarojoša sistēmas daļa, kura var sastāvēt no optiskām, mehāniskām vai elektriskām sastāvdaļām, konstruēta, lai pilnībā vai daļēji nodrošinātu vienas vai vairāku priekšējā apgaismojuma funkcijas(-u) gaismas kūli, ko nodrošina sistēma. |
| --- | --- |

1.5.

“Apgaismes vienība” ir gaismu izstarojoša sistēmas daļa, kura var sastāvēt no optiskām, mehāniskām vai elektriskām sastāvdaļām, konstruēta, lai pilnībā vai daļēji nodrošinātu vienas vai vairāku priekšējā apgaismojuma funkcijas(-u) gaismas kūli, ko nodrošina sistēma.

| 1.6. | “Uzstādīšanas vienība” ir nedalāms ietvars (luktura korpuss), kas satur vienu vai vairākas apgaismes vienības. |
| --- | --- |

1.6.

“Uzstādīšanas vienība” ir nedalāms ietvars (luktura korpuss), kas satur vienu vai vairākas apgaismes vienības.

| 1.7. | “Labā puse” un attiecīgi “kreisā puse” ir apgaismes vienību kopums, ko ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa vidējās garenplaknes attiecīgajā pusē, attiecībā uz tā kustību uz priekšu. |
| --- | --- |

1.7.

“Labā puse” un attiecīgi “kreisā puse” ir apgaismes vienību kopums, ko ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļa vidējās garenplaknes attiecīgajā pusē, attiecībā uz tā kustību uz priekšu.

| 1.8. | “Sistēmas vadība” ir sistēmas tā(-ās) daļa(-as), kas saņem signālus no transportlīdzekļa un automātiski vada apgaismes vienību darbību. |
| --- | --- |

1.8.

“Sistēmas vadība” ir sistēmas tā(-ās) daļa(-as), kas saņem signālus no transportlīdzekļa un automātiski vada apgaismes vienību darbību.

| 1.9. | “Neitrāls stāvoklis” ir sistēmas stāvoklis, kad ir nodrošināts C klases tuvās gaismas (“pamata tuvā gaisma”) vai tālās gaismas, ja tāda ir, definēts režīms maksimālas aktivitātes stāvoklī un kad nav AFS vadības signāla. |
| --- | --- |

1.9.

“Neitrāls stāvoklis” ir sistēmas stāvoklis, kad ir nodrošināts C klases tuvās gaismas (“pamata tuvā gaisma”) vai tālās gaismas, ja tāda ir, definēts režīms maksimālas aktivitātes stāvoklī un kad nav AFS vadības signāla.

AFS

| 1.10. | “Signāls” ir jebkāds AFS vadības signāls, kā noteikts Noteikumos Nr. 48, vai jebkāda papildu vadības ievade sistēmā, vai vadības izvade no sistēmas uz transportlīdzekli. |
| --- | --- |

1.10.

“Signāls” ir jebkāds AFS vadības signāls, kā noteikts Noteikumos Nr. 48, vai jebkāda papildu vadības ievade sistēmā, vai vadības izvade no sistēmas uz transportlīdzekli.

AFS

| 1.11. | “Signāla ģenerators” ir ierīce, kas reproducē vienu vai vairākus signālus sistēmas testiem. |
| --- | --- |

1.11.

“Signāla ģenerators” ir ierīce, kas reproducē vienu vai vairākus signālus sistēmas testiem.

| 1.12. | “Barošanas un darbināšanas ierīce” ir sistēmas viena vai vairākas sastāvdaļas, kas nodrošina barošanu sistēmas vienai vai vairākām sastāvdaļām, ieskaitot, piem., jaudas un/vai sprieguma regulatorus, vienam vai vairākiem gaismas avotiem, piem., gaismas avotu vadības elektroniskās ierīces. |
| --- | --- |

1.12.

“Barošanas un darbināšanas ierīce” ir sistēmas viena vai vairākas sastāvdaļas, kas nodrošina barošanu sistēmas vienai vai vairākām sastāvdaļām, ieskaitot, piem., jaudas un/vai sprieguma regulatorus, vienam vai vairākiem gaismas avotiem, piem., gaismas avotu vadības elektroniskās ierīces.

| 1.13. | “Sistēmas atskaites ass” ir transportlīdzekļa vidējās garenplaknes šķēluma līnija ar horizontālu plakni, kas šķērso vienas apgaismes vienības, kura norādīta rasējumos saskaņā ar 2.2.1. punktu, atskaites centru. |
| --- | --- |

1.13.

“Sistēmas atskaites ass” ir transportlīdzekļa vidējās garenplaknes šķēluma līnija ar horizontālu plakni, kas šķērso vienas apgaismes vienības, kura norādīta rasējumos saskaņā ar 2.2.1. punktu, atskaites centru.

| 1.14. | “Lēca” ir uzstādīšanas vienības vistālāk ārpusē esošā sastāvdaļa, kas izstaro gaismu caur apgaismojošo virsmu. |
| --- | --- |

1.14.

“Lēca” ir uzstādīšanas vienības vistālāk ārpusē esošā sastāvdaļa, kas izstaro gaismu caur apgaismojošo virsmu.

| 1.15. | “Pārklājums” ir jebkāds(-i) materiāls(-i), kas vienā vai vairākās kārtās pārklāj lēcas ārējo virsmu. |
| --- | --- |

1.15.

“Pārklājums” ir jebkāds(-i) materiāls(-i), kas vienā vai vairākās kārtās pārklāj lēcas ārējo virsmu.

| 1.16. | “Dažādu tipu sistēmas” ir sistēmas, kas atšķiras šādos būtiskos aspektos:






  1.16.1. | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme(-es):






  a) | lukturus ar vienādu tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, bet kurus ražojuši dažādi ražotāji, uzskata par atšķirīgu tipu lukturiem; |
| --- | --- | --- | --- |

1.16.

“Dažādu tipu sistēmas” ir sistēmas, kas atšķiras šādos būtiskos aspektos:

1.16.1.

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme(-es):

a)

lukturus ar vienādu tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, bet kurus ražojuši dažādi ražotāji, uzskata par atšķirīgu tipu lukturiem;

| b) | viena ražotāja ražotu lukturus, kas atšķiras tikai pēc tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes, uzskata par tā paša tipa lukturiem; |
| --- | --- |

b)

viena ražotāja ražotu lukturus, kas atšķiras tikai pēc tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes, uzskata par tā paša tipa lukturiem;

| 1.16.2. | tādu elementu klātbūtne vai trūkums, kas spēj mainīt sistēmas optiskos raksturlielumus / fotometriskās īpašības; |
| --- | --- |

1.16.2.

tādu elementu klātbūtne vai trūkums, kas spēj mainīt sistēmas optiskos raksturlielumus / fotometriskās īpašības;

| 1.16.3. | piemērotība labās vai kreisās puses satiksmei vai abām satiksmes sistēmām; |
| --- | --- |

1.16.3.

piemērotība labās vai kreisās puses satiksmei vai abām satiksmes sistēmām;

| 1.16.4. | nodrošinātā(-ās) priekšējā apgaismojuma funkcija(-as), režīms(-i) un klases; |
| --- | --- |

1.16.4.

nodrošinātā(-ās) priekšējā apgaismojuma funkcija(-as), režīms(-i) un klases;

| 1.16.5. | sistēmai specifiska(-u) signāla(-u) raksturlielums(-i). |
| --- | --- |

1.16.5.

sistēmai specifiska(-u) signāla(-u) raksturlielums(-i).

| 1.17. | “Vērsums” ir gaismas kūļa vai tā daļas pozicionēšana uz pārbaudes ekrāna atbilstoši attiecīgiem kritērijiem. |
| --- | --- |

1.17.

“Vērsums” ir gaismas kūļa vai tā daļas pozicionēšana uz pārbaudes ekrāna atbilstoši attiecīgiem kritērijiem.

| 1.18. | “Regulēšana” ir sistēmā nodrošinātu līdzekļu izmantošana gaismas kūļa vertikālā un/vai horizontālā vērsuma iestatīšanai. |
| --- | --- |

1.18.

“Regulēšana” ir sistēmā nodrošinātu līdzekļu izmantošana gaismas kūļa vertikālā un/vai horizontālā vērsuma iestatīšanai.

| 1.19. | “Kustības puses maiņas funkcija” ir jebkāda priekšējā apgaismojuma funkcija vai tās režīms, vai tikai tās daļa(-as), vai jebkāda to kombinācija, kas ir paredzēta apžilbināšanas novēršanai un pietiekama gaismojuma nodrošināšanai gadījumā, kad transportlīdzeklis, kas aprīkots ar tikai vienai kustības pusei konstruētu sistēmu, uz laiku tiek izmantots valstī ar pretējas satiksmes pusi. |
| --- | --- |

1.19.

“Kustības puses maiņas funkcija” ir jebkāda priekšējā apgaismojuma funkcija vai tās režīms, vai tikai tās daļa(-as), vai jebkāda to kombinācija, kas ir paredzēta apžilbināšanas novēršanai un pietiekama gaismojuma nodrošināšanai gadījumā, kad transportlīdzeklis, kas aprīkots ar tikai vienai kustības pusei konstruētu sistēmu, uz laiku tiek izmantots valstī ar pretējas satiksmes pusi.

| 1.20. | “Aizvietošanas funkcija” ir jebkāds noteikts priekšējais apgaismojums un/vai priekšējā gaismas signalizācija, kas ir priekšējā apgaismojuma un/vai priekšējās gaismas signalizācijas funkcija, vai tās režīms, vai tikai tās daļa(-as), vai jebkāda to kombinācija, kas ir paredzēta, lai atteices gadījumā aizvietotu priekšējā apgaismojuma funkciju/režīmu. |
| --- | --- |

1.20.

“Aizvietošanas funkcija” ir jebkāds noteikts priekšējais apgaismojums un/vai priekšējā gaismas signalizācija, kas ir priekšējā apgaismojuma un/vai priekšējās gaismas signalizācijas funkcija, vai tās režīms, vai tikai tās daļa(-as), vai jebkāda to kombinācija, kas ir paredzēta, lai atteices gadījumā aizvietotu priekšējā apgaismojuma funkciju/režīmu.

| 1.21. | Šajos noteikumos izdarītās atsauces uz standarta (etalona) kvēlspuldzi(-ēm) un lokizlādes gaismas avotu(-iem) ir atsauces attiecīgi uz Noteikumiem Nr. 37 un Nr. 99 un to sēriju grozījumiem, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma dienā. |
| --- | --- |

1.21.

Šajos noteikumos izdarītās atsauces uz standarta (etalona) kvēlspuldzi(-ēm) un lokizlādes gaismas avotu(-iem) ir atsauces attiecīgi uz Noteikumiem Nr. 37 un Nr. 99 un to sēriju grozījumiem, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma dienā.

2.   SISTĒMAS APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

2.1.   Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes īpašnieks vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis.

Tajā norāda:

| 2.1.1. | priekšējā apgaismojuma funkcijas, kuru nodrošināšanai paredzēta sistēma, kurai tiek prasīts apstiprinājums saskaņā ar šiem noteikumiem;






  2.1.1.1. | jebkādu(-as) citu(-as) priekšējā apgaismojuma vai priekšējās gaismas signalizācijas funkcija(-as), ko nodrošina lukturis(-i), kas ir grupēts(-i), kombinēts(-i) vai savstarpēji savietots(-i) sistēmas apgaismes vienībās, kurām tiek prasīts apstiprinājums; pietiekamu informāciju attiecīgā(-o) luktura(-u) identificēšanai un norādi uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tos paredzēts (atsevišķi) apstiprināt; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

priekšējā apgaismojuma funkcijas, kuru nodrošināšanai paredzēta sistēma, kurai tiek prasīts apstiprinājums saskaņā ar šiem noteikumiem;

2.1.1.1.

jebkādu(-as) citu(-as) priekšējā apgaismojuma vai priekšējās gaismas signalizācijas funkcija(-as), ko nodrošina lukturis(-i), kas ir grupēts(-i), kombinēts(-i) vai savstarpēji savietots(-i) sistēmas apgaismes vienībās, kurām tiek prasīts apstiprinājums; pietiekamu informāciju attiecīgā(-o) luktura(-u) identificēšanai un norādi uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tos paredzēts (atsevišķi) apstiprināt;

| 2.1.2. | vai tuvā gaisma ir paredzēta gan labās, gan kreisās puses kustībai vai arī tikai kreisās vai tikai labās puses kustībai; |
| --- | --- |

2.1.2.

vai tuvā gaisma ir paredzēta gan labās, gan kreisās puses kustībai vai arī tikai kreisās vai tikai labās puses kustībai;

| 2.1.3. | vai sistēma ir aprīkota ar vienu vai vairākām regulējamām apgaismes vienībām:






  2.1.3.1. | attiecīgās apgaismes vienības uzstādīšanas pozīcija(-as) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa vidējo garenplakni; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

vai sistēma ir aprīkota ar vienu vai vairākām regulējamām apgaismes vienībām:

2.1.3.1.

attiecīgās apgaismes vienības uzstādīšanas pozīcija(-as) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa vidējo garenplakni;

| 2.1.3.2. | maksimālie leņķi virs un zem normālas pozīcijas(-ām), ko var iegūt ar vertikālās regulēšanas ierīci(-ēm); |
| --- | --- |

2.1.3.2.

maksimālie leņķi virs un zem normālas pozīcijas(-ām), ko var iegūt ar vertikālās regulēšanas ierīci(-ēm);

| 2.1.4. | izmantotā(-o) nomaināmā(-o) vai nenomaināmā(-o) kvēldiega vai lokizlādes gaismas avota(-u) kategoriju, kā uzskaitīts Noteikumos Nr. 37 vai Nr. 99 un to sēriju grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma dienā, un/vai gaismas avota moduļa specifisko identifikācijas kodu LED moduļiem, ja pieejams; |
| --- | --- |

2.1.4.

izmantotā(-o) nomaināmā(-o) vai nenomaināmā(-o) kvēldiega vai lokizlādes gaismas avota(-u) kategoriju, kā uzskaitīts Noteikumos Nr. 37 vai Nr. 99 un to sēriju grozījumos, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma dienā, un/vai gaismas avota moduļa specifisko identifikācijas kodu LED moduļiem, ja pieejams;

LED

| 2.1.5. | vai sistēma ir aprīkota ar vienu vai vairākiem nenomaināmiem gaismas avotiem:






  2.1.5.1. | tās(-o) apgaismes vienību identifikācija, kurā(-ās) minētie gaismas avoti ir nenomaināma daļa; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

vai sistēma ir aprīkota ar vienu vai vairākiem nenomaināmiem gaismas avotiem:

2.1.5.1.

tās(-o) apgaismes vienību identifikācija, kurā(-ās) minētie gaismas avoti ir nenomaināma daļa;

| 2.1.6. | darbības apstākļus, piem., dažādi ieejas spriegumi saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma noteikumiem, ja attiecināms; |
| --- | --- |

2.1.6.

darbības apstākļus, piem., dažādi ieejas spriegumi saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma noteikumiem, ja attiecināms;

| 2.1.7. | vai sistēma ir konstruēta, lai nodrošinātu adaptīvu tālo gaismu. |
| --- | --- |

2.1.7.

vai sistēma ir konstruēta, lai nodrošinātu adaptīvu tālo gaismu.

2.2.   Katram apstiprinājuma pieteikumam pievieno turpmāk uzskaitīto.

| 2.2.1. | Pietiekami detalizēts rasējums trīs eksemplāros, kas ļauj identificēt tipu, parādot atrašanās vietu(-as), kas paredzētas apstiprinājuma numuram(-iem) un papildu simboliem, attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma zīmes(-ju) apli(-ļiem), un parādot, kādā ģeometriskajā pozīcijā apgaismes vienības jāuzstāda transportlīdzeklī attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa vidējo garenplakni, un parādot katru no tām vertikālā (aksiālā) griezumā un no priekšpuses kopā ar optiskās konstrukcijas galvenajām detaļām, tostarp atskaites asi/asis un punktu(-us), kas testu laikā jāuzskata par atskaites centru, un jebkādas optiskās īpašības, lēcai, ja attiecināms;
  ja attiecināms, un LED moduļa(-u) gadījumā – arī vietu(-as), kas rezervēta(-as) moduļa(-u) specifiskajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem). |
| --- | --- |

2.2.1.

Pietiekami detalizēts rasējums trīs eksemplāros, kas ļauj identificēt tipu, parādot atrašanās vietu(-as), kas paredzētas apstiprinājuma numuram(-iem) un papildu simboliem, attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma zīmes(-ju) apli(-ļiem), un parādot, kādā ģeometriskajā pozīcijā apgaismes vienības jāuzstāda transportlīdzeklī attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa vidējo garenplakni, un parādot katru no tām vertikālā (aksiālā) griezumā un no priekšpuses kopā ar optiskās konstrukcijas galvenajām detaļām, tostarp atskaites asi/asis un punktu(-us), kas testu laikā jāuzskata par atskaites centru, un jebkādas optiskās īpašības, lēcai, ja attiecināms;

ja attiecināms, un LED moduļa(-u) gadījumā – arī vietu(-as), kas rezervēta(-as) moduļa(-u) specifiskajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem).

LED

| 2.2.2. | Sistēmas īss tehnisks apraksts, precizējot:






  a) | sistēmas nodrošināto(-ās) apgaismojuma funkciju(-as) un tās(-o) režīmus (3); |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Sistēmas īss tehnisks apraksts, precizējot:

a)

sistēmas nodrošināto(-ās) apgaismojuma funkciju(-as) un tās(-o) režīmus (3);

3

| b) | apgaismes vienības, kas līdzdarbojas katrā no tām (3), un signālus (4) ar tehniskajiem raksturlielumiem, kas attiecas uz to darbību; |
| --- | --- |

b)

apgaismes vienības, kas līdzdarbojas katrā no tām (3), un signālus (4) ar tehniskajiem raksturlielumiem, kas attiecas uz to darbību;

3

4

| c) | kuras kategorijas (3) līkuma režīma prasības piemēro, ja attiecināms; |
| --- | --- |

c)

kuras kategorijas (3) līkuma režīma prasības piemēro, ja attiecināms;

3

| d) | kādu(-as) E klases tuvās gaismas nosacījumu, kas doti šo noteikumu 3. pielikuma 6. tabulā, papildu datu kopu(-as) piemēro, ja tāda(-as) ir; |
| --- | --- |

d)

kādu(-as) E klases tuvās gaismas nosacījumu, kas doti šo noteikumu 3. pielikuma 6. tabulā, papildu datu kopu(-as) piemēro, ja tāda(-as) ir;

| e) | kādu(-as) W klases tuvās gaismas nosacījumu, kas doti šo noteikumu 3. pielikumā, kopu(-as) piemēro, ja tāda(-as) ir; |
| --- | --- |

e)

kādu(-as) W klases tuvās gaismas nosacījumu, kas doti šo noteikumu 3. pielikumā, kopu(-as) piemēro, ja tāda(-as) ir;

| f) | kuras apgaismes vienības (4) pilnībā vai daļēji nodrošina vienu vai vairākas tuvās gaismas robežas; |
| --- | --- |

f)

kuras apgaismes vienības (4) pilnībā vai daļēji nodrošina vienu vai vairākas tuvās gaismas robežas;

4

| g) | norādi(-es) (3) saskaņā ar šo noteikumu 6.4.6. punktu attiecībā uz Noteikumu Nr. 48 6.22.6.1.2.1. punktu; |
| --- | --- |

g)

norādi(-es) (3) saskaņā ar šo noteikumu 6.4.6. punktu attiecībā uz Noteikumu Nr. 48 6.22.6.1.2.1. punktu;

3

| h) | kuras apgaismes vienības ir konstruētas, lai nodrošinātu minimālo tuvās gaismas gaismojumu saskaņā ar šo noteikumu 6.2.8.1. punktu; |
| --- | --- |

h)

kuras apgaismes vienības ir konstruētas, lai nodrošinātu minimālo tuvās gaismas gaismojumu saskaņā ar šo noteikumu 6.2.8.1. punktu;

| i) | uzstādīšanas un darbības specifikācijas testa vajadzībām; |
| --- | --- |

i)

uzstādīšanas un darbības specifikācijas testa vajadzībām;

| j) | citu būtisku informāciju; |
| --- | --- |

j)

citu būtisku informāciju;

| k) | LED moduļa(-u) gadījumā:






  i) | LED moduļa(-u) īsu tehnisko specifikāciju; |
| --- | --- | --- |

k)

LED moduļa(-u) gadījumā:

LED

i)

LED moduļa(-u) īsu tehnisko specifikāciju;

LED

| ii) | rasējumu ar izmēriem un elektriskajiem un fotometriskajiem pamatlielumiem un nominālo gaismas plūsmu, un par katru LED moduli – paziņojumu, vai modulis ir vai nav nomaināms; |
| --- | --- |

ii)

rasējumu ar izmēriem un elektriskajiem un fotometriskajiem pamatlielumiem un nominālo gaismas plūsmu, un par katru LED moduli – paziņojumu, vai modulis ir vai nav nomaināms;

LED

| iii) | gaismas avota elektroniska vadības mehānisma gadījumā – informāciju par elektrisko saskarni, kāda nepieciešama apstiprināšanas testēšanai; |
| --- | --- |

iii)

gaismas avota elektroniska vadības mehānisma gadījumā – informāciju par elektrisko saskarni, kāda nepieciešama apstiprināšanas testēšanai;

| l) | tālās gaismas adaptēšanas gadījumā – kuras apgaismes vienības (4) pilnīgi vai daļēji nodrošina tālās gaismas un sensoru sistēmas pakāpenisku adaptēšanu un tehniskos raksturlielumus, kas attiecas uz to darbību. |
| --- | --- |

l)

tālās gaismas adaptēšanas gadījumā – kuras apgaismes vienības (4) pilnīgi vai daļēji nodrošina tālās gaismas un sensoru sistēmas pakāpenisku adaptēšanu un tehniskos raksturlielumus, kas attiecas uz to darbību.

4

| 2.2.2.1. | drošības koncepciju, kā tā izklāstīta dokumentācijā, kas par tipa apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam dienestam pieņemamā veidā:






  a) | apraksta sistēmā iekļautos līdzekļus, lai nodrošinātu atbilstību 5.7.3., 5.9. un 6.2.5.4. punkta noteikumiem; un |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1.

drošības koncepciju, kā tā izklāstīta dokumentācijā, kas par tipa apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam dienestam pieņemamā veidā:

a)

apraksta sistēmā iekļautos līdzekļus, lai nodrošinātu atbilstību 5.7.3., 5.9. un 6.2.5.4. punkta noteikumiem; un

| b) | dod norādes par to verifikāciju saskaņā ar 6.2.7. punktu; un/vai |
| --- | --- |

b)

dod norādes par to verifikāciju saskaņā ar 6.2.7. punktu; un/vai

| c) | dod piekļuvi attiecīgiem dokumentiem, kas pierāda sistēmas veiktspēju attiecībā uz 2.2.2.1. punkta a) apakšpunktā noteikto līdzekļu pietiekamu uzticamību un drošu darbību, piem., FMEA (“Atteices režīms un seku analīze”), FTA (“Kļūdu koka analīze”) vai jebkāds līdzīgs process, kas piemērots sistēmas drošības apsvērumiem; |
| --- | --- |

c)

dod piekļuvi attiecīgiem dokumentiem, kas pierāda sistēmas veiktspēju attiecībā uz 2.2.2.1. punkta a) apakšpunktā noteikto līdzekļu pietiekamu uzticamību un drošu darbību, piem., FMEA (“Atteices režīms un seku analīze”), FTA (“Kļūdu koka analīze”) vai jebkāds līdzīgs process, kas piemērots sistēmas drošības apsvērumiem;

FMEA

FTA

| 2.2.2.2. | barošanas un darbināšanas ierīces(-ču) marku un tipu, ja tādas ir un ja tās nav daļa no uzstādīšanas vienības; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

barošanas un darbināšanas ierīces(-ču) marku un tipu, ja tādas ir un ja tās nav daļa no uzstādīšanas vienības;

| 2.2.3. | Viens sistēmas parauga komplekts, kurai prasīts apstiprinājums, ieskaitot montāžas ierīces, barošanas un darbināšanas ierīces un signālu ģeneratorus, ja tādi ir. |
| --- | --- |

2.2.3.

Viens sistēmas parauga komplekts, kurai prasīts apstiprinājums, ieskaitot montāžas ierīces, barošanas un darbināšanas ierīces un signālu ģeneratorus, ja tādi ir.

| 2.2.4. | Plastmasas materiāla, no kura izgatavota lēca, testa vajadzībām:






  2.2.4.1. | četrpadsmit lēcas;






  2.2.4.1.1. | desmit no šīm lēcām drīkst aizstāt ar 10 materiāla paraugiem vismaz 60 × 80 mm lielumā, kam ir plakana vai izliekta ārējā virsma un pārsvarā plakans (ar liekuma rādiusu ne mazāku par 300 mm), vismaz 15 × 15 mm liels laukums vidū; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

Plastmasas materiāla, no kura izgatavota lēca, testa vajadzībām:

2.2.4.1.

četrpadsmit lēcas;

2.2.4.1.1.

desmit no šīm lēcām drīkst aizstāt ar 10 materiāla paraugiem vismaz 60 × 80 mm lielumā, kam ir plakana vai izliekta ārējā virsma un pārsvarā plakans (ar liekuma rādiusu ne mazāku par 300 mm), vismaz 15 × 15 mm liels laukums vidū;

| 2.2.4.1.2. | katrai šādai lēcai vai materiāla paraugam jābūt izgatavotam ar metodi, ko izmantos masveida ražošanā; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

katrai šādai lēcai vai materiāla paraugam jābūt izgatavotam ar metodi, ko izmantos masveida ražošanā;

| 2.2.4.2. | apgaismes elements vai optiskais mezgls, ja attiecināms, kuram var piestiprināt lēcas atbilstoši ražotāja norādījumiem. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

apgaismes elements vai optiskais mezgls, ja attiecināms, kuram var piestiprināt lēcas atbilstoši ražotāja norādījumiem.

| 2.2.5. | Lai saskaņā ar šo noteikumu 6. pielikuma 2.2.4. punktu testētu no plastmasas materiāla izgatavotu gaismcaurlaidīgo sastāvdaļu noturību pret UV starojumu no sistēmā esošā(-ajiem) gaismas avota(-iem), kas var emitēt UV starojumu, piem., lokizlādes gaismas avoti, LED moduļi:
  katra attiecīgā materiāla, ko izmanto sistēmā, viens paraugs vai to saturoša viena sistēma, vai tā daļa(-as). Katram materiāla paraugam ir jābūt vienāda izskata un ar vienādu virsmas apstrādi, ja tāda veikta, kādu to paredzēts izmantot apstiprināmajā sistēmā. |
| --- | --- |

2.2.5.

Lai saskaņā ar šo noteikumu 6. pielikuma 2.2.4. punktu testētu no plastmasas materiāla izgatavotu gaismcaurlaidīgo sastāvdaļu noturību pret UV starojumu no sistēmā esošā(-ajiem) gaismas avota(-iem), kas var emitēt UV starojumu, piem., lokizlādes gaismas avoti, LED moduļi:

LED

katra attiecīgā materiāla, ko izmanto sistēmā, viens paraugs vai to saturoša viena sistēma, vai tā daļa(-as). Katram materiāla paraugam ir jābūt vienāda izskata un ar vienādu virsmas apstrādi, ja tāda veikta, kādu to paredzēts izmantot apstiprināmajā sistēmā.

| 2.2.6. | Lēcu veidojošajiem materiāliem un pārklājumiem, ja tādi ir, pievieno testa ziņojumu ar šo materiālu un pārklājumu raksturlielumiem, ja tie jau ir testēti. |
| --- | --- |

2.2.6.

Lēcu veidojošajiem materiāliem un pārklājumiem, ja tādi ir, pievieno testa ziņojumu ar šo materiālu un pārklājumu raksturlielumiem, ja tie jau ir testēti.

| 2.2.7. | Ja luktura tips atšķiras no jau apstiprināta tipa tikai tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes ziņā, ir pietiekami, ja iesniedz:






  2.2.7.1. | luktura ražotāja deklarāciju par to, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) apstiprinātam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma kods, un ka to ražojis tas pats ražotājs; |
| --- | --- | --- |

2.2.7.

Ja luktura tips atšķiras no jau apstiprināta tipa tikai tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes ziņā, ir pietiekami, ja iesniedz:

2.2.7.1.

luktura ražotāja deklarāciju par to, ka iesniegtais tips ir identisks (izņemot tā tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi) apstiprinātam tipam, kuru identificē tā apstiprinājuma kods, un ka to ražojis tas pats ražotājs;

| 2.2.7.2. | divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalenta dokumentācija. |
| --- | --- |

2.2.7.2.

divus paraugus, kam ir jaunais tirdzniecības nosaukums vai preču zīme, vai ekvivalenta dokumentācija.

| 2.2.8. | Transportlīdzekļa, kas norādīts saskaņā ar 4.1.6. punktu, paraugs, ja sistēma atbilst turpmāk 4.1.7. punktā dotajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.2.8.

Transportlīdzekļa, kas norādīts saskaņā ar 4.1.6. punktu, paraugs, ja sistēma atbilst turpmāk 4.1.7. punktā dotajiem nosacījumiem.

3.   MARĶĒJUMI

3.1.   Uz apstiprināšanai iesniegtajām sistēmas uzstādīšanas vienībām jābūt pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei.

3.2.   Katrai no tām uz lēcām un uz galvenajiem korpusiem jābūt pietiekami lielai vietai apstiprinājuma marķējuma zīmei un 4. punktā minētajiem papildu simboliem; šīs vietas norāda 2.2.1. punktā minētajos rasējumos.

3.2.1.   Tomēr, ja lēcas nevar noņemt no uzstādīšanas vienības galvenā korpusa, pietiek ar vienu marķējumu atbilstoši 4.2.5. punktam.

3.3.   Uz uzstādīšanas vienībām vai sistēmām, kas konstruētas atbilstoši prasībām gan labās puses, gan kreisās puses satiksmei, ir jābūt marķējumiem, kas norāda optiskā(-o) elementa(-u) abas pozīcijas transportlīdzeklī vai gaismas avota(-u) pozīcijas uz reflektora(-iem); šiem marķējumiem jāsastāv no burtiem “R/D” pozīcijai labās puses satiksmei un burtiem “L/G” pozīcijai kreisās puses satiksmei.

3.4.   
  AFS ar LED moduli(-iem) gadījumā attiecīgajām uzstādīšanas vienībām jābūt nominālā sprieguma un vatos izteiktas patērējamās jaudas marķējumiem un gaismas avota moduļa specifiskam identifikācijas kodam.

AFS

LED

3.5.   Uz LED moduļa(-iem), ko iesniedz kopā ar AFS apstiprinājumu, ir:

LED

AFS

| 3.5.1. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams; |
| --- | --- |

3.5.1.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams;

| 3.5.2. | moduļa specifiskais identifikācijas kods. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.
  Šis specifiskais identifikācijas kods satur lielos burtus “MD”, kas apzīmē “MODULI”, kam seko apstiprinājuma marķējums bez 4.2.1. punktā noteiktā apļa, un gadījumā, ja izmanto vairākus atšķirīgus gaismas avota moduļus, seko papildu simboli vai rakstzīmes. Šo specifisko identifikācijas kodu norāda 2.2.1. punktā minētajos rasējumos. Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā uz luktura, kurā moduli izmanto, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja. |
| --- | --- |

3.5.2.

moduļa specifiskais identifikācijas kods. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

Šis specifiskais identifikācijas kods satur lielos burtus “MD”, kas apzīmē “MODULI”, kam seko apstiprinājuma marķējums bez 4.2.1. punktā noteiktā apļa, un gadījumā, ja izmanto vairākus atšķirīgus gaismas avota moduļus, seko papildu simboli vai rakstzīmes. Šo specifisko identifikācijas kodu norāda 2.2.1. punktā minētajos rasējumos. Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā uz luktura, kurā moduli izmanto, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja.

| 3.5.3. | Ja LED modulis(-ļi) nav nomaināms(-i), marķējumi LED modulim(-ļiem) netiek prasīti. |
| --- | --- |

3.5.3.

Ja LED modulis(-ļi) nav nomaināms(-i), marķējumi LED modulim(-ļiem) netiek prasīti.

LED

LED

3.6.   Ja gaismas avota elektronisko vadības mehānismu, kas nav LED moduļa daļa, izmanto LED moduļa(-u) darbināšanai, to marķē ar specifisku(-iem) identifikācijas kodu(-iem), nominālo ieejas spriegumu un patērējamo jaudu vatos.

LED

LED

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Vispārīgi

4.1.1.   Apstiprinājumu piešķir, ja visi sistēmas tipa paraugi, kas iesniegti saskaņā ar 2. punktu, atbilst šo noteikumu prasībām.

4.1.2.   Ja grupēti, kombinēti vai sistēmā savstarpēji savietoti lukturi atbilst vairāk nekā vienu noteikumu prasībām, drīkst likt vienu starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi ar nosacījumu, ka katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji savietotajiem lukturiem atbilst tam piemērojamām prasībām.

4.1.3.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā. Tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam sistēmas tipam, uz ko attiecas šie noteikumi.

4.1.4.   Paziņojumu par sistēmas tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstoši šiem noteikumiem paziņo šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu, kas satur norādījumus saskaņā ar 2.1.3. punktu.

4.1.4.1.   Ja uzstādīšanas vienība(-as) ir aprīkota(-as) ar regulējamu reflektoru un ja šī(-īs) uzstādīšanas vienība(-as) jāizmanto tikai uzstādīšanas pozīcijās, kas atbilst norādēm 2.1.3. punktā, pieteikuma iesniedzējam pēc apstiprinājuma saņemšanas ir pienākums pienācīgi informēt lietotāju par pareizo(-ajām) uzstādīšanas pozīciju(-ām).

4.1.5.   Papildus 3.1. punktā noteiktajam marķējumam uz sistēmas, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam, uz katras uzstādīšanas vienības liek apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas aprakstīta 4.2. un 4.3. punktā, vietās, kas minētas 3.2. punktā.

4.1.6.   Šo noteikumu 1. pielikumā dotajam attiecīgajam paraugam atbilstošā veidlapā pieteikuma iesniedzējs norāda transportlīdzekli(-ļus), kuriem šī sistēma ir paredzēta.

4.1.7.   Ja apstiprinājums tiek prasīts sistēmai, kuru nav paredzēts iekļaut kā daļu no transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma saskaņā ar Noteikumiem Nr. 48:

4.1.7.1.   pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz pietiekama dokumentācija, kas pierāda sistēmas spēju atbilst Noteikumu Nr. 48 6.22. punkta nosacījumiem, kad tā pareizi uzstādīta, un

4.1.7.2.   sistēmai jābūt apstiprinātai saskaņā ar Noteikumiem Nr. 10.

4.2.   Apstiprinājuma marķējuma zīme

Apstiprinājuma marķējuma zīme sastāv no:

| 4.2.1. | starptautiskā apstiprinājuma marķējuma, kas satur:






  4.2.1.1. | apli, kas aptver burtu “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (5); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

starptautiskā apstiprinājuma marķējuma, kas satur:

4.2.1.1.

apli, kas aptver burtu “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (5);

5

| 4.2.1.2. | apstiprinājuma numuru, kā norādīts 4.1.3. punktā; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

apstiprinājuma numuru, kā norādīts 4.1.3. punktā;

| 4.2.2. | šādu(-us) papildu simbolu vai simbolus:






  4.2.2.1. | burtu “X” uz sistēmas un burtus, kas atbilst sistēmas nodrošinātai(-ām) funkcijai(-ām):






  “C” | C klases tuvajai gaismai, pievienojot citu attiecīgo tuvās gaismas klašu simbolus: |
| --- | --- | --- | --- |
| “E” | E klases tuvajai gaismai, |
| “V” | V klases tuvajai gaismai, |
| “W” | W klases tuvajai gaismai, |
| “R” | tālajai gaismai; |

4.2.2.

šādu(-us) papildu simbolu vai simbolus:

4.2.2.1.

burtu “X” uz sistēmas un burtus, kas atbilst sistēmas nodrošinātai(-ām) funkcijai(-ām):

“C”

C klases tuvajai gaismai, pievienojot citu attiecīgo tuvās gaismas klašu simbolus:

“E”

E klases tuvajai gaismai,

“V”

V klases tuvajai gaismai,

“W”

W klases tuvajai gaismai,

“R”

tālajai gaismai;

| 4.2.2.2. | atzīmi virs katra simbola, ja apgaismojuma funkciju vai tās režīmu nodrošina vairāk nekā viena uzstādīšanas vienība vienā pusē; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

atzīmi virs katra simbola, ja apgaismojuma funkciju vai tās režīmu nodrošina vairāk nekā viena uzstādīšanas vienība vienā pusē;

| 4.2.2.3. | papildu simbolu “T” pēc visu to apgaismojuma funkciju un/vai klašu simboliem, kuras konstruētas līkumu izgaismošanas attiecīgo nosacījumu izpildei, visus simbolus grupējot kopā vistālāk kreisajā pusē; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

papildu simbolu “T” pēc visu to apgaismojuma funkciju un/vai klašu simboliem, kuras konstruētas līkumu izgaismošanas attiecīgo nosacījumu izpildei, visus simbolus grupējot kopā vistālāk kreisajā pusē;

| 4.2.2.4. | burtu “X” uz atsevišķas uzstādīšanas vienības un burtus atbilstoši to veidojošās(-o) apgaismes vienības(-u) nodrošinātajai(-ām) funkcijai(-ām); |
| --- | --- |

4.2.2.4.

burtu “X” uz atsevišķas uzstādīšanas vienības un burtus atbilstoši to veidojošās(-o) apgaismes vienības(-u) nodrošinātajai(-ām) funkcijai(-ām);

| 4.2.2.5. | ja uzstādīšanas vienība dotajā pusē nav vienīgā, kas nodrošina apgaismojuma funkciju vai apgaismojuma funkcijas režīmu, virs funkcijas simbola ir jābūt atzīmei; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

ja uzstādīšanas vienība dotajā pusē nav vienīgā, kas nodrošina apgaismojuma funkciju vai apgaismojuma funkcijas režīmu, virs funkcijas simbola ir jābūt atzīmei;

| 4.2.2.6. | uz sistēmas vai tās daļas, kas atbilst tikai kreisās puses kustības prasībām – horizontālu bultu, kas vērsta uz skatītāja labo pusi, kurš atrodas ar seju pret uzstādīšanas vienību, t. i., uz to ceļa pusi, pa kuru notiek satiksme; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

uz sistēmas vai tās daļas, kas atbilst tikai kreisās puses kustības prasībām – horizontālu bultu, kas vērsta uz skatītāja labo pusi, kurš atrodas ar seju pret uzstādīšanas vienību, t. i., uz to ceļa pusi, pa kuru notiek satiksme;

| 4.2.2.7. | uz sistēmām vai vienas vai vairākām tās daļām, kas atbilst abu satiksmes sistēmu prasībām, piem., izmantojot optiskā elementa vai gaismas avota pozīcijas pienācīgas regulēšanas līdzekļus – abpusēji vērstu horizontālu bultu, kas vērsta gan pa kreisi, gan pa labi; |
| --- | --- |

4.2.2.7.

uz sistēmām vai vienas vai vairākām tās daļām, kas atbilst abu satiksmes sistēmu prasībām, piem., izmantojot optiskā elementa vai gaismas avota pozīcijas pienācīgas regulēšanas līdzekļus – abpusēji vērstu horizontālu bultu, kas vērsta gan pa kreisi, gan pa labi;

| 4.2.2.8. | burtu grupu “PL” uz plastmasas materiāla lēcu saturošas uzstādīšanas vienības liek tuvu simboliem, kas noteikti 4.2.2.1. līdz 4.2.2.7. punktā; |
| --- | --- |

4.2.2.8.

burtu grupu “PL” uz plastmasas materiāla lēcu saturošas uzstādīšanas vienības liek tuvu simboliem, kas noteikti 4.2.2.1. līdz 4.2.2.7. punktā;

| 4.2.2.9. | uz uzstādīšanas vienības, kas daļēji nodrošina šo noteikumu prasību izpildi attiecībā uz tālo gaismu – norādi par maksimālo gaismas stiprumu, izteiktu ar atsauces marķējuma zīmi, kā noteikts 6.3.2.1.2. punktā, tuvu aplim, kas aptver burtu “E”. |
| --- | --- |

4.2.2.9.

uz uzstādīšanas vienības, kas daļēji nodrošina šo noteikumu prasību izpildi attiecībā uz tālo gaismu – norādi par maksimālo gaismas stiprumu, izteiktu ar atsauces marķējuma zīmi, kā noteikts 6.3.2.1.2. punktā, tuvu aplim, kas aptver burtu “E”.

| 4.2.3. | Katrā gadījumā testa procedūrā izmantoto attiecīgo darbības režīmu, kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.1. punktā, un pieļaujamo(-os) spriegumu(-us), kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.2. punktā, norāda apstiprinājuma veidlapās un paziņojuma veidlapās, ko nosūta valstīm, kuras ir šā Nolīguma puses un piemēro šos noteikumus.
  Attiecīgajos gadījumos sistēmu vai tās daļu(-as) marķē šādi:






  4.2.3.1. | uz uzstādīšanas vienības, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir konstruēta tā, ka tuvās gaismas gaismas avots(-i) nav ieslēdzams(-i) vienlaicīgi ar jebkuru citu apgaismes funkciju, ar ko tas var būt savstarpēji savietots: apstiprinājuma marķējuma zīmē pēc tuvās gaismas simbola(-iem) liek slīpsvītru (/); |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Katrā gadījumā testa procedūrā izmantoto attiecīgo darbības režīmu, kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.1. punktā, un pieļaujamo(-os) spriegumu(-us), kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.2. punktā, norāda apstiprinājuma veidlapās un paziņojuma veidlapās, ko nosūta valstīm, kuras ir šā Nolīguma puses un piemēro šos noteikumus.

Attiecīgajos gadījumos sistēmu vai tās daļu(-as) marķē šādi:

4.2.3.1.

uz uzstādīšanas vienības, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir konstruēta tā, ka tuvās gaismas gaismas avots(-i) nav ieslēdzams(-i) vienlaicīgi ar jebkuru citu apgaismes funkciju, ar ko tas var būt savstarpēji savietots: apstiprinājuma marķējuma zīmē pēc tuvās gaismas simbola(-iem) liek slīpsvītru (/);

| 4.2.3.2. | uz uzstādīšanas vienības, kas atbilst šo noteikumu 4. pielikuma prasībām, tikai tad, ja tās barošanas spriegums ir 6 V vai 12 V, gaismas avota(-u) turētāju tuvumā liek simbolu, kas sastāv no skaitļa 24, kas nosvītrots ar slīpu krustu (X). |
| --- | --- |

4.2.3.2.

uz uzstādīšanas vienības, kas atbilst šo noteikumu 4. pielikuma prasībām, tikai tad, ja tās barošanas spriegums ir 6 V vai 12 V, gaismas avota(-u) turētāju tuvumā liek simbolu, kas sastāv no skaitļa 24, kas nosvītrots ar slīpu krustu (X).

X

| 4.2.4. | Apstiprinājuma numura divus ciparus, kas norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā, un, ja nepieciešams, prasīto bultu drīkst marķēt iepriekš minēto simbolu tuvumā. |
| --- | --- |

4.2.4.

Apstiprinājuma numura divus ciparus, kas norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā, un, ja nepieciešams, prasīto bultu drīkst marķēt iepriekš minēto simbolu tuvumā.

| 4.2.5. | Marķējumiem un simboliem, kas minēti 4.2.1. un 4.2.2. punktā, jābūt skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem. Tos drīkst likt uz uzstādīšanas vienības iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no tās gaismu izstarojošās(-ajām) virsmas(-ām). Jebkurā gadījumā tai jābūt redzamai, kad uzstādīšanas vienība ir uzstādīta transportlīdzeklī. Lai atbilstu šai prasībai, pieļaujama transportlīdzekļa vienas kustīgās daļas pārvietošana. |
| --- | --- |

4.2.5.

Marķējumiem un simboliem, kas minēti 4.2.1. un 4.2.2. punktā, jābūt skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem. Tos drīkst likt uz uzstādīšanas vienības iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no tās gaismu izstarojošās(-ajām) virsmas(-ām). Jebkurā gadījumā tai jābūt redzamai, kad uzstādīšanas vienība ir uzstādīta transportlīdzeklī. Lai atbilstu šai prasībai, pieļaujama transportlīdzekļa vienas kustīgās daļas pārvietošana.

4.3.   Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojums

4.3.1.   Neatkarīgi lukturi

Šo noteikumu 2. pielikuma 1. līdz 10. attēlā ir doti apstiprinājuma marķējuma zīmju un iepriekš minēto papildu simbolu izkārtojuma piemēri.

4.3.2.   Grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi

4.3.2.1.   Ja konstatē, ka grupēti, kombinēti vai sistēmā savstarpēji savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, drīkst likt vienu starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas sastāv no apļa, kas aptver burtu “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu, un apstiprinājuma numurs. Šī apstiprinājuma marķējuma zīme drīkst atrasties jebkur uz grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem ar nosacījumu, ka:

4.3.2.1.1.   tā ir redzama atbilstoši 4.2.5. punktam;

4.3.2.1.2.   neviena grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu gaismcaurlaidīga daļa nav noņemama, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējuma zīmi.

4.3.2.2.   Katra luktura identifikācijas simbolu atbilstīgi noteikumiem, saskaņā ar kuriem ir piešķirts apstiprinājums, līdz ar šo noteikumu attiecīgo grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi apstiprinājuma izdošanas laikā, un, ja nepieciešams, arī prasīto bultu marķē:

| 4.3.2.2.1. | vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas; |
| --- | --- |

4.3.2.2.1.

vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas;

| 4.3.2.2.2. | vai grupā tādā veidā, ka var skaidri identificēt katru no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji savietotajiem lukturiem (iespējamos piemērus skatīt 2. pielikumā). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

vai grupā tādā veidā, ka var skaidri identificēt katru no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji savietotajiem lukturiem (iespējamos piemērus skatīt 2. pielikumā).

4.3.2.3.   Vienas apstiprinājuma marķējuma zīmes sastāvdaļu lielums nedrīkst būt mazāks par minimālo lielumu, kāds vismazākajām atsevišķajām zīmēm noteikts noteikumos, uz kuru pamata ir izdots apstiprinājums.

4.3.2.4.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Viena un tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu tipam, uz kuru attiecas šie noteikumi.

4.3.2.5.   Šo noteikumu 2. pielikuma 11. un 12. attēlā ir doti apstiprinājuma marķējuma zīmju un iepriekš minēto papildu simbolu izkārtojuma piemēri grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem attiecībā uz sistēmu ar funkcijām, kuras nodrošina vairāk nekā viena uzstādīšanas vienība katrā transportlīdzekļa pusē.

4.3.2.6.   Šo noteikumu 2. pielikuma 13. attēlā ir doti apstiprinājuma marķējuma zīmju paraugi attiecībā uz nokomplektētu sistēmu.

B.   TEHNISKĀS PRASĪBAS SISTĒMAI VAI SISTĒMAS DAĻAI(-ĀM)

Ja nav noteikts citādi, fotometriskos mērījumus veic atbilstoši šo noteikumu 9. pielikuma nosacījumiem.

5.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

Šajos noteikumos piemēro prasības, ko satur Noteikumu Nr. 48, ietverot to grozījumu sērijas, 5. sadaļa “Vispārīgas specifikācijas” un 6. sadaļa “Individuālās specifikācijas”, un pielikumi, uz kuriem izdarītas atsauces šajās sadaļās, kas ir spēkā luktura tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā.

Piemēro prasības, kas attiecas uz katru lukturi un transportlīdzekļa(-u) kategoriju, kuram(-iem) paredzēts uzstādīt lukturi, ja luktura tipa apstiprināšanas laikā to verifikācija ir praktiski iespējama.

5.1.   Ja prasīts apstiprinājums attiecībā tikai uz labās puses satiksmi, katram paraugam jāatbilst 6. un 7. punktā noteiktajām specifikācijām; tomēr, ja prasīts apstiprinājums attiecībā uz kreisās puses satiksmi, 6. punktā noteiktos nosacījumus, tostarp attiecīgos šo noteikumu pielikumus, piemēro apvēršot labo un kreiso pusi.

Tāpat maina vietām leņķisko pozīciju un elementu apzīmējumus, aizvietojot “R” ar “L” un otrādi.

5.1.2.   Sistēmām vai tās daļai(-ām) ir jābūt izgatavotām tā, lai saglabātos tām noteiktie fotometriskie raksturlielumi un normālos ekspluatācijas apstākļos tās paliktu labā darba stāvoklī, neraugoties uz vibrācijām, kādām tās var tikt pakļautas.

5.2.   Sistēmām vai to daļai(-ām) ir jābūt aprīkotām ar ierīci, kas ļauj tās noregulēt transportlīdzeklī tā, lai panāktu atbilstību tām piemērojamiem noteikumiem.

5.2.1.   Sistēmas vai to daļa(-as) nav obligāti jāaprīko ar šādu(-ām) regulēšanas ierīci(-ēm), ja tās izmanto tikai transportlīdzekļos, kur iestatījumus var regulēt ar citiem līdzekļiem vai ja saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu šādi līdzekļi nav vajadzīgi.

5.3.   Nomaināmi un nenomaināmi gaismas avoti un LED moduļi

LED

| 5.3.1. | Sistēmu aprīko tikai ar kādu vienu atsevišķu vai kombināciju, ko veido:






  5.3.1.1. | gaismas avoti, kuri apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sēriju, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, un kuru izmantošanai nav noteikti ierobežojumi; |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

Sistēmu aprīko tikai ar kādu vienu atsevišķu vai kombināciju, ko veido:

5.3.1.1.

gaismas avoti, kuri apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sēriju, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, un kuru izmantošanai nav noteikti ierobežojumi;

| 5.3.1.2. | gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

gaismas avoti, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99;

| 5.3.1.3. | LED modulis(-ļi). |
| --- | --- |

5.3.1.3.

LED modulis(-ļi).

LED

| 5.3.2. | Ja gaismas avots ir nomaināms:






  5.3.2.1. | luktura turētājam jāatbilst IEC publikācijas Nr. 60061 datu lapā dotajiem raksturlielumiem, kā norādīts attiecīgā gaismas avota noteikumos; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

Ja gaismas avots ir nomaināms:

5.3.2.1.

luktura turētājam jāatbilst IEC publikācijas Nr. 60061 datu lapā dotajiem raksturlielumiem, kā norādīts attiecīgā gaismas avota noteikumos;

IEC

| 5.3.2.2. | ierīces konstrukcijai jābūt tādai, ka kvēlspuldzi var fiksēt tikai pareizajā pozīcijā. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

ierīces konstrukcijai jābūt tādai, ka kvēlspuldzi var fiksēt tikai pareizajā pozīcijā.

| 5.3.3. | C (pamata) klases tuvo gaismu aprīko tikai ar nomaināmiem gaismas avotiem vai ar nomaināmiem vai nenomaināmiem LED moduļiem. |
| --- | --- |

5.3.3.

C (pamata) klases tuvo gaismu aprīko tikai ar nomaināmiem gaismas avotiem vai ar nomaināmiem vai nenomaināmiem LED moduļiem.

LED

| 5.3.4. | Nomaināma LED moduļa gadījumā šā LED moduļa noņemšanu un nomaiņu, kā aprakstīts 11. pielikuma 1.4.1. punktā, demonstrē tehniskajam dienestam pieņemamā veidā. |
| --- | --- |

5.3.4.

Nomaināma LED moduļa gadījumā šā LED moduļa noņemšanu un nomaiņu, kā aprakstīts 11. pielikuma 1.4.1. punktā, demonstrē tehniskajam dienestam pieņemamā veidā.

LED

LED

5.4.   Sistēmu(-as) vai tās(-o) daļu(-as), kas konstruētas, lai izpildītu prasības gan labās puses, gan kreisās puses kustībai, drīkst pielāgot attiecīgās ceļa puses satiksmei vai nu ar attiecīgu sākotnējo iestatījumu, kad to(-ās) uzstāda transportlīdzeklī, vai ar lietotāja izvēlētu iestatījumu. Jebkurā gadījumā jābūt iespējamiem tikai diviem atšķirīgiem un skaidri nošķirtiem iestatījumiem, vienam – labās puses, otram – kreisās puses satiksmei, un konstrukcijai jānovērš nejauša pārslēgšanās no viena iestatījuma uz otru vai iestatījums starppozīcijā.

5.5.   Ir jāveic papildu testi atbilstoši šo noteikumu 4. pielikuma prasībām, lai nodrošinātu, ka fotometriskie rādītāji ekspluatācijas laikā pārmērīgi nemainās.

5.6.   Ja apgaismes vienībai ir plastmasas materiāla lēca, testus veic saskaņā ar šo noteikumu 6. pielikuma prasībām.

5.7.   Sistēma vai daļai(-ām), kas konstruētas, lai pārmaiņus nodrošinātu tālo gaismu un tuvo gaismu, jebkādai apgaismes vienībā(-ās) iebūvētai(-ām) mehāniskai(-ām), elektromehāniskai(-ām) vai citādai(-ām) ierīcei(-ēm), ar ko veic pārslēgšanu no vienas gaismas uz otru, jābūt izgatavotai tā, ka:

| 5.7.1. | ierīce ir pietiekami izturīga, lai izturētu 50 000 darbināšanas reizes normālos lietošanas apstākļos. Lai verificētu atbilstību šai prasībai, par apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests drīkst:






  a) | pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs piegādā testa veikšanai vajadzīgo aprīkojumu; |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

ierīce ir pietiekami izturīga, lai izturētu 50 000 darbināšanas reizes normālos lietošanas apstākļos. Lai verificētu atbilstību šai prasībai, par apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests drīkst:

a)

pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs piegādā testa veikšanai vajadzīgo aprīkojumu;

| b) | neveikt testu, ja pieteikuma iesniedzējs galveno lukturi iesniedz kopā ar testa ziņojumu, ko izdevis par tādas pašas konstrukcijas (mezgla) galveno lukturu apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests, apstiprinot atbilstību šai prasībai; |
| --- | --- |

b)

neveikt testu, ja pieteikuma iesniedzējs galveno lukturi iesniedz kopā ar testa ziņojumu, ko izdevis par tādas pašas konstrukcijas (mezgla) galveno lukturu apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests, apstiprinot atbilstību šai prasībai;

| 5.7.2. | vienmēr iegūst tuvo vai tālo gaismu bez jebkādas iespējas palikt starpstāvoklī vai nedefinētā stāvoklī, izņemot tālās gaismas pielāgošanas gadījumu; ja tas nav iespējams, šādam stāvoklim jāatbilst 5.7.3. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

5.7.2.

vienmēr iegūst tuvo vai tālo gaismu bez jebkādas iespējas palikt starpstāvoklī vai nedefinētā stāvoklī, izņemot tālās gaismas pielāgošanas gadījumu; ja tas nav iespējams, šādam stāvoklim jāatbilst 5.7.3. punkta noteikumiem;

| 5.7.3. | atteices gadījumā ir jābūt iespējai automātiski iegūt tuvo gaismu vai tādu fotometrisko apstākļu stāvokli, kurā lielumi nepārsniedz 1 300 cd III b zonā, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikumā, un ir vismaz 3 400 cd “segmenta Imax” punktā, ar tādiem līdzekļiem, kā, piem., izslēgšana, spilgtuma samazināšana, vēršana lejup un/vai funkcionāla aizvietošana.
  Veicot testus, lai verificētu atbilstību šīm prasībām, par apstiprinājuma testiem atbildīgais tehniskais dienests atsaucas uz pieteikuma iesniedzēja instrukcijām; |
| --- | --- |

5.7.3.

atteices gadījumā ir jābūt iespējai automātiski iegūt tuvo gaismu vai tādu fotometrisko apstākļu stāvokli, kurā lielumi nepārsniedz 1 300 cd III b zonā, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikumā, un ir vismaz 3 400 cd “segmenta Imax” punktā, ar tādiem līdzekļiem, kā, piem., izslēgšana, spilgtuma samazināšana, vēršana lejup un/vai funkcionāla aizvietošana.

max

Veicot testus, lai verificētu atbilstību šīm prasībām, par apstiprinājuma testiem atbildīgais tehniskais dienests atsaucas uz pieteikuma iesniedzēja instrukcijām;

| 5.7.4. | lietotājs ar parastiem instrumentiem nevar mainīt kustīgo daļu formu vai atrašanās vietu vai ietekmēt pārslēgšanas ierīci. |
| --- | --- |

5.7.4.

lietotājs ar parastiem instrumentiem nevar mainīt kustīgo daļu formu vai atrašanās vietu vai ietekmēt pārslēgšanas ierīci.

5.8.   Sistēmām jānodrošina līdzekļi, kas ļauj tās uz laiku lietot teritorijā ar pretēju braukšanas virzienu tam, kuram prasīts apstiprinājums, neradot pārlieku apžilbinājumu pretimbraucošajiem. Šajā nolūkā sistēmai(-ām) vai tās daļai(-ām):

| 5.8.1. | jāspēj nodrošināt lietotājam iestatījuma izvēli saskaņa ar 5.4. punktu, neizmantojot īpašus instrumentus; vai |
| --- | --- |

5.8.1.

jāspēj nodrošināt lietotājam iestatījuma izvēli saskaņa ar 5.4. punktu, neizmantojot īpašus instrumentus; vai

| 5.8.2. | jānodrošina līdzekļi kustības puses maiņas funkcijas nodrošināšanai, ievērojot turpmāk tabulā dotos lielumus, testējot saskaņā ar 6.2. punktu, nemainot regulējumu, kāds bijis sākotnējam satiksmes kustības virzienam.
  5.8.2.1.   Tuvā gaisma, kas konstruēta labās puses satiksmei un pielāgota kreisās puses satiksmei: | pie 0,86 D – 1,72 L vismaz 2 500 cd |
| --- | --- | --- |

5.8.2.

jānodrošina līdzekļi kustības puses maiņas funkcijas nodrošināšanai, ievērojot turpmāk tabulā dotos lielumus, testējot saskaņā ar 6.2. punktu, nemainot regulējumu, kāds bijis sākotnējam satiksmes kustības virzienam.

5.8.2.1.   Tuvā gaisma, kas konstruēta labās puses satiksmei un pielāgota kreisās puses satiksmei:

pie 0,86 D – 1,72 L vismaz 2 500 cd

| | pie 0,57 U – 3,43 R ne vairāk kā 880 cd |
| --- | --- |

pie 0,57 U – 3,43 R ne vairāk kā 880 cd

5.8.2.2.   Tuvā gaisma, kas konstruēta kreisās puses satiksmei un pielāgota labās puses satiksmei:

| | pie 0,86 D – 1,72 R vismaz 2 500 cd |
| --- | --- |

pie 0,86 D – 1,72 R vismaz 2 500 cd

| | pie 0,57 U – 3,43 L ne vairāk kā 880 cd |
| --- | --- |

pie 0,57 U – 3,43 L ne vairāk kā 880 cd

5.9.   Sistēmai jābūt konstruētai tā, ka gaismas avota un/vai LED moduļa atteices gadījumā tiek nodrošināts atteices signāls, lai tiktu izpildīti Noteikumu Nr. 48 attiecīgie nosacījumi.

LED

5.10.   Sastāvdaļai(-ām), kurām pievieno nomaināmu gaismas avotu, ir jābūt konstruētai(-ām) tā, lai gaismas avots viegli ievietotos un pat tumsā varētu tikt ievietots tikai pareizajā pozīcijā.

5.11.   Ja sistēma atbilst 4.1.7. punktam:

5.11.1.   sistēmai jāpievieno 4.1.4. punktā minētās veidlapas eksemplārs un instrukcijas tās uzstādīšanai saskaņā ar Noteikumu Nr. 48 nosacījumiem.

5.11.2.   Par apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests pārliecinās, ka:

| a) | sistēmu var pareizi uzstādīt saskaņā ar minētajām instrukcijām; |
| --- | --- |

a)

sistēmu var pareizi uzstādīt saskaņā ar minētajām instrukcijām;

| b) | sistēma, kad tā uzstādīta transportlīdzeklī, atbilst Noteikumu Nr. 48 6.22. punktam. |
| --- | --- |

b)

sistēma, kad tā uzstādīta transportlīdzeklī, atbilst Noteikumu Nr. 48 6.22. punktam.

Lai apliecinātu atbilstību Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4. punkta nosacījumiem, ir obligāts izmēģinājuma brauciens, kas ietver jebkādu situāciju, kas attiecas uz sistēmas vadību, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja sagatavoto aprakstu. Ir jānorāda, vai visi režīmi ir aktivēti, darbojas un ir deaktivēti atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja sagatavotajam aprakstam; acīmredzamiem darbības traucējumiem, ja tādi ir, jābūt par iemeslu atteikumam (piem., pārāk liels leņķis vai mirgošana).

5.12.   
  AFS, ja tā aprīkota ar LED moduļiem, un pašam(-iem) LED modulim(-ļiem) jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu 11. pielikuma prasībām. Testē atbilstību prasībām.

AFS

LED

LED

5.13.   Ja AFS satur gaismas avotus un/vai LED moduli(-ļus), kas dod pamata tuvo gaismu un kuru apgaismes vienību nominālā gaismas plūsma, kāda norādīta 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošās paziņojuma veidlapas 9.2.3. punktā, pārsniedz 2 000 lumenus vienā pusē, to norāda 1. pielikumā dotās paziņojuma veidlapas 9.2.3. punktā. LED moduļa(-u) nominālo gaismas plūsmu mēra, kā noteikts 11. pielikuma 5. punktā.

AFS

LED

LED

5.14.   Ja pamata tuvo gaismu neitrālā stāvoklī izstaro tikai LED moduļi, šo LED moduļu kopējai nominālajai gaismas plūsmai jābūt vienādai ar vai lielākai par 1 000 lumeniem vienā pusē, mērot kā noteikts 11. pielikuma 5. punktā.

LED

LED

5.15.   
  LED modulim jābūt:

LED

| a) | noņemamam no tā ierīces tikai ar instrumentu palīdzību, ja vien paziņojuma lapā nav norādīts, ka LED modulis nav nomaināms, un |
| --- | --- |

a)

noņemamam no tā ierīces tikai ar instrumentu palīdzību, ja vien paziņojuma lapā nav norādīts, ka LED modulis nav nomaināms, un

LED

| b) | konstruētam tā, ka neatkarīgi no instrumenta(-u) izmantošanas tas nav mehāniski savstarpēji apmaināms ar jebkādu nomaināmu, apstiprinātu gaismas avotu. |
| --- | --- |

b)

konstruētam tā, ka neatkarīgi no instrumenta(-u) izmantošanas tas nav mehāniski savstarpēji apmaināms ar jebkādu nomaināmu, apstiprinātu gaismas avotu.

6.   GAISMOJUMS

6.1.   Vispārīgi noteikumi

6.1.1.   Katrai sistēmai ir jānodrošina C klases tuvā gaisma atbilstoši 6.2.4. punktam un vienas vai vairāku papildu klašu tuvās gaismas; tā drīkst katrā tuvās gaismas klasē ietvert vienu vai vairākus papildu režīmus un priekšējās apgaismes funkcijas saskaņā ar šo noteikumu 6.3. punktu un/vai 2.1.1.1. punktu.

6.1.2.   Sistēmai jānodrošina tādas automātiskas izmaiņas, ka tiek panākta laba ceļa gaismošana un netiek radīts diskomforts ne vadītājam, ne citiem ceļa lietotājiem.

6.1.3.   Sistēmu uzskata par pieņemamu, ja tā atbilst attiecīgajām 6.2. un 6.3. punktā noteiktajām fotometriskajām prasībām.

6.1.4.   Fotometriskos mērījumus veic atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja aprakstam:

| 6.1.4.1. | neitrālā stāvoklī saskaņā ar šo noteikumu 1.9. punktu; |
| --- | --- |

6.1.4.1.

neitrālā stāvoklī saskaņā ar šo noteikumu 1.9. punktu;

| 6.1.4.2. | attiecīgā gadījumā ar V signālu, W signālu, E signālu un T signālu saskaņā ar šo noteikumu 1.10. punktu; |
| --- | --- |

6.1.4.2.

attiecīgā gadījumā ar V signālu, W signālu, E signālu un T signālu saskaņā ar šo noteikumu 1.10. punktu;

| 6.1.4.3. | ja attiecināms, ar jebkuru(-iem) citu(-iem) signālu(-iem) saskaņā ar šo noteikumu 1.10. punktu vai to kombināciju atbilstoši pieteikuma iesniedzēja specifikācijai; |
| --- | --- |

6.1.4.3.

ja attiecināms, ar jebkuru(-iem) citu(-iem) signālu(-iem) saskaņā ar šo noteikumu 1.10. punktu vai to kombināciju atbilstoši pieteikuma iesniedzēja specifikācijai;

| 6.1.4.4. | galvenā luktura gadījumā, kur izmanto lokizlādes gaismas avotu ar balastu, kurš nav iebūvēts gaismas avotā, četras sekundes pēc galvenā luktura ieslēgšanas, kurš nav darbināts 30 minūtes vai ilgāk:






  6.1.4.4.1. | sistēmai, kas izstaro tikai tālo gaismu, HV punktā jāsasniedz vismaz 37 500 cd; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.4.

galvenā luktura gadījumā, kur izmanto lokizlādes gaismas avotu ar balastu, kurš nav iebūvēts gaismas avotā, četras sekundes pēc galvenā luktura ieslēgšanas, kurš nav darbināts 30 minūtes vai ilgāk:

6.1.4.4.1.

sistēmai, kas izstaro tikai tālo gaismu, HV punktā jāsasniedz vismaz 37 500 cd;

| 6.1.4.4.2. | kad ieslēgta C klases tuvā gaisma, sistēmām, kas izstaro tikai tuvo gaismu vai kas pārmaiņus izpilda tuvās un tālās gaismas funkciju, kā aprakstīts šo noteikumu 5.7. punktā, 50 V punktā jāsasniedz vismaz 3 100 cd; |
| --- | --- |

6.1.4.4.2.

kad ieslēgta C klases tuvā gaisma, sistēmām, kas izstaro tikai tuvo gaismu vai kas pārmaiņus izpilda tuvās un tālās gaismas funkciju, kā aprakstīts šo noteikumu 5.7. punktā, 50 V punktā jāsasniedz vismaz 3 100 cd;

| 6.1.4.4.3. | abos gadījumos barošanai jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu vajadzīgo lielas strāvas impulsa kāpumu. |
| --- | --- |

6.1.4.4.3.

abos gadījumos barošanai jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu vajadzīgo lielas strāvas impulsa kāpumu.

6.2.   Noteikumi attiecībā uz tuvo gaismu

Pirms turpmākajiem testiem sistēmu ieslēdz neitrālā stāvoklī, kad tiek izstarota C klases tuvā gaisma.

6.2.1.   Tuvajai gaismai katrā sistēmas (transportlīdzekļa) pusē neitrālā stāvoklī vismaz no vienas apgaismes vienības jānodrošina “robeža”, kā noteikts šo noteikumu 8. pielikumā; vai

6.2.1.1.   sistēmai jānodrošina citi līdzekļi, piem., optiskās īpašības vai pagaidu papildu gaismas kūļi, kas dod skaidru un pareizu vērsumu.

6.2.1.2.   Kustības puses maiņas funkcijai, kā aprakstīts 5.8. līdz 5.8.2.1. punktā, 8. pielikumu nepiemēro.

6.2.2.   Sistēmas vai tās daļas(-u) vērsumam jāatbilst 8. pielikuma prasībām tādā veidā, ka robežas atrašanās vieta atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 2. tabulā norādītajām prasībām.

6.2.3.   Šādi vērstai sistēmai vai tās daļai(-ām), ja apstiprinājums prasīts tikai tuvai gaismai, ir jāatbilst attiecīgo turpmāko punktu prasībām; ja tā paredzēta, lai nodrošinātu papildu apgaismes vai gaismas signalizācijas funkcijas saskaņā ar šo noteikumu darbības jomu, tai jāatbilst arī attiecīgajos turpmākajos punktos noteiktajām prasībām, ja tā nav neatkarīgi regulējama.

6.2.4.   Izstarojot tuvo gaismu konkrētā režīmā, sistēmai jāatbilst attiecīgās sadaļas (C, V, E vai W) prasībām, kas noteiktas šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulas (fotometriskie lielumi) A daļā un 2. tabulā (Imax un “robežas” pozīcijas), kā arī šo noteikumu 8. pielikuma 1. sadaļā (prasības “robežai”).

max

6.2.5.   Drīkst izstarot līkuma režīmā ar nosacījumu, ka:

| 6.2.5.1. | sistēma atbilst attiecīgajām prasībām, kas dotas šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulas (fotometriskie lielumi) B daļā un 2. tabulas 2.2. punktā (“robežas” noteikumi), ja mērījumi veikti saskaņā ar 9. pielikumā norādīto procedūru atbilstoši līkuma režīma kategorijai (vai nu 1. kategorija, vai 2. kategorija), kam prasīts apstiprinājums; |
| --- | --- |

6.2.5.1.

sistēma atbilst attiecīgajām prasībām, kas dotas šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulas (fotometriskie lielumi) B daļā un 2. tabulas 2.2. punktā (“robežas” noteikumi), ja mērījumi veikti saskaņā ar 9. pielikumā norādīto procedūru atbilstoši līkuma režīma kategorijai (vai nu 1. kategorija, vai 2. kategorija), kam prasīts apstiprinājums;

| 6.2.5.2. | Kad T signāls atbilst vismazākajam transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam pa kreisi (vai pa labi), gaismas stipruma vērtību summai, ko veido visas iesaistītās daļas labajā vai kreisajā sistēmas pusē, jābūt vismaz 2 500 cd vienā vai vairākos punktos zonā no H-H līdz 2 grādiem zem H-H un no 10 līdz 45 grādiem pa kreisi (vai pa labi). |
| --- | --- |

6.2.5.2.

Kad T signāls atbilst vismazākajam transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam pa kreisi (vai pa labi), gaismas stipruma vērtību summai, ko veido visas iesaistītās daļas labajā vai kreisajā sistēmas pusē, jābūt vismaz 2 500 cd vienā vai vairākos punktos zonā no H-H līdz 2 grādiem zem H-H un no 10 līdz 45 grādiem pa kreisi (vai pa labi).

| 6.2.5.3. | Ja apstiprinājums prasīts 1. kategorijas līkuma režīmam, sistēmas lietojumam jābūt ierobežotam līdz transportlīdzekļiem, kuros ir tādi risinājumi, ka sistēmas nodrošinātās “robežas”“lūzumpunkta” pozīcija pa horizontāli atbilst Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4.5. punkta i) apakšpunkta attiecīgajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

6.2.5.3.

Ja apstiprinājums prasīts 1. kategorijas līkuma režīmam, sistēmas lietojumam jābūt ierobežotam līdz transportlīdzekļiem, kuros ir tādi risinājumi, ka sistēmas nodrošinātās “robežas”“lūzumpunkta” pozīcija pa horizontāli atbilst Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4.5. punkta i) apakšpunkta attiecīgajiem nosacījumiem.

| 6.2.5.4. | Ja apstiprinājums prasīts 1. kategorijas līkuma režīmam, sistēmai jābūt konstruētai tā, ka gaismojuma sānisko pārvietojumu vai izmaiņu ietekmējošas atteices gadījumā jābūt iespējai automātiski iegūt vai nu fotometriskos apstākļus, kas atbilst 6.2.4. punktā aprakstītajiem, vai stāvokli attiecībā uz fotometriskajiem apstākļiem, kāds nodrošina lielumus, kuri nepārsniedz 1 300 cd IIIb zonā, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikumā, un kuri ir vismaz 3 400 cd “segmenta Imax” punktā.
  6.2.5.4.1.   Tomēr tas nav vajadzīgs, ja pozīcijās līdz 5 grādiem pa kreisi, 0,3 grādiem virs H-H un vairāk nekā 5 grādus pa kreisi, 0,57 grādus uz augšu attiecībā pret sistēmas atskaites asi, nekādā gadījumā netiek pārsniegta 880 cd vērtība. |
| --- | --- |

6.2.5.4.

Ja apstiprinājums prasīts 1. kategorijas līkuma režīmam, sistēmai jābūt konstruētai tā, ka gaismojuma sānisko pārvietojumu vai izmaiņu ietekmējošas atteices gadījumā jābūt iespējai automātiski iegūt vai nu fotometriskos apstākļus, kas atbilst 6.2.4. punktā aprakstītajiem, vai stāvokli attiecībā uz fotometriskajiem apstākļiem, kāds nodrošina lielumus, kuri nepārsniedz 1 300 cd IIIb zonā, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikumā, un kuri ir vismaz 3 400 cd “segmenta Imax” punktā.

max

6.2.5.4.1.   Tomēr tas nav vajadzīgs, ja pozīcijās līdz 5 grādiem pa kreisi, 0,3 grādiem virs H-H un vairāk nekā 5 grādus pa kreisi, 0,57 grādus uz augšu attiecībā pret sistēmas atskaites asi, nekādā gadījumā netiek pārsniegta 880 cd vērtība.

6.2.6.   Sistēmu pārbauda, vadoties pēc attiecīgām ražotāja instrukcijām, kas dotas drošības koncepcijā saskaņā ar 2.2.2.1. punktu.

6.2.7.   Sistēmai vai tās daļai(-ām), kas konstruētas, ievērojot prasības gan labās puses, gan kreisās puses kustībai, katrā no diviem iestatījumiem saskaņā ar 5.4. punktu jāatbilst prasībām, kādas noteiktas attiecīgajam satiksmes virzienam.

6.2.8.   Sistēmai jābūt izgatavotai tā, ka:

| 6.2.8.1. | jebkāds noteiktais tuvās gaismas režīms nodrošina vismaz 2 500 cd 50V punktā no sistēmas katras puses.
  V klases tuvās gaismas režīms(-i) ir atbrīvots(-i) no šīs prasības izpildes; |
| --- | --- |

6.2.8.1.

jebkāds noteiktais tuvās gaismas režīms nodrošina vismaz 2 500 cd 50V punktā no sistēmas katras puses.

V klases tuvās gaismas režīms(-i) ir atbrīvots(-i) no šīs prasības izpildes;

| 6.2.8.2. | citos režīmos:
  ja izmanto ieejas signālus saskaņā ar šo noteikumu 6.1.4.3. punktu, jāizpilda 6.2. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

6.2.8.2.

citos režīmos:

ja izmanto ieejas signālus saskaņā ar šo noteikumu 6.1.4.3. punktu, jāizpilda 6.2. punktā noteiktās prasības.

6.3.   Noteikumi attiecībā uz tālo gaismu

Pirms turpmākajām testa procedūrām sistēma jāieslēdz neitrālā stāvoklī.

6.3.1.   Sistēmas apgaismes vienību(-as) saskaņā ar ražotāja instrukcijām noregulē tā, ka maksimālā gaismojuma laukums ir centrēts līniju H-H un V-V krustpunktā (HV).

6.3.1.1.   Jebkādu(-as) apgaismes vienību(-as), kas nav neatkarīgi regulējama(-as) vai kuras vērsums veikts attiecībā uz mērījumiem saskaņā ar 6.2. punktu, testē tās(-o) neizmainītā(-ās) pozīcijā(-ās).

6.3.2.   Gaismojumam, mērītam saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma nosacījumiem, jāatbilst šādām prasībām:

| Testa punkts | Leņķiskās koordinātas
  (grādi) | Vajadzīgais gaismas stiprums
  (cd) |
| --- | --- | --- |
| | | Min. |
| Im | | 40 500 |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 5 100 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 20 300 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 20 300 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 5 100 |

Testa punkts

Leņķiskās koordinātas

(grādi)

Vajadzīgais gaismas stiprums

(cd)

Min.

Im

40 500

H-5L

0,0, 5,0 L

5 100

H-2,5L

0,0, 2,5 L

20 300

H-2,5R

0,0, 2,5 R

20 300

H-5R

0,0, 5,0 R

5 100

6.3.2.1.   Līniju h-h un v-v krustpunktam (HV) jāatrodas konstanta gaismas stipruma robežās, kas atbilst 80 procentiem no maksimālā gaismas stipruma (Imaks).

maks

6.3.2.1.1.   Maksimālā vērtība (IM) nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 215 000 cd.

M

6.3.2.1.2.   Šī maksimālā stipruma atskaites zīmi (I′M), kas minēta 4.2.2.9. punktā, iegūst no attiecības:

M

I′M = I M/4 300

M

M

Šo lielumu noapaļo līdz šādiem lielumiem: 5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.3.3.   Sistēmas izstarotais gaismojums vai tā daļa drīkst būt automātiski pārvietota sānis (vai izmainīta ekvivalenta efekta iegūšanai) ar nosacījumu, ka:

6.3.3.1.   sistēma atbilst 6.3.2.1.1. un 6.3.2.2. punktā noteiktajām prasībām, katrai apgaismes vienībai esot mērītai saskaņā ar 9. pielikumā noteikto attiecīgo procedūru.

6.3.4.   Sistēmai jābūt izgatavotai tā, ka:

| 6.3.4.1. | labās puses un kreisās puses apgaismes vienība(-as) katra nodrošina vismaz 16 200 cd punktā HV. |
| --- | --- |

6.3.4.1.

labās puses un kreisās puses apgaismes vienība(-as) katra nodrošina vismaz 16 200 cd punktā HV.

6.3.5.   Ja prasības attiecīgajam gaismas kūlim nav izpildītas, ir atļauta atkārtota vērsuma regulēšana 0,5 grādu robežās augšup vai lejup un/vai 1 grāda robežās pa labi vai pa kreisi attiecībā pret tā sākotnējo vērsumu; izmainītajā pozīcijā jāizpilda visas fotometriskās prasības. Šie noteikumi neattiecas uz šo noteikumu 6.3.1.1. punktā norādītajām apgaismes vienībām.

6.3.6.   Tālās gaismas funkcijas pielāgošanas gadījumā sistēmai jāizpilda iepriekšējo punktu prasības tikai maksimālas aktivēšanas apstākļos.

6.3.7.   Pielāgošanas gaitā tālās gaismas funkcijai jāizpilda prasības visiem labās puses un kreisās puses kustības gadījumiem, kas noteikti šo noteikumu 3. pielikuma 7. tabulas A daļā. Par šo prasību izpildi pārliecinās tipa apstiprināšanas testu laikā, savienojumā ar signālu ģeneratoru, ko nodrošina pieteikuma iesniedzējs. Šis signālu ģenerators reproducē transportlīdzekļa nodrošinātus signālus un izraisa tuvās gaismas pielāgošanu un, jo īpaši, atspoguļo iestatījumus tā, lai varētu pārliecināties par fotometrisko atbilstību.

6.3.7.1.   Ja tālās gaismas funkcija atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 7. tabulas A daļas prasībām, kādas noteiktas 1. līdz 3. līnijai pretim un priekšā braucošajiem transportlīdzekļiem (simetrisks stars), attiecīgu informāciju ieraksta 1. pielikumā dotā paziņojuma dokumenta 18.5. punktā.

6.3.7.2.   Ja 6.3.7. punkta prasības var tikt izpildītas tikai labās puses satiksmei vai kreisās puses satiksmei, attiecīgu informāciju ieraksta 1. pielikumā dotā paziņojuma dokumenta 18.5. pozīcijā.

6.4.   Citi noteikumi

Sistēmas vai tās daļas(-u) gadījumā ar regulējamām apgaismes vienībām 6.2. punkta (tuvā gaisma) un 6.3. punkta (tālā gaisma) prasības piemēro katrai montāžas pozīcijai, kas norādīta saskaņā ar šo noteikumu 2.1.3. punktu (regulēšanas diapazons). Verifikācijai izmanto šādu procedūru.

| 6.4.1. | Katru piemēroto pozīciju realizē ar testa goniometru attiecībā uz līniju, kas savieno atskaites centru un HV punktu uz pārbaudes ekrāna. Regulējamo sistēmu vai tās daļu(-as) tad pārvieto tādā pozīcijā, ka gaismas kūļa attēls uz ekrāna atbilst attiecīgajiem vērsuma priekšrakstiem. |
| --- | --- |

6.4.1.

Katru piemēroto pozīciju realizē ar testa goniometru attiecībā uz līniju, kas savieno atskaites centru un HV punktu uz pārbaudes ekrāna. Regulējamo sistēmu vai tās daļu(-as) tad pārvieto tādā pozīcijā, ka gaismas kūļa attēls uz ekrāna atbilst attiecīgajiem vērsuma priekšrakstiem.

| 6.4.2. | Sistēmai vai tās daļai(-ām) esot sākotnēji fiksētai(-ām) saskaņā ar 6.4.1. punktu, ierīcei vai tās daļai(-ām) jāatbilst attiecīgajām 6.2. un 6.3. punkta fotometriskajām prasībām. |
| --- | --- |

6.4.2.

Sistēmai vai tās daļai(-ām) esot sākotnēji fiksētai(-ām) saskaņā ar 6.4.1. punktu, ierīcei vai tās daļai(-ām) jāatbilst attiecīgajām 6.2. un 6.3. punkta fotometriskajām prasībām.

| 6.4.3. | Papildu testus veic, kad reflektors/sistēma vai tās daļa(-as) ir pārvietota(-as) no sākotnējās pozīcijas vertikāli par ± 2 grādiem vai vismaz līdz maksimālai pozīcijai, ja tā mazāka nekā 2 grādi, izmantojot sistēmas vai tās daļas(-u) regulēšanas līdzekļus. Pēc sistēmas vai tās daļas(-u) kā kopuma vērsuma izmaiņas (piem., izmantojot goniometru) attiecīgā pretējā virzienā kontrolē izstaroto gaismu šādos virzienos, un tai jāiekļaujas šādās prasītajās robežās:






  6.4.3.1. | Tuvā gaisma: punkts B50L un 75R vai 50R, ja piemērojams.
  Tālā gaisma: IM un HV punkts (procenti no IM). |
| --- | --- | --- |

6.4.3.

Papildu testus veic, kad reflektors/sistēma vai tās daļa(-as) ir pārvietota(-as) no sākotnējās pozīcijas vertikāli par ± 2 grādiem vai vismaz līdz maksimālai pozīcijai, ja tā mazāka nekā 2 grādi, izmantojot sistēmas vai tās daļas(-u) regulēšanas līdzekļus. Pēc sistēmas vai tās daļas(-u) kā kopuma vērsuma izmaiņas (piem., izmantojot goniometru) attiecīgā pretējā virzienā kontrolē izstaroto gaismu šādos virzienos, un tai jāiekļaujas šādās prasītajās robežās:

6.4.3.1.

Tuvā gaisma: punkts B50L un 75R vai 50R, ja piemērojams.

Tālā gaisma: IM un HV punkts (procenti no IM).

M

M

| 6.4.4. | Ja pieteikuma iesniedzējs ir norādījis vairāk nekā vienu montāžas pozīciju, visām citām pozīcijām ir jāatkārto 6.4.1. līdz 6.4.3. punktā noteiktā procedūra. |
| --- | --- |

6.4.4.

Ja pieteikuma iesniedzējs ir norādījis vairāk nekā vienu montāžas pozīciju, visām citām pozīcijām ir jāatkārto 6.4.1. līdz 6.4.3. punktā noteiktā procedūra.

| 6.4.5. | Ja pieteikuma iesniedzējs nav pieprasījis īpašas montāžas pozīcijas, sistēmu vai tās daļu(-as) vērš mērījumiem saskaņā ar 6.2. punktu (tuvā gaisma) un 6.3. punktu (tālā gaisma) ar sistēmas vai tās daļas(-u) attiecīgo(-ajām) regulēšanas ierīci(-ēm) vidējā pozīcijā. Papildu testu, kas noteikts 6.4.3. punktā, veic ar sistēmu vai tās daļu(-ām) pārvietotu tās galējos punktos (± 2 grādu vietā), izmantojot attiecīgo(-ās) regulēšanas ierīci(-es). |
| --- | --- |

6.4.5.

Ja pieteikuma iesniedzējs nav pieprasījis īpašas montāžas pozīcijas, sistēmu vai tās daļu(-as) vērš mērījumiem saskaņā ar 6.2. punktu (tuvā gaisma) un 6.3. punktu (tālā gaisma) ar sistēmas vai tās daļas(-u) attiecīgo(-ajām) regulēšanas ierīci(-ēm) vidējā pozīcijā. Papildu testu, kas noteikts 6.4.3. punktā, veic ar sistēmu vai tās daļu(-ām) pārvietotu tās galējos punktos (± 2 grādu vietā), izmantojot attiecīgo(-ās) regulēšanas ierīci(-es).

| 6.4.6. | Ar šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas veidlapas palīdzību tiek paziņots, kura(-as) apgaismes vienība(-as) nodrošina “robežu”, kā noteikts šo noteikumu 8. pielikumā, kura projicējas zonā, kas stiepjas no 6 grādiem pa kreisi līdz 4 grādiem pa labi un augšup no horizontālas līnijas, kas atrodas 0,8 grādus zemāk. |
| --- | --- |

6.4.6.

Ar šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas veidlapas palīdzību tiek paziņots, kura(-as) apgaismes vienība(-as) nodrošina “robežu”, kā noteikts šo noteikumu 8. pielikumā, kura projicējas zonā, kas stiepjas no 6 grādiem pa kreisi līdz 4 grādiem pa labi un augšup no horizontālas līnijas, kas atrodas 0,8 grādus zemāk.

| 6.4.7. | Ar šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas veidlapas palīdzību tiek paziņots, kurš(-i) E klases tuvās gaismas režīms(-i), ja tāds ir, atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 6. tabulas “datu kopai”. |
| --- | --- |

6.4.7.

Ar šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas veidlapas palīdzību tiek paziņots, kurš(-i) E klases tuvās gaismas režīms(-i), ja tāds ir, atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 6. tabulas “datu kopai”.

7.   KRĀSA

7.1.   Izstarotajai gaismai jābūt baltai.

C.   CITI ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

8.   SISTĒMAS TIPA PĀRVEIDOJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

8.1.   Par visiem sistēmas tipa pārveidojumiem ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi sistēmas tipu. Minētā iestāde tad drīkst vai nu:

| 8.1.1. | uzskatīt, ka veiktajam izmaiņām nevarētu būt vērā ņemama nelabvēlīga ietekme un ka sistēma jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

8.1.1.

uzskatīt, ka veiktajam izmaiņām nevarētu būt vērā ņemama nelabvēlīga ietekme un ka sistēma jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, vai

| 8.1.2. | pieprasīt tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par testu veikšanu, atkārtotu testa ziņojumu. |
| --- | --- |

8.1.2.

pieprasīt tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par testu veikšanu, atkārtotu testa ziņojumu.

8.2.   Par apstiprinājuma apstiprinājumu vai atteikumu, norādot pārveidojumus, šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm paziņo saskaņā ar 4.1.4. punktā noteikto procedūru.

8.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas aizpildīta šāda paplašinājuma nolūkā, un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

9.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātai sistēmai jābūt izgatavotai tā, lai tā atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 6. un 7. punktā izklāstītās prasības.

9.2.   Ievēro šo noteikumu 5. pielikumā noteiktās minimālās prasības ražošanas atbilstības kontroles procedūrām.

9.3.   Ievēro šo noteikumu 7. pielikumā noteiktās minimālās prasības inspektora veiktai paraugu ņemšanai.

9.4.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju parastais biežums ir reize divos gados.

9.5.   Sistēmas vai to daļas ar redzamiem defektiem neņem vērā.

9.6.   Atskaites zīmi neņem vērā.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

10.1.   Sistēmas tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem drīkst anulēt, ja nav ievērotas prasības vai ja sistēma vai tās daļa(-as), uz kurām ir marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

10.2.   Ja šos noteikumus piemērojošā Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

11.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

11.1.   Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu sistēmas tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī iestāde informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

12.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

12.1.   Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un tipa apstiprinātāju iestāžu, kas piešķir tipa apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu, nosaukumus un adreses.

13.   PĀREJAS NOTEIKUMI

13.1.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā šo noteikumu 01. sērijas grozījumi, neviena tos piemērojošā Nolīguma puse neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 01. sērijas grozījumiem.

13.2.   Līdz 60 mēnešiem pēc dienas, kad stājas spēkā šo noteikumu 01. sērijas grozījumi, attiecībā uz izmaiņām, kas ieviestas ar 01. sērijas grozījumiem attiecībā uz fotometriskās testēšanas procedūrām, kurās izmanto sfērisko koordinātu sistēmu un gaismas stipruma lielumu specifikācijas, un lai tehniskajiem dienestiem ļautu atjaunināt to testēšanas aprīkojumu, neviena šos noteikumus piemērojošā Nolīguma puse neatsaka piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. sērijas grozījumiem, ja tiek izmantots esošais testēšanas aprīkojums un par tipa apstiprināšanu atbildīgajai iestādei var pierādīt, ka veikta piemērota lielumu pārvēršana.

13.3.   Pēc 60 mēnešiem kopš 01. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja sistēma atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 01. sērijas grozījumiem.

13.4.   Spēkā esošie sistēmu apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem pirms 01. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas, paliek spēkā uz neierobežotu laiku.

13.5.   Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses neatsaka piešķirt apstiprinājumu paplašinājumus saskaņā ar šo noteikumu grozījumu iepriekšējām sērijām.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2. punkts. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Tikai skaidrojuma nolūkā. Tuvās gaismas klašu nosacījumi ir saistīti ar apstākļiem šādi: C attiecas uz pamata tuvo gaismu, V attiecas uz lietojumu apgaismotās vietās, tādās kā pilsētas, E attiecas uz lietojumu uz ceļiem, tādiem kā šosejas, W attiecas uz nelabvēlīgiem apstākļiem, tādiem kā slapjš ceļš.

2

(3)  Norāda uz 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas veidlapas.

3

(4)  Norāda uz 10. pielikumā dotajam paraugam atbilstošas veidlapas.

4

(5)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

5

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašinājumu

apstiprinājuma atteikumu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

sistēmas tipam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 123.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājums Nr.

1. Sistēmas tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

2. Ražotāja piešķirtais sistēmas tipa nosaukums:

3. Ražotāja nosaukums un adrese:

4. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms:

5. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms:

6. Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

7. Šī dienesta izdotā ziņojuma datums:

8. Šī dienesta izdotā ziņojuma numurs:

9. Īss apraksts:

9.1. Kategorija, ko apraksta attiecīgais marķējums (3):

9.2. Nomaināmo gaismas avotu skaits un kategorija(-as)

9.2.1. LED moduļu skaits un specifiskais(-ie) identifikācijas kods(-i) un paziņojums par katru LED moduli, vai tas ir vai nav nomaināms:

Skaits

Identifikācija

Nomaināms

jā/nē (2)

9.2.2. Gaismas avota elektronisko vadības mehānismu skaits un īpašais(-ie) identifikācijas kods(-i):

9.2.3. Kopējā nominālā gaismas plūsma, kā aprakstīts 5.13. punktā, pārsniedz 2 000 lumenus: jā/nē (2)

9.3. a) Norādes saskaņā ar šo noteikumu 6.4.6. punktu (kura(-as) apgaismes vienība(-as) nodrošina “robežu”, kas definēta šo noteikumu 8. pielikumā, kas projicējas zonā starp 6 grādiem pa kreisi un 4 grādiem pa labi un virs horizontālās līnijas, kas atrodas 0,8 grādus zemāk)

b) “Robežas” regulējums noteikts attālumā 10 m/25 m2.

c) “Robežas” minimālā asuma noteikšana veikta attālumā 10 m/25 m2.

9.4. Transportlīdzeklis(-ļi), kuram(-iem) sistēma ir paredzēta kā oriģinālais aprīkojums

9.5. Apstiprinājums prasīts sistēmai, kuru nav paredzēts iekļaut kā daļu no transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma saskaņā ar Noteikumiem Nr. 48: jā/nē (2)

9.5.1. Apstiprinošas atbildes gadījumā: pietiekama informācija, lai identificētu transportlīdzekli(-ļus), kuram(-iem) sistēma paredzēta

9.6. Norādes saskaņā ar šo noteikumu 6.4.7. punktu (kurš(-i) E klases tuvās gaismas režīms(-i), ja tāds(-i) ir, atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 6. tabulas “datu kopai”)

9.7. Apstiprinājums prasīts sistēmai, kuru paredzēts uzstādīt tikai transportlīdzekļos, kas nodrošina sistēmas barošanas stabilizācijas/ierobežojuma līdzekļus: jā/nē (2)

9.8. “Robežas” regulējums noteikts attālumā 10 m/25 m2.

“Robežas” minimālā asuma noteikšana veikta attālumā 10 m/25 m2.

10. Apstiprinājuma marķējuma zīmes(-ju) novietojums(-i):

11. Apstiprinājuma paplašinājuma iemesls(-i):

12. Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts (2)

13. Vieta:

14. Datums:

15. Paraksts:

16. Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kuri deponēti tipa apstiprinātājā iestādē, kas piešķīra apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma.

17. Sistēma ir konstruēta, lai nodrošinātu šādas tuvās gaismas (4):

17.1. C klase V klase E klase W klase

17.2. Kopā ar šādu(-iem) režīmu(-iem), ko identificē apzīmējums(-i), ja attiecināms (5)

Režīms Nr. C 1 Režīma Nr ... V ... Režīms Nr. E ... Režīma Nr... W ...

Režīms Nr. C ... Režīma Nr ... V ... Režīms Nr. E ... Režīma Nr ... W ...

Režīms Nr. C ... Režīma Nr ... V ... Režīms Nr. E ... Režīma Nr ... W ...

17.3. Ja turpmāk norādītās apgaismes vienības ir zem sprieguma (4) (5) (6) režīmā Nr. ...

a) ja līkumu izgaismošana neattiecas:

kreisā puse Nr. 1 Nr. 3 Nr. 5 Nr. 7 Nr. 9 Nr. 11

labā puse Nr. 2 Nr. 4 Nr. 6 Nr. 8 Nr. 10 Nr. 12

b) ja piemērojama 1. kategorijas līkumu izgaismošana:

kreisā puse Nr. 1 Nr. 3 Nr. 5 Nr. 7 Nr. 9 Nr. 11

labā puse Nr. 2 Nr. 4 Nr. 6 Nr. 8 Nr. 10 Nr. 12

c) ja piemērojama 2. kategorijas līkumu izgaismošana:

kreisā puse Nr. 1 Nr. 3 Nr. 5 Nr. 7 Nr. 9 Nr. 11

labā puse Nr. 2 Nr. 4 Nr. 6 Nr. 8 Nr. 10 Nr. 12

Piezīme. Katram turpmāk norādītajam režīmam papildus vajadzīgas norādes saskaņā ar 17.3. punkta a) līdz c) apakšpunktā norādītajām.

17.4. Turpmāk norādītās apgaismes vienības ir zem sprieguma, kad sistēma ir neitrālā stāvoklī (4) (6)

Kreisā puse Nr. 1 Nr. 3 Nr. 5 Nr. 7 Nr. 9 Nr. 11

Labā puse Nr. 2 Nr. 4 Nr. 6 Nr. 8 Nr. 10 Nr. 12

17.5. Turpmāk norādītās apgaismes vienības ir zem sprieguma, kad sistēmā darbojas kustības puses maiņas funkcija (4) (5) (6)

a) ja līkumu izgaismošana neattiecas:

kreisā puse Nr. 1 Nr. 3 Nr. 5 Nr. 7 Nr. 9 Nr. 11

labā puse Nr. 2 Nr. 4 Nr. 6 Nr. 8 Nr. 10 Nr. 12

b) ja piemērojama 1. kategorijas līkumu izgaismošana:

kreisā puse Nr. 1 Nr. 3 Nr. 5 Nr. 7 Nr. 9 Nr. 11

labā puse Nr. 2 Nr. 4 Nr. 6 Nr. 8 Nr. 10 Nr. 12

c) ja piemērojama 2. kategorijas līkumu izgaismošana:

kreisā puse Nr. 1 Nr. 3 Nr. 5 Nr. 7 Nr. 9 Nr. 11

labā puse Nr. 2 Nr. 4 Nr. 6 Nr. 8 Nr. 10 Nr. 12

18. Sistēma ir konstruēta tālās gaismas nodrošināšanai (4) (5) (6)

18.1. Jā Nē

18.2. Ar šādu(-iem) režīmu(-iem), ko identificē apzīmējums(-i), ja attiecināms:

Tālās gaismas režīms Nr. M 1

Tālās gaismas režīms Nr. M ...

Tālās gaismas režīms Nr. M ...

18.3. Ja turpmāk norādītās apgaismes vienības ir zem sprieguma režīmā Nr. ...

a) ja līkumu izgaismošana neattiecas:

kreisā puse Nr. 1 Nr. 3 Nr. 5 Nr. 7 Nr. 9 Nr. 11

labā puse Nr. 2 Nr. 4 Nr. 6 Nr. 8 Nr. 10 Nr. 12

b) ja piemērojama līkumu izgaismošana:

kreisā puse Nr. 1 Nr. 3 Nr. 5 Nr. 7 Nr. 9 Nr. 11

labā puse Nr. 2 Nr. 4 Nr. 6 Nr. 8 Nr. 10 Nr. 12

Piezīme. Katram turpmāk norādītajam režīmam papildus vajadzīgas norādes saskaņā ar 18.3. panta a) līdz c) apakšpunktā norādītajām.

18.4. Turpmāk norādītās apgaismes vienības ir zem sprieguma, kad sistēma ir neitrālā stāvoklī (4) (6)

kreisā puse Nr. 1 Nr. 3 Nr. 5 Nr. 7 Nr. 9 Nr. 11

labā puse Nr. 2 Nr. 4 Nr. 6 Nr. 8 Nr. 10 Nr. 12

18.5. Sistēma ir konstruēta, lai nodrošinātu tālās gaismas pielāgošanu:

labās puses un kreisās puses satiksmei: jā nē

labās puses un kreisās puses satiksmei (simetrisks gaismas kūlis): jā nē

tikai labās puses kustībai: jā nē

tikai kreisās puses kustībai: jā nē

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (skatīt apstiprināšanas prasības šajos noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

(3) Katrai uzstādīšanas vienībai vai uzstādīšanas vienību mezglam norādīt attiecīgo marķējumu, kāds paredzēts saskaņā ar šiem noteikumiem.

(4) Atzīmēt ar “X”, kur attiecas.

(5) Paplašina, ja nodrošina vairāk režīmu.

(6) Turpina, ja nodrošina vairāk vienību.

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA ZĪMJU IZVIETOJUMA PARAUGI

1. piemērs

a ≥ 8 mm (uz stikla)

a ≥ 5 mm (uz plastmasas materiāla)

| 1. attēls | 2. attēls |
| --- | --- |
| |

1. attēls

2. attēls

Image 11

Sistēmas uzstādīšanas vienība, uz kuras ir viena no redzamajām apstiprinājuma marķējuma zīmēm, ir apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar šiem noteikumiem ar apstiprinājuma numuru 19243 atbilstoši šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā (00). Tuvā gaisma ir konstruēta tikai labās puses satiksmei. Burti “CT” (1. attēlā) norāda, ka tā ir tuvā gaisma ar līkuma režīmu, un burti “CWR” (2. attēls) norāda, ka tā ir C klases tuvā gaisma un W klases tuvā gaisma, un tālā gaisma.

Skaitlis 30 norāda, ka tālās gaismas maksimālais gaismas stiprums ir starp 123 625 un 145 125 kandelām.

Piezīme. Apstiprinājuma numuru un papildu simbolus novieto tuvu pie apļa, kas ietver burtu “E”, un vai nu virs vai zem šī burta “E”, vai pa labi, vai kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipariem ir jābūt “E” burta vienā pusē un vērstiem vienā virzienā.

Būtu jāizvairās no romiešu ciparu lietošanas apstiprinājuma numuros, lai novērstu to sajaukšanu ar citiem simboliem.

2. piemērs

| 3. attēls | 4.a attēls |
| --- | --- |
| |
| 4.b attēls |
| |

3. attēls

4.a attēls

Image 12

4.b attēls

Image 13

Sistēmas uzstādīšanas vienība ar šādu apstiprinājuma marķējuma zīmi atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā gan uz tuvajām gaismām, gan uz tālajām gaismām un tā konstruēta:

3. attēls. C klases tuvajai gaismai ar E klases tuvo gaismu tikai kreisās puses satiksmei.

4.a un 4.b attēls. C klases tuvajai gaismai ar V klases tuvo gaismu abām satiksmes sistēmām, izmantojot transportlīdzekļa optiskā elementa vai gaismas avota iestatījuma pienācīgu regulējumu, un tālajai gaismai. C klases tuvā gaisma, V klases tuvā gaisma un tālā gaisma atbilst līkuma izgaismošanas nosacījumiem, kā to norāda burts “T”. Svītra virs burta “R” norāda, ka šajā sistēmas pusē tālo gaismu nodrošina vairāk nekā viena uzstādīšanas vienība.

3. piemērs

| 5. attēls | 6. attēls |
| --- | --- |
| |

5. attēls

6. attēls

Image 14

Uzstādīšanas vienība ar norādīto apstiprinājuma marķējuma zīmi satur plastmasas materiāla lēcu un atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā tikai uz tuvo gaismu, un ir konstruēta:

5. attēls. C klases tuvajai gaismai un W klases tuvajai gaismai abām satiksmes sistēmām;

6. attēls. C klases tuvajai gaismai ar līkuma režīmu tikai labās puses satiksmei.

4. piemērs

| 7. attēls | 8. attēls |
| --- | --- |
| |

7. attēls

8. attēls

Image 15

7. attēls. Uzstādīšanas vienība ar norādīto apstiprinājuma marķējuma zīmi atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz C klases tuvo gaismu ar V klases tuvo gaismu un ir konstruēta tikai kreisās puses satiksmei.

8. attēls. Uzstādīšanas vienība ar norādīto apstiprinājuma marķējuma zīmi ir sistēmas (atsevišķa) uzstādīšanas vienība, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tālo gaismu.

5. piemērs

Uzstādīšanas vienības, kas satur plastmasas materiāla lēcu un atbilst šo noteikumu prasībām, identifikācija

| 9. attēls | 10. attēls |
| --- | --- |
| |

9. attēls

10. attēls

Image 16

9. attēls. Apzīmē C klases tuvo gaismu, W klases tuvo gaismu ar gan līkuma režīmiem, gan tālo gaismu, konstruētu tikai labās puses satiksmei.

Tuvo gaismu un tās režīmus nedrīkst darbināt vienlaicīgi ar tālo gaismu, ko nodrošina cits savstarpēji savietots galvenais lukturis.

10. attēls. Apzīmē E klases tuvo gaismu un W klases tuvo gaismu, konstruētu tikai labās puses satiksmei, un tālo gaismu. Svītra virs burtiem “E” un “W” norāda, ka šo klašu tuvo gaismu dotajā sistēmas pusē nodrošina ne tikai šī uzstādīšanas vienība.

6. piemērs

Vienkāršots grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu marķējums, kuri apstiprināti saskaņā ar citiem noteikumiem (11. attēls). (Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski attēlo gaismas signālierīces formu. Tās nav apstiprinājuma marķējuma zīmes daļa.)

Šie divi piemēri atbilst divām uzstādīšanas vienībām sistēmas vienā pusē, uz kurām ir apstiprinājuma marķējuma zīme, kas satur (A un B paraugs):

| | uzstādīšanas vienību Nr. 1:
  priekšējais gabarītlukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 02. sērijas grozījumiem;
  viena vai vairākas apgaismes vienības ar C klases tuvo gaismu ar līkuma režīmu, ko nodrošina darbība kopā ar vienu vai vairākām uzstādīšanas vienībām tajā pašā sistēmas pusē (kā to norāda svītra virs burta “C”), un ar V klases tuvo gaismu, kad abas konstruētas gan labās puses, gan kreisās puses satiksmei, un ar tālo gaismu, kuras maksimālais stiprums ir starp 123 625 un 145 125 kandelām, apstiprinātas saskaņā ar šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā (00) un satur plastmasas materiāla lēcu;
  dienas gaitas lukturi, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 87 to sākotnējā redakcijā;
  priekšējo 1a kategorijas virzienrādītāja lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. sērijas grozījumiem; |
| --- | --- |

uzstādīšanas vienību Nr. 1:

priekšējais gabarītlukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 02. sērijas grozījumiem;

viena vai vairākas apgaismes vienības ar C klases tuvo gaismu ar līkuma režīmu, ko nodrošina darbība kopā ar vienu vai vairākām uzstādīšanas vienībām tajā pašā sistēmas pusē (kā to norāda svītra virs burta “C”), un ar V klases tuvo gaismu, kad abas konstruētas gan labās puses, gan kreisās puses satiksmei, un ar tālo gaismu, kuras maksimālais stiprums ir starp 123 625 un 145 125 kandelām, apstiprinātas saskaņā ar šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā (00) un satur plastmasas materiāla lēcu;

dienas gaitas lukturi, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 87 to sākotnējā redakcijā;

priekšējo 1a kategorijas virzienrādītāja lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. sērijas grozījumiem;

| | uzstādīšanas vienību Nr. 3:
  priekšējais miglas lukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 02. sērijas grozījumiem, vai C klases tuvā gaisma ar līkuma režīmu, konstruēta labās un kreisās puses satiksmei, ko nodrošina darbība kopā ar vienu vai vairākām uzstādīšanas vienībām tajā pašā sistēmas pusē, kā to norāda svītra virs burta “C”. |
| --- | --- |

uzstādīšanas vienību Nr. 3:

priekšējais miglas lukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 02. sērijas grozījumiem, vai C klases tuvā gaisma ar līkuma režīmu, konstruēta labās un kreisās puses satiksmei, ko nodrošina darbība kopā ar vienu vai vairākām uzstādīšanas vienībām tajā pašā sistēmas pusē, kā to norāda svītra virs burta “C”.

11. attēls

Sistēmas uzstādīšanas vienība Nr. 1

B paraugs

A paraugs

Sistēmas uzstādīšanas vienība Nr. 3

Image 18

7. piemērs

Sistēmas apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums (12. attēls)

12. attēls

Sistēmas uzstādīšanas vienība 1 (2)

Sistēmas uzstādīšanas vienība 3 (4)

7.a piemērs

Sistēmas uzstādīšanas vienība 1 (2)

Sistēmas uzstādīšanas vienība 3 (4)

7.b piemērs

Šie divi piemēri atbilst adaptīvajai priekšējā apgaismojuma sistēmai, ko veido divas uzstādīšanas vienības (kas nodrošina tās pašas funkcijas) katrā sistēmas pusē (vienības Nr. 1 un Nr. 3 kreisajā pusē un vienības Nr. 2 un Nr. 4 labajā pusē).

Uzstādīšanas vienība Nr. 1 (vai Nr. 2) sistēmā ar norādītajām apstiprinājuma marķējuma zīmēm atbilst šo noteikumu (00. sērijas grozījumi) prasībām attiecībā gan uz C klases tuvo gaismu kreisās puses satiksmei, gan uz tālo gaismu ar maksimālo gaismas stiprumu starp 123 625 un 145 125 kandelām (kā to norāda skaitlis 30), grupēta ar priekšējo 1a kategorijas virzienrādītāja lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. sērijas grozījumiem.

7.a piemērā: sistēmas uzstādīšanas vienība Nr. 1 (vai Nr. 2) sastāv no C klases tuvās gaismas ar līkuma režīmu, W klases tuvās gaismas, V klases tuvās gaismas un E klases tuvās gaismas. Svītra virs burta “C” norāda, ka C klases tuvo gaismu dotajā sistēmas pusē nodrošina divas uzstādīšanas vienības.

Uzstādīšanas vienība Nr. 3 (vai Nr. 4) ir konstruēta, lai nodrošinātu C klases tuvās gaismas otru daļu dotajā sistēmas pusē, kā to norāda svītra virs burta “C”.

7.b piemērā: sistēmas uzstādīšanas vienība Nr. 1 (vai Nr. 2) ir konstruēta, lai nodrošinātu C klases tuvo gaismu, W klases tuvo gaismu un E klases tuvo gaismu. Svītra virs burta “W” norāda, ka W klases tuvo gaismu dotajā sistēmas pusē nodrošina divas uzstādīšanas vienības. Burts “T” labajā pusē, pēc uzskaitītajiem simboliem (un pa kreisi no apstiprinājuma numura) norāda, ka C klases tuvā gaisma, W klases tuvā gaisma, E klases tuvā gaisma un tālā gaisma katra nodrošina līkuma režīmu.

Sistēmas uzstādīšanas vienība Nr. 3 (vai Nr. 4) ir konstruēta, lai nodrošinātu W klases tuvās gaismas otru daļu dotajā sistēmas pusē (kā to norāda svītra virs burta “W”) un V klases tuvo gaismu.

8. piemērs

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums attiecībā uz sistēmas abām pusēm (13. attēls)

Šis piemērs atbilst adaptīvajai priekšējā apgaismojuma sistēmai, ko veido divas uzstādīšanas vienības transportlīdzekļa kreisajā pusē un viena uzstādīšanas vienība labajā pusē.

13. attēls

| Sistēmas/transportlīdzekļa labā puse | Sistēmas/transportlīdzekļa kreisā puse |
| --- | --- |
| |

Sistēmas/transportlīdzekļa labā puse

Sistēmas/transportlīdzekļa kreisā puse

Image 21

Sistēma ar norādītajām apstiprinājuma marķējuma zīmēm atbilst šo noteikumu (to sākotnējā redakcijā) prasībām attiecībā gan uz tuvo gaismu kreisās puses satiksmei, gan tālo gaismu ar maksimālo gaismas stiprumu starp 86 250 un 101 250 kandelām (kā to norāda skaitlis 30), grupēta ar priekšējo 1a kategorijas virzienrādītāja lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. sērijas grozījumiem, un priekšējo gabarītlukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 02. sērijas grozījumiem.

Sistēmas uzstādīšanas vienība Nr. 1 (kreisajā pusē) ir konstruēta, lai daļēji nodrošinātu C klases tuvo gaismu un E klases tuvo gaismu. Svītra virs burta “C” norāda, ka šajā pusē C klases tuvo gaismu daļēji nodrošina vairāk nekā viena uzstādīšanas vienība. Burts “T” labajā pusē pēc uzskaitītajiem simboliem norāda, ka C klases tuvā gaisma un E klases tuvā gaisma katra nodrošina līkuma režīmu.

Sistēmas atsevišķā vienība Nr. 3 (kreisajā pusē) ir konstruēta, lai nodrošinātu C klases tuvās gaismas otru daļu šajā pusē (kā to norāda svītra virs burta “C”) un W klases tuvo gaismu.

Sistēmas uzstādīšanas vienība Nr. 2 (labajā pusē) ir konstruēta, lai daļēji nodrošinātu C klases tuvo gaismu, E klases tuvo gaismu, abas ar līkuma režīmu, un W klases tuvo gaismu.

Piezīme. Iepriekš dotajā 6. un 7. piemērā sistēmas dažādām uzstādīšanas vienībām liek to pašu apstiprinājuma numuru.

14. attēls

LED moduļi

Image 22

MD E3 17325

LED modulis, uz kura ir iepriekš parādītais gaismas avota moduļa identifikācijas kods, ir apstiprināts kopā ar AFS, kas sākotnēji apstiprināta Itālijā (E3) ar apstiprinājuma numuru 17325.

---

3. PIELIKUMS

FOTOMETRISKĀS PRASĪBAS TUVAJAI GAISMAI
   (*1)

Šajā pielikumā:

| | “virs” nozīmē tikai vertikāli virs; |
| --- | --- |

“virs” nozīmē tikai vertikāli virs;

| | “zem” nozīmē tikai vertikāli zem. |
| --- | --- |

“zem” nozīmē tikai vertikāli zem.

Leņķiskās pozīcijas ir izteiktas grādos augšup (U) vai lejup (D) no līnijas H-H, attiecīgi pa labi (R) vai pa kreisi (L) no līnijas V-V.

1. attēls

Tuvās gaismas fotometrisko prasību leņķiskās pozīcijas (norādītas labās puses satiksmei)

Zona III a

Zona III b

Segm. 20

Segm.

Segm. 10

R grādi

L grādi

D grādi

U grādi

1. tabula

Fotometriskās prasības tuvajai gaismai

| | Pozīcija/grādi | Tuvā gaisma |
| --- | --- | --- |
| Tabulā dotās prasības izteiktas cd | horizontāli | vertikāli | C klase | V klase | E klase | W klase |
| | Nr. | Elements | pie/ | no | līdz | | pie | | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| A daļa | 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | 50 (4) | 350 | 50 | 350 | 50 | 625 (7) | 50 | 625 |
| 2. | HV | V | | | | H | | 50 (4) | 625 | 50 | 625 | 50 | | 50 | |
| 3. | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | 50 (4) | 1 750 | 50 | 880 | 50 | 1 750 | 50 | 2 650 |
| 4. | Segments BRR | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | 50 (4) | 3 550 | | 880 | | 3 550 | | 5 300 |
| 5. | Segments BLL | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | 50 (4) | 625 | | 880 | | 880 | | 880 |
| 6. | P | L | 7 | | | H | | 63 | | | | | | 63 | |
| 7. | III zona (kā noteikts šī pielikuma 3. tabulā) | | | | | | | | 625 | | 625 | | 880 | | 880 |
| 8.a | S50 + S50LL + S50RR (5) | | | | | U | 4 | 190 (6) | | | | 190 (6) | | 190 (6) | |
| 9.a | S100 + S100LL + S100RR (5) | | | | | U | 2 | 375 (6) | | | | 375 (6) | | 375 (6) | |
| 10. | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | | | 5 100 | | | | | |
| 11. | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 10 100 | | | | 15 200 | | 20 300 | |
| 12. | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 5 100 | | 5 100 | | 10 100 | | 10 100 | |
| 13. | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 550 | 13 200  (8) | 3 550 | 13 200  (8) | 6 800 | | 6 800 | 26 400  (8) |
| 14. | 25 LL | L | 16 | | | D | 1,72 | 1 180 | | 845 | | 1 180 | | 3 400 | |
| 15. | 25 RR | R | 11 | | | D | 1,72 | 1 180 | | 845 | | 1 180 | | 3 400 | |
| 16. | Segments 20 un zem tā | L | 3,5 | V | | D | 2 | | | | | | | | 17 600  (2) |
| 17 | Segments 10 un zem tā | L | 4,5 | R | 2,0 | D | 4 | | 12 300  (1) | | 12 300  (1) | | 12 300  (1) | | 7 100  (2) |
| 18. | Imax
   (3) | | | | | | | 16 900 | 44 100 | 8 400 | 44 100 | 16 900 | 79 300  (7) | 29 530 | 70 500  (2) |
| B daļa (līkuma režīmi): Piemēro 1. tabulas A daļu, taču rindas Nr. 1, 2, 7, 13 un 18 aizstāj ar šeit turpmāk uzskaitītajām |
| B daļa | 1. | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | 50 (4) | 530 | | 530 | | | | 790 |
| 2. | HV (4) | | | | | | | 50 (4) | 880 | | 880 | | | | |
| 7. | III zona (kā noteikts šī pielikuma 3. tabulā) | | | | | | | | 880 | | 880 | | 880 | | 880 |
| 13. | 50L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 1 700 | | 1 700 | | 3 400 | | 3 400 | |
| 18. | Imax | | | | | | | 10 100 | 44 100 | 5 100 | 44 100 | 10 100 | 79 300  (7) | 20 300 | 70 500  (2) |

Pozīcija/grādi

Tuvā gaisma

Tabulā dotās prasības izteiktas cd

horizontāli

vertikāli

C klase

V klase

E klase

W klase

Nr.

Elements

pie/

no

līdz

pie

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

A daļa

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

50 (4)

350

50

350

50

625 (7)

50

625

2.

HV

V

H

50 (4)

625

50

625

50

50

3.

BR

R

2,5

U

1

50 (4)

1 750

50

880

50

1 750

50

2 650

4.

Segments BRR

R

8

R

20

U

0,57

50 (4)

3 550

880

3 550

5 300

5.

Segments BLL

L

8

L

20

U

0,57

50 (4)

625

880

880

880

6.

P

L

7

H

63

63

7.

III zona (kā noteikts šī pielikuma 3. tabulā)

625

625

880

880

8.a

S50 + S50LL + S50RR (5)

U

4

190 (6)

190 (6)

190 (6)

9.a

S100 + S100LL + S100RR (5)

U

2

375 (6)

375 (6)

375 (6)

10.

50 R

R

1,72

D

0,86

5 100

11.

75 R

R

1,15

D

0,57

10 100

15 200

20 300

12.

50 V

V

D

0,86

5 100

5 100

10 100

10 100

13.

50 L

L

3,43

D

0,86

3 550

13 200  (8)

3 550

13 200  (8)

6 800

6 800

26 400  (8)

14.

25 LL

L

16

D

1,72

1 180

845

1 180

3 400

15.

25 RR

R

11

D

1,72

1 180

845

1 180

3 400

16.

Segments 20 un zem tā

L

3,5

V

D

2

17 600  (2)

17

Segments 10 un zem tā

L

4,5

R

2,0

D

4

12 300  (1)

12 300  (1)

12 300  (1)

7 100  (2)

18.

Imax
   (3)

16 900

44 100

8 400

44 100

16 900

79 300  (7)

29 530

70 500  (2)

B daļa (līkuma režīmi): Piemēro 1. tabulas A daļu, taču rindas Nr. 1, 2, 7, 13 un 18 aizstāj ar šeit turpmāk uzskaitītajām

B daļa

1.

B50L

L

3,43

U

0,57

50 (4)

530

530

790

2.

HV (4)

50 (4)

880

880

7.

III zona (kā noteikts šī pielikuma 3. tabulā)

880

880

880

880

13.

50L

L

3,43

D

0,86

1 700

1 700

3 400

3 400

18.

Imax

10 100

44 100

5 100

44 100

10 100

79 300  (7)

20 300

70 500  (2)

2. tabula

Tuvās gaismas elementu leņķiskās pozīcijas/vērtība grādos, papildu prasības

| | | C klases tuvā gaisma | V klases tuvā gaisma | E klases tuvā gaisma | W klases tuvā gaisma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. | Gaismas kūļa apzīmējums un prasība | horizontāli | vertikāli | horizontāli | vertikāli | horizontāli | vertikāli | horizontāli | vertikāli |
| 2.1. | Leņķiskā pozīcija/vērtība grādos segmentam Imax

  Maksimālajam gaismas stiprumam “segmentā Imax”, kā norādīts šajā tabulā, jāatrodas 1. tabulas rindā Nr. 18 noteiktajās robežas. | 0,5 L līdz 3 R | 0,3 D līdz 1,72 D | | 0,3 D līdz 1,72 D | 0,5 L līdz 3 R | 0,1 D līdz 1,72 D | 0,5 L līdz 3 R | 0,3 D līdz 1,72 D |
| 2.2. | “Robežai” un tās daļai(-ām):






  a) | jāatbilst šo noteikumu 8. pielikuma 1. punkta prasībām un |

C klases tuvā gaisma

V klases tuvā gaisma

E klases tuvā gaisma

W klases tuvā gaisma

Nr.

Gaismas kūļa apzīmējums un prasība

horizontāli

vertikāli

horizontāli

vertikāli

horizontāli

vertikāli

horizontāli

vertikāli

2.1.

Leņķiskā pozīcija/vērtība grādos segmentam Imax

Maksimālajam gaismas stiprumam “segmentā Imax”, kā norādīts šajā tabulā, jāatrodas 1. tabulas rindā Nr. 18 noteiktajās robežas.

0,5 L līdz 3 R

0,3 D līdz 1,72 D

0,3 D līdz 1,72 D

0,5 L līdz 3 R

0,1 D līdz 1,72 D

0,5 L līdz 3 R

0,3 D līdz 1,72 D

2.2.

“Robežai” un tās daļai(-ām):

a)

jāatbilst šo noteikumu 8. pielikuma 1. punkta prasībām un

| b) | jābūt novietotai(-ām) tā, ka horizontālā daļa atrodas |
| --- | --- |

b)

jābūt novietotai(-ām) tā, ka horizontālā daļa atrodas

punktā V = 0,57 D

ne virs 0,57 D, ne zem 1,3 D

ne virs 0,23 D (9), ne zem 0,57 D

ne virs 0,23 D, ne zem 0,57 D

3. tabula

Tuvās gaismas III zonas, stūru punktu noteikšana

| Leņķiskā pozīcija grādos | Sūra punkta Nr. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| III a zona
  C vai V klases tuvajai gaismai | horizontāli | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | V-V | 4 L |
| vertikāli | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | H-H | H-H |
| III b zona
  W vai E klases tuvajai gaismai | horizontāli | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | 0,5 L | 4 L |
| vertikāli | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | 0,34 U | 0,34 U |

Leņķiskā pozīcija grādos

Sūra punkta Nr.

1

2

3

4

5

6

7

8

III a zona

C vai V klases tuvajai gaismai

horizontāli

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

V-V

4 L

vertikāli

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

H-H

H-H

III b zona

W vai E klases tuvajai gaismai

horizontāli

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

0,5 L

4 L

vertikāli

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

0,34 U

0,34 U

4. tabula

Papildu nosacījumi W klases tuvajām gaismām, izteikti cd

| 4.1. | Noteikšana un prasības E, F1, F2 un F3 segmentā (iepriekš 1. attēlā nav norādīti) |
| --- | --- |
| Atļauts ne vairāk kā 175 cd: a) E segmentā, kas atrodas U 10 grādos no L 20 līdz R 20 grādiem, un b) trīs vertikālos segmentos F1, F2 un F3 L 10 grādu, V un R 10 grādu horizontālās pozīcijās, kas katrs atrodas no U 10 līdz U 60 grādiem. |
| 4.2. | Alternatīvs/papildu prasību kopums attiecībā uz Imax, 20. segmentu un 10. segmentu:
  piemēro 1. tabulas A vai B daļu, taču rindā Nr. 16, 17 un 18 noteiktās maksimuma prasības aizstāj ar turpmāk norādītajām. |
| Ja atbilstoši pieteikuma iesniedzēja norādījumiem saskaņā ar šo noteikumu 2.2.2. punkta e) apakšpunktu W klases tuvā gaisma ir konstruēta izstarot vairāk nekā 8 800 cd 20. segmentā un zem tā un ne vairāk kā 3 550 cd 10. segmentā un zem tā, šī gaismas kūļa Imax projektētā vērtība nedrīkst pārsniegt 88 100 cd. |

4.1.

Noteikšana un prasības E, F1, F2 un F3 segmentā (iepriekš 1. attēlā nav norādīti)

Atļauts ne vairāk kā 175 cd: a) E segmentā, kas atrodas U 10 grādos no L 20 līdz R 20 grādiem, un b) trīs vertikālos segmentos F1, F2 un F3 L 10 grādu, V un R 10 grādu horizontālās pozīcijās, kas katrs atrodas no U 10 līdz U 60 grādiem.

4.2.

Alternatīvs/papildu prasību kopums attiecībā uz Imax, 20. segmentu un 10. segmentu:

piemēro 1. tabulas A vai B daļu, taču rindā Nr. 16, 17 un 18 noteiktās maksimuma prasības aizstāj ar turpmāk norādītajām.

Ja atbilstoši pieteikuma iesniedzēja norādījumiem saskaņā ar šo noteikumu 2.2.2. punkta e) apakšpunktu W klases tuvā gaisma ir konstruēta izstarot vairāk nekā 8 800 cd 20. segmentā un zem tā un ne vairāk kā 3 550 cd 10. segmentā un zem tā, šī gaismas kūļa Imax projektētā vērtība nedrīkst pārsniegt 88 100 cd.

5. tabula

Prasības attēla augšējai daļai, mērījumu punktu leņķiskās pozīcijas

| Punkta apzīmējums | S50LL | S50 | S50RR | S100LL | S100 | S100RR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Leņķiskā pozīcija grādos | 4 U / 8 L | 4 U / V-V | 4 U / 8 R | 2 U / 4 L | 2 U / V-V | 2 U / 4 R |

Punkta apzīmējums

S50LL

S50

S50RR

S100LL

S100

S100RR

Leņķiskā pozīcija grādos

4 U / 8 L

4 U / V-V

4 U / 8 R

2 U / 4 L

2 U / V-V

2 U / 4 R

6. tabula

Papildu nosacījumi E klases tuvajai gaismai

| Piemēro 1. tabulas A vai B daļu un 2. tabulu, taču 1. tabulas rindu Nr. 1 un 18 un 2. tabulas 2.2. punktu aizstāj, kā norādīts turpmāk. |
| --- |
| Nosaukums | Apzīmējums | Iepriekš dotās 1. tabulas 1. rinda, A vai B daļa | Iepriekš dotās 1. tabulas 18. rinda, A vai B daļa | Iepriekš dotās 2. tabulas 2.2. punkts |
| Nr. | Datu kopums | EB50L, cd | Imax, cd | Robežas horizontālā daļa, vērsta grādos |
| | | maks. | maks. | ne augstāk par |
| 6.1. | E1 | 530 | 70 500 | 0,34 D |
| 6.2. | E2 | 440 | 61 700 | 0,45 D |
| 6.3. | E3 | 350 | 52 900 | 0,57 D |

Piemēro 1. tabulas A vai B daļu un 2. tabulu, taču 1. tabulas rindu Nr. 1 un 18 un 2. tabulas 2.2. punktu aizstāj, kā norādīts turpmāk.

Nosaukums

Apzīmējums

Iepriekš dotās 1. tabulas 1. rinda, A vai B daļa

Iepriekš dotās 1. tabulas 18. rinda, A vai B daļa

Iepriekš dotās 2. tabulas 2.2. punkts

Nr.

Datu kopums

EB50L, cd

Imax, cd

Robežas horizontālā daļa, vērsta grādos

maks.

maks.

ne augstāk par

6.1.

E1

530

70 500

0,34 D

6.2.

E2

440

61 700

0,45 D

6.3.

E3

350

52 900

0,57 D

7. tabula

Prasības tālās gaismas pielāgošanai saskaņā ar šo noteikumu 6.3.7. punktu

| A daļa | Testa punkts | Pozīcija/grādi | Maks. stiprums (*3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horizontāli | Vertikāli | (cd) |
| 1. rinda, kreisā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 4,8° L līdz 2° L | 0,57° augšup | 625 |
| 1. rinda, labā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 2°R līdz 4,8° R | 0,57° augšup | 625 |
| 2. rinda, kreisā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 2,4° L līdz 1° L | 0,3° augšup | 1 750 |
| 2. rinda, labā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 1° R līdz 2,4° R | 0,3° augšup | 1 750 |
| 3. rinda, kreisā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 1,2° L līdz 0,5° L | 0,15° augšup | 5 450 |
| 3. rinda, labā puse
  Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 0,5° R līdz 1,2° R | 0,15° augšup | 5 450 |
| 4. rinda
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 1,7° L līdz 0° R | 0,3° augšup | 1 850 |
| > 1,0° R līdz 1,7° R | 2 500 |
| 4. rinda
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 1,7°R līdz 1,0°L | 1 850 |
| > 1,0° L līdz 1,7° L | 2 500 |
| 5. rinda
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā | 0,9° L līdz 0,5° R | 0,15° augšup | 5 300 |
| > 0,5° R līdz 0,9° R | 7 000 |
| 5. rinda
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā | 0,9° R līdz 0,5° L | 5 300 |
| > 0,5° L līdz 0,9° L | 7 000 |
| 6. rinda
  Priekšā braucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses un labās puses satiksmes gadījumā | 0,45°L līdz 0,45°R | 0,1° augšup | 16 000 |
| B daļa | Testa punkts | Pozīcija/grādi (*2) | Min. stiprums (*3) |
| Horizontāli | Vertikāli | (cd) |
| 50R | 1,72 R | D 0,86 | 5 100 |
| 50 V | V | D 0,86 | 5 100 |
| 50L | 3,43 L | D 0,86 | 2 550 |
| 25LL | 16 L | D 1,72 | 1 180 |
| 25RR | 11 R | D 1,72 | 1 180 |

A daļa

Testa punkts

Pozīcija/grādi

Maks. stiprums (*3)

Horizontāli

Vertikāli

(cd)

1. rinda, kreisā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

4,8° L līdz 2° L

0,57° augšup

625

1. rinda, labā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

2°R līdz 4,8° R

0,57° augšup

625

2. rinda, kreisā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

2,4° L līdz 1° L

0,3° augšup

1 750

2. rinda, labā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

1° R līdz 2,4° R

0,3° augšup

1 750

3. rinda, kreisā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

1,2° L līdz 0,5° L

0,15° augšup

5 450

3. rinda, labā puse

Pretimbraucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

0,5° R līdz 1,2° R

0,15° augšup

5 450

4. rinda

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

1,7° L līdz 0° R

0,3° augšup

1 850

> 1,0° R līdz 1,7° R

2 500

4. rinda

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 50 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

1,7°R līdz 1,0°L

1 850

> 1,0° L līdz 1,7° L

2 500

5. rinda

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā labās puses satiksmes gadījumā

0,9° L līdz 0,5° R

0,15° augšup

5 300

> 0,5° R līdz 0,9° R

7 000

5. rinda

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 100 m attālumā kreisās puses satiksmes gadījumā

0,9° R līdz 0,5° L

5 300

> 0,5° L līdz 0,9° L

7 000

6. rinda

Priekšā braucošs transportlīdzeklis 200 m attālumā kreisās puses un labās puses satiksmes gadījumā

0,45°L līdz 0,45°R

0,1° augšup

16 000

B daļa

Testa punkts

Pozīcija/grādi (*2)

Min. stiprums (*3)

Horizontāli

Vertikāli

(cd)

50R

1,72 R

D 0,86

5 100

50 V

V

D 0,86

5 100

50L

3,43 L

D 0,86

2 550

25LL

16 L

D 1,72

1 180

25RR

11 R

D 1,72

1 180

---

(*1)  
  Piezīme. Mērījumu procedūra noteikta šo noteikumu 9. pielikumā.

(1)  Maks. 15 900 cd, ja sistēma ir konstruēta arī W klases tuvajai gaismai.

(2)  Piemēro arī prasības saskaņā ar 4. tabulā dotajiem nosacījumiem.

(3)  Piemēro arī prasības saskaņā ar 2. tabulā dotajiem nosacījumiem (“Segments Imax
  ”)

(4)  Sistēmas katras puses daļa (segmentā BLL un BRR: vismaz vienā punktā), mērīta saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma noteikumiem, nedrīkst būt mazāka kā 50 cd.

(5)  Novietojuma prasības atbilstoši 5. tabulai.

(6)  Viens pāris gabarītlukturu, iestrādātu sistēmā vai paredzētu uzstādīšanai kopā ar sistēmu, drīkst tikt aktivēts saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem.

(7)  Piemēro arī prasības saskaņā ar 6. tabulā dotajiem nosacījumiem.

(8)  Maks. vērtību drīkst reizināt ar 1,4, ja saskaņā ar ražotāja aprakstu tiek garantēts, ka šī vērtība ekspluatācijā netiks pārsniegta, vai nu izmantojot sistēmas līdzekļus, vai ja sistēmas izmantošana ir ierobežota līdz transportlīdzekļiem, kuros nodrošina sistēmas barošanas attiecīgu stabilizāciju/ierobežošanu, kā norādīts paziņojuma veidlapā.

(9)  Papildus piemēro arī prasības saskaņā ar 6. tabulā dotajiem nosacījumiem.

(*2)  Leņķiskās pozīcijas norādītas labās puses satiksmei.

(*3)  Šīs apgaismes funkcijas fotometriskās prasības katram atsevišķam mērījuma punktam (leņķiskā pozīcija) piemēro pusei attiecīgo izmērīto lielumu no sistēmas visām apgaismes vienībām, ko izmanto šai funkcijai.

Katru 7. tabulas A daļā definēto rindu kopsakarā ar 7. tabulas B daļā noteiktajiem testa punktiem mēra atsevišķi atbilstoši signāla ģeneratora nodrošinātajam signālam.

Ja tuvo gaismu, kas atbilst šo noteikumu 6.2. punktam, nepārtraukti lieto kopā ar pielāgotu tālo gaismu, 7. tabulas B daļas fotometriskās prasības nepiemēro.

---

4. PIELIKUMS

DARBOJOŠOS SISTĒMU FOTOMETRISKĀS VEIKTSPĒJAS STABILITĀTES TESTI – NOKOMPLEKTĒTAS SISTĒMAS TESTI

Nokomplektētu sistēmu testi

Kad saskaņā ar šo noteikumu priekšrakstiem ir izmērīti fotometriskie lielumi, Imax punktā tālajai gaismai un 25L, 50V un B50L (vai R) punktā, kas attiecināms uz tuvo gaismu, nokomplektētas sistēmas paraugu testē attiecībā uz fotometriskās veiktspējas stabilitāti darbības laikā.

Šajā pielikumā:

| a) | “nokomplektēta sistēma” ir nokomplektēta pašas sistēmas labā un kreisā puse, ietverot gaismas avota elektronisko(-os) vadības mehānismu(-us) un/vai barošanas un darbināšanas ierīci(-es), un tās apkārt esošās virsbūves daļas un lukturus, kas varētu ietekmēt tās siltuma izkliedi. Katru nokomplektētas sistēmas uzstādīšanas vienību un lukturi(-us), un/vai LED moduli, ja tāds ir, drīkst testēt atsevišķi; |
| --- | --- |

a)

“nokomplektēta sistēma” ir nokomplektēta pašas sistēmas labā un kreisā puse, ietverot gaismas avota elektronisko(-os) vadības mehānismu(-us) un/vai barošanas un darbināšanas ierīci(-es), un tās apkārt esošās virsbūves daļas un lukturus, kas varētu ietekmēt tās siltuma izkliedi. Katru nokomplektētas sistēmas uzstādīšanas vienību un lukturi(-us), un/vai LED moduli, ja tāds ir, drīkst testēt atsevišķi;

| b) | “testa paraugs” turpmāk tekstā ir attiecīgi vai nu testējamā “nokomplektētā sistēma” vai uzstādīšanas vienība; |
| --- | --- |

b)

“testa paraugs” turpmāk tekstā ir attiecīgi vai nu testējamā “nokomplektētā sistēma” vai uzstādīšanas vienība;

| c) | izteikums “gaismas avots” ietver arī jebkādu atsevišķu kvēldiegu vai kvēlspuldzi, LED moduļus vai LED moduļa gaismu izstarojošās daļas. |
| --- | --- |

c)

izteikums “gaismas avots” ietver arī jebkādu atsevišķu kvēldiegu vai kvēlspuldzi, LED moduļus vai LED moduļa gaismu izstarojošās daļas.

Testus veic:

| a) | sausā un bezvēja atmosfērā ar apkārtējo temperatūru 23 °C ± 5 °C, testa paraugam esot montētam uz pamatnes, kas imitē pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

a)

sausā un bezvēja atmosfērā ar apkārtējo temperatūru 23 °C ± 5 °C, testa paraugam esot montētam uz pamatnes, kas imitē pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī;

| b) | nomaināmu gaismas avotu gadījumā: izmantojot masveidā ražotu kvēldiega gaismas avotu, kurš vecināts vismaz vienu stundu, vai arī masveidā ražotu lokizlādes gaismas avotu, kurš vecināts vismaz 15 stundas, vai masveidā ražotu LED moduli, kurš vecināts vismaz 48 stundas un atdzesēts līdz apkārtējai temperatūrai pirms šajos noteikumos noteikto testu uzsākšanas. Izmanto pieteikuma iesniedzēja iesniegtos LED moduļus; |
| --- | --- |

b)

nomaināmu gaismas avotu gadījumā: izmantojot masveidā ražotu kvēldiega gaismas avotu, kurš vecināts vismaz vienu stundu, vai arī masveidā ražotu lokizlādes gaismas avotu, kurš vecināts vismaz 15 stundas, vai masveidā ražotu LED moduli, kurš vecināts vismaz 48 stundas un atdzesēts līdz apkārtējai temperatūrai pirms šajos noteikumos noteikto testu uzsākšanas. Izmanto pieteikuma iesniedzēja iesniegtos LED moduļus;

| c) | ja sistēma nodrošina tālās gaismas pielāgošanu, tālajai gaismai jābūt maksimālā režīmā, ja tā ieslēgta. |
| --- | --- |

c)

ja sistēma nodrošina tālās gaismas pielāgošanu, tālajai gaismai jābūt maksimālā režīmā, ja tā ieslēgta.

Mēriekārtai jābūt ekvivalentai tai, kāda izmantota sistēmas testa paraugu tipa apstiprināšanas testu laikā. Pirms turpmākajiem testiem sistēmu vai tās daļu(-as) jāieslēdz neitrālā stāvoklī.

Testa paraugu darbina tuvās gaismas režīmā, to nenoņemot no testa stiprinājuma un nepārregulējot attiecībā pret to. Izmantotajam gaismas avotam jābūt tādas kategorijas, kāda noteikta šim galvenajam lukturim.

1.   Fotometriskās veiktspējas stabilitātes tests

1.1.   Tīrs testa paraugs

Katru testa paraugu darbina 12 stundas, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, un pārbauda, kā noteikts 1.1.2. punktā.

1.1.1.   Testa procedūra

1.1.1.1.   Testa secība

| a) | Ja testa paraugs ir konstruēts, lai nodrošinātu tikai vienu apgaismes funkciju (tuvo gaismu vai tālo gaismu) un tikai vienu klasi tuvās gaismas gadījumā, attiecīgo(-os) gaismas avotu(-us) ieslēdz uz laiku (1), kas noteikts 1.1. punktā. |
| --- | --- |

a)

Ja testa paraugs ir konstruēts, lai nodrošinātu tikai vienu apgaismes funkciju (tuvo gaismu vai tālo gaismu) un tikai vienu klasi tuvās gaismas gadījumā, attiecīgo(-os) gaismas avotu(-us) ieslēdz uz laiku (1), kas noteikts 1.1. punktā.

| b) | Ja testa paraugs nodrošina vairāk nekā vienu tuvās gaismas funkciju vai klasi saskaņā ar šiem noteikumiem: ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka testa parauga tuvās gaismas katrai konkrētajai funkcijai vai klasei ir savs(-i) gaismas avots(-i), ko ieslēdz katru atsevišķi (2), testu veic saskaņā ar šo nosacījumu, secīgi aktivējot (1) tuvās gaismas katras norādītās funkcijas vai klases režīmu ar vislielāko jaudas patēriņu uz tādu pašu (vienādi sadalītu) laikposmu no laika, kas noteikts 1.1. punktā.
  Visos citos gadījumos (1)
   (2) testa paraugu pakļauj šādam cikla testam katrā no C klases tuvās gaismas, V klases tuvās gaismas, E klases tuvās gaismas un W klases tuvās gaismas režīmiem atkarībā no tā, kuru daļēji vai pilnībā nodrošina testa paraugs, uz tādu pašu (vienādi sadalītu) laikposmu no laika, kas noteikts iepriekš 1.1. punktā:
  vispirms 15 minūtes, piemēram, ar C klases tuvo gaismu, ieslēgtu vislielākā jaudas patēriņa režīmā taisna ceļa apstākļos;
  5 minūtes tajā pašā tuvās gaismas režīmā, kas ieslēgts kā iepriekš, un papildus ar ieslēgtiem visiem testa parauga gaismas avotiem (3), kurus iespējams ieslēgt vienlaicīgi, saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja deklarāciju.
  Pēc tam, kad pagājis minētais (vienmērīgi sadalītais) laikposms no laika, kas noteikts 1.1. punktā, iepriekš minēto cikla testu iepriekš minētajā secībā atkārto ar tuvās gaismas otro, trešo un ceturto klasi, ja attiecināms. |
| --- | --- |

b)

Ja testa paraugs nodrošina vairāk nekā vienu tuvās gaismas funkciju vai klasi saskaņā ar šiem noteikumiem: ja pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka testa parauga tuvās gaismas katrai konkrētajai funkcijai vai klasei ir savs(-i) gaismas avots(-i), ko ieslēdz katru atsevišķi (2), testu veic saskaņā ar šo nosacījumu, secīgi aktivējot (1) tuvās gaismas katras norādītās funkcijas vai klases režīmu ar vislielāko jaudas patēriņu uz tādu pašu (vienādi sadalītu) laikposmu no laika, kas noteikts 1.1. punktā.

Visos citos gadījumos (1)
   (2) testa paraugu pakļauj šādam cikla testam katrā no C klases tuvās gaismas, V klases tuvās gaismas, E klases tuvās gaismas un W klases tuvās gaismas režīmiem atkarībā no tā, kuru daļēji vai pilnībā nodrošina testa paraugs, uz tādu pašu (vienādi sadalītu) laikposmu no laika, kas noteikts iepriekš 1.1. punktā:

vispirms 15 minūtes, piemēram, ar C klases tuvo gaismu, ieslēgtu vislielākā jaudas patēriņa režīmā taisna ceļa apstākļos;

5 minūtes tajā pašā tuvās gaismas režīmā, kas ieslēgts kā iepriekš, un papildus ar ieslēgtiem visiem testa parauga gaismas avotiem (3), kurus iespējams ieslēgt vienlaicīgi, saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja deklarāciju.

Pēc tam, kad pagājis minētais (vienmērīgi sadalītais) laikposms no laika, kas noteikts 1.1. punktā, iepriekš minēto cikla testu iepriekš minētajā secībā atkārto ar tuvās gaismas otro, trešo un ceturto klasi, ja attiecināms.

| c) | Ja testa paraugs ietver citas grupētas apgaismes funkcijas, visas atsevišķās funkcijas ieslēdz vienlaicīgi uz laiku, kas atsevišķām apgaismes funkcijām noteikts iepriekš a) vai b) apakšpunktā, saskaņā ar ražotāja specifikācijām. |
| --- | --- |

c)

Ja testa paraugs ietver citas grupētas apgaismes funkcijas, visas atsevišķās funkcijas ieslēdz vienlaicīgi uz laiku, kas atsevišķām apgaismes funkcijām noteikts iepriekš a) vai b) apakšpunktā, saskaņā ar ražotāja specifikācijām.

| d) | Ja testa paraugs konstruēts, lai nodrošinātu tuvās gaismas līkuma režīmu vai režīmu, vai funkciju, ko aktivē uz īsu brīdi, pievadot strāvu papildu gaismas avotam, šo gaismas avotu vienlaicīgi ieslēdz uz 1 minūti un izslēdz uz 9 minūtēm, kamēr ieslēgta tikai tuvā gaisma, kas norādīta iepriekš a) vai b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

Ja testa paraugs konstruēts, lai nodrošinātu tuvās gaismas līkuma režīmu vai režīmu, vai funkciju, ko aktivē uz īsu brīdi, pievadot strāvu papildu gaismas avotam, šo gaismas avotu vienlaicīgi ieslēdz uz 1 minūti un izslēdz uz 9 minūtēm, kamēr ieslēgta tikai tuvā gaisma, kas norādīta iepriekš a) vai b) apakšpunktā.

1.1.1.2.   Testa spriegums

Testa spriegumu pievada testa parauga spailēm šādi:

| a) | Ja nomaināms(-i) kvēldiega gaismas avots(-i) tiek tieši darbināts transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos: testu veic ar attiecīgi 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V spriegumu, izņemot, ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka testa paraugu drīkst izmantot ar citu spriegumu. Šajā gadījumā testu veic, kvēldiega gaismas avotu darbinot ar augstāko spriegumu, kādu var izmantot. |
| --- | --- |

a)

Ja nomaināms(-i) kvēldiega gaismas avots(-i) tiek tieši darbināts transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos: testu veic ar attiecīgi 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V spriegumu, izņemot, ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka testa paraugu drīkst izmantot ar citu spriegumu. Šajā gadījumā testu veic, kvēldiega gaismas avotu darbinot ar augstāko spriegumu, kādu var izmantot.

| b) | Nomaināma(-u) lokizlādes gaismas avota(-u) gadījumā: gaismas avota elektroniskā vadības mehānisma testa spriegums ir 13,2 ± 0,1 volti 12 V transportlīdzekļa sprieguma sistēmā vai cits spriegums, kas norādīts tipa apstiprinājuma pieteikumā. |
| --- | --- |

b)

Nomaināma(-u) lokizlādes gaismas avota(-u) gadījumā: gaismas avota elektroniskā vadības mehānisma testa spriegums ir 13,2 ± 0,1 volti 12 V transportlīdzekļa sprieguma sistēmā vai cits spriegums, kas norādīts tipa apstiprinājuma pieteikumā.

| c) | Ja nenomaināms gaismas avots, tiek tieši darbināts transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos: visus mērījumus apgaismes vienībām, kas aprīkotas ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēldiega gaismas avotiem un/vai citādiem), veic pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V vai citiem spriegumiem atbilstoši transportlīdzekļa sprieguma sistēmai, ko pieteikuma iesniedzējs attiecīgi norādījis. |
| --- | --- |

c)

Ja nenomaināms gaismas avots, tiek tieši darbināts transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos: visus mērījumus apgaismes vienībām, kas aprīkotas ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēldiega gaismas avotiem un/vai citādiem), veic pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V vai citiem spriegumiem atbilstoši transportlīdzekļa sprieguma sistēmai, ko pieteikuma iesniedzējs attiecīgi norādījis.

| d) | Gadījumā, ja nomaināmus vai nenomaināmus gaismas avotus darbina neatkarīgi no transportlīdzeklī pieejamā barošanas sprieguma un tos pilnībā kontrolē sistēma, vai ja gaismas avotus baro barošanas un darbināšanas ierīces, iepriekš minētos testa spriegumus pievada minētās ierīces ieejas spailēm. Testu laboratorija drīkst ražotājam pieprasīt piegādāt barošanas un darbināšanas ierīci vai īpašu barošanas avotu, kas vajadzīgs gaismas avota(-u) darbināšanai. |
| --- | --- |

d)

Gadījumā, ja nomaināmus vai nenomaināmus gaismas avotus darbina neatkarīgi no transportlīdzeklī pieejamā barošanas sprieguma un tos pilnībā kontrolē sistēma, vai ja gaismas avotus baro barošanas un darbināšanas ierīces, iepriekš minētos testa spriegumus pievada minētās ierīces ieejas spailēm. Testu laboratorija drīkst ražotājam pieprasīt piegādāt barošanas un darbināšanas ierīci vai īpašu barošanas avotu, kas vajadzīgs gaismas avota(-u) darbināšanai.

| e) | LED modulim(-ļiem) mērījumus veic attiecīgi pie 6,3 V, 13,2 V vai 28 V, ja šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modulim(-ļiem), ko vada gaismas avota elektroniskais vadības mehānisms, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem. |
| --- | --- |

e)

LED modulim(-ļiem) mērījumus veic attiecīgi pie 6,3 V, 13,2 V vai 28 V, ja šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modulim(-ļiem), ko vada gaismas avota elektroniskais vadības mehānisms, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem.

| f) | Ja signāllukturi testa paraugā ir grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti un darbojas ar spriegumiem, kas atšķiras no attiecīgajiem nominālajiem spriegumiem 6 V, 12 V vai 24 V, spriegumu noregulē atbilstīgi ražotāja norādījumiem attiecībā uz šā luktura pareizu fotometrisko darbību. |
| --- | --- |

f)

Ja signāllukturi testa paraugā ir grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti un darbojas ar spriegumiem, kas atšķiras no attiecīgajiem nominālajiem spriegumiem 6 V, 12 V vai 24 V, spriegumu noregulē atbilstīgi ražotāja norādījumiem attiecībā uz šā luktura pareizu fotometrisko darbību.

1.1.2.   Testa rezultāti

1.1.2.1.   Vizuāla inspicēšana

| | Kad testa paraugs ir nostabilizējies apkārtējās vides temperatūrā, testa parauga lēcu un ārējo lēcu, ja tāda ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Pēc tam to pārbauda vizuāli; uz testa parauga lēcas vai ārējās lēcas, ja tāda ir, nedrīkst būt manāms izkropļojums, deformācija, plaisa vai krāsas atšķirība. |
| --- | --- |

Kad testa paraugs ir nostabilizējies apkārtējās vides temperatūrā, testa parauga lēcu un ārējo lēcu, ja tāda ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Pēc tam to pārbauda vizuāli; uz testa parauga lēcas vai ārējās lēcas, ja tāda ir, nedrīkst būt manāms izkropļojums, deformācija, plaisa vai krāsas atšķirība.

1.1.2.2.   Fotometriskais tests

| | Lai izpildītu šo noteikumu prasības, fotometriskos lielumus verificē šādos punktos. |
| --- | --- |

Lai izpildītu šo noteikumu prasības, fotometriskos lielumus verificē šādos punktos.

| | C klases tuvajai gaismai un katrai norādītajai citai tuvās gaismas klasei: 50V, B50L un 25RR, ja attiecināms. |
| --- | --- |

C klases tuvajai gaismai un katrai norādītajai citai tuvās gaismas klasei: 50V, B50L un 25RR, ja attiecināms.

| | Tālajai gaismai neitrālā stāvokļa apstākļos: punktā Imax. |
| --- | --- |

Tālajai gaismai neitrālā stāvokļa apstākļos: punktā Imax.

| | Drīkst izpildīt citu vērsumu, lai ņemtu vērā jebkādu testa parauga pamatnes deformāciju sasilšanas dēļ (robežas līnijas stāvokļa izmaiņas ir aprakstītas šā pielikuma 2. punktā). |
| --- | --- |

Drīkst izpildīt citu vērsumu, lai ņemtu vērā jebkādu testa parauga pamatnes deformāciju sasilšanas dēļ (robežas līnijas stāvokļa izmaiņas ir aprakstītas šā pielikuma 2. punktā).

| | Atskaitot punktus B50L, starp fotometriskajiem raksturlielumiem un pirms testa izmērītajām vērtībām pieļaujama 10 procentu atšķirība, ieskaitot fotometrisko mērījumu procedūras pielaides. Punktā B50L izmērītā vērtība nedrīkst pārsniegt pirms testa izmērīto fotometrisko vērtību par vairāk kā 170 cd. |
| --- | --- |

Atskaitot punktus B50L, starp fotometriskajiem raksturlielumiem un pirms testa izmērītajām vērtībām pieļaujama 10 procentu atšķirība, ieskaitot fotometrisko mērījumu procedūras pielaides. Punktā B50L izmērītā vērtība nedrīkst pārsniegt pirms testa izmērīto fotometrisko vērtību par vairāk kā 170 cd.

1.2.   Netīrs testa paraugs

Pēc testēšanas atbilstīgi 1.1. punktā dotajiem norādījumiem testa paraugu vienu stundu darbina, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, katrā tuvās gaismas funkcijā vai klasē (4) pēc tam, kad tas ir sagatavots saskaņā ar 1.2.1. punktu un pārbaudīts saskaņā ar 1.1.2. punktu; pēc katra testa nodrošina pietiekami ilgu atdzišanas periodu.

1.2.1.   Testa parauga sagatavošana

Testa maisījums

1.2.1.1.   Sistēmas vai tās daļu ar stikla ārējo lēcu gadījumā testa paraugam uzklāj ūdens un netīrumu maisījumu ar šādu sastāvu:

| | 9 masas daļas kvarca smilšu ar daļiņas izmēru ir 0–100 mikrometri; |
| --- | --- |

9 masas daļas kvarca smilšu ar daļiņas izmēru ir 0–100 mikrometri;

| | 1 masas daļas augu izcelsmes ogļu putekļi no dižskābarža koksnes ar daļiņas izmēru 0–100 mikrometri; |
| --- | --- |

1 masas daļas augu izcelsmes ogļu putekļi no dižskābarža koksnes ar daļiņas izmēru 0–100 mikrometri;

| | 0,2 masas daļas NaCMC (5) un |
| --- | --- |

0,2 masas daļas NaCMC (5) un

| | 5 masas daļas nātrija hlorīda (99 procentu tīrs); |
| --- | --- |

5 masas daļas nātrija hlorīda (99 procentu tīrs);

| | piemērots daudzums destilēta ūdens ar vadītspēju mazāku par 1 μS/m. |
| --- | --- |

piemērots daudzums destilēta ūdens ar vadītspēju mazāku par 1 μS/m.

1.2.1.2.   Sistēmas vai tās daļu ar plastmasas materiāla ārējo lēcu gadījumā testa paraugam uzklāj ūdens un netīrumu maisījumu ar šādu sastāvu:

| a) | 9 masas daļas kvarca smilšu ar daļiņas izmēru ir 0–100 mikrometri; |
| --- | --- |

a)

9 masas daļas kvarca smilšu ar daļiņas izmēru ir 0–100 mikrometri;

| b) | 1 masas daļas augu izcelsmes ogļu putekļi no dižskābarža koksnes ar daļiņas izmēru 0–100 mikrometri; |
| --- | --- |

b)

1 masas daļas augu izcelsmes ogļu putekļi no dižskābarža koksnes ar daļiņas izmēru 0–100 mikrometri;

| c) | 0,2 masas daļas NaCMC (5); |
| --- | --- |

c)

0,2 masas daļas NaCMC (5);

| d) | 5 masas daļas nātrija hlorīda (99 procentu tīrs); |
| --- | --- |

d)

5 masas daļas nātrija hlorīda (99 procentu tīrs);

| e) | 13 masas daļas destilēta ūdens ar vadītspēju mazāku par ≤ 1 mS/m, |
| --- | --- |

e)

13 masas daļas destilēta ūdens ar vadītspēju mazāku par ≤ 1 mS/m,

| f) | 2 ± 1 pilieni virsmaktīvas vielas (6). |
| --- | --- |

f)

2 ± 1 pilieni virsmaktīvas vielas (6).

1.2.1.3.   Maisījums nedrīkst būt vecāks par 14 dienām.

1.2.1.4.   Testa maisījuma uzklāšana uz testa parauga

Testa maisījumu vienmērīgi uzklāj uz visas(-ām) testa parauga gaismu izstarojošās(-ām) virsmas(-ām) un ļauj nožūt. Šo procedūru atkārto, līdz apgaismojuma vērtība ir samazinājusies līdz 15–20 procentiem no izmērītajām katrā no šādiem punktiem šajā pielikumā aprakstītajos apstākļos:

| | tālajai gaismai neitrālā stāvokļa apstākļos Imax punktā; |
| --- | --- |

tālajai gaismai neitrālā stāvokļa apstākļos Imax punktā;

| | C klases tuvajai gaismai un katram norādītajam tuvās gaismas režīmam 50V punktā. |
| --- | --- |

C klases tuvajai gaismai un katram norādītajam tuvās gaismas režīmam 50V punktā.

2.   Karstuma ietekmē notikušas “robežas” līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas tests

Šajā testā pārliecinās, ka karstuma ietekmē notikušas robežas līnijas vertikālā nobīde nepārsniedz konkrētu lielumu, kas noteikts sistēmai vai tās daļai(-ām), kas izstaro C klases (pamata) tuvo gaismu, vai katram noteiktajam tuvās gaismas režīmam.

Ja testa paraugs sastāv no vairāk nekā vienas apgaismes vienības vai vairāk nekā viena apgaismes vienību mezgla, kas nodrošina robežu, šī testa nolūkā katru no tiem uzskata par testa paraugu un jātestē atsevišķi.

Testa paraugu, kurš testēts saskaņā ar 1. punktu, pakļauj 2.1. punktā aprakstītajam testam, to nenoņemot no testa stiprinājuma un nepārregulējot attiecībā pret to.

Ja testa paraugam ir kustīga optiskā daļa, šim testam izvēlas tikai to pozīciju, kas atrodas vistuvāk vidējam vertikālajam leņķiskajam gājienam un/vai sākotnējai pozīcijai atbilstoši neitrālajam stāvoklim.

Tests attiecas vienīgi uz signāla ievades apstākļiem, kas atbilst taisnam ceļam.

2.1.   Tests

Šā testa vajadzībām spriegumu noregulē, kā minēts 1.1.1.2. punktā.

Testa paraugu darbina un testē ar C klases tuvo gaismu, V klases tuvo gaismu, E klases tuvo gaismu un W klases tuvo gaismu, kas attiecināms.

Robežas pozīciju tās horizontālajā daļā starp VV un vertikālo līniju, kas iet caur punktu B50L (vai R) verificē attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc darbināšanas.

Iepriekš aprakstītās robežas pozīcijas svārstības mērījumu veic ar jebkādu metodi, kas dod pieņemamu precizitāti un reproducējamus rezultātus.

2.2.   Testa rezultāti

2.2.1.   Miliradiānos (mrad) izteikto rezultātu uzskata par pieņemamu attiecībā uz galveno tuvās gaismas lukturi, ja absolūtā vērtība Δ r1 = | r3 – r60 |, kas reģistrēta galvenajam lukturim, nepārsniedz 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) augšup un nepārsniedz 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) lejup.

2.2.2.   Tomēr, ja šī vērtība ir:

| Kustība | |
| --- | --- |
| Augšup | vairāk par 1,0 mrad, bet ne vairāk par 1,5 mrad
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) |
| Lejup | vairāk par 2,0 mrad, bet ne vairāk par 3,0 mrad
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

Kustība

Augšup

vairāk par 1,0 mrad, bet ne vairāk par 1,5 mrad

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)

Lejup

vairāk par 2,0 mrad, bet ne vairāk par 3,0 mrad

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

Vēl vienu galvenā luktura paraugu, kas montēts uz testa stiprinājuma, kurš atbilst pareizai uzstādīšanai transportlīdzeklī, testē atbilstoši 2.1. punktam pēc tam, kad tas trīs secīgas reizes ticis pakļauts turpmāk aprakstītajam ciklam, lai stabilizētu galvenā luktura mehānisko daļu pozīciju:

| a) | tuvās gaismas darbināšana vienu stundu (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā); |
| --- | --- |

a)

tuvās gaismas darbināšana vienu stundu (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā);

| b) | viens stundas laikposms, kad lukturis ir izslēgts. |
| --- | --- |

b)

viens stundas laikposms, kad lukturis ir izslēgts.

Pēc šiem trim cikliem galvenā luktura tipu uzskata par pieņemamu, ja absolūtās vērtības Δr, kas otrajam paraugam izmērītas saskaņā ar 2.1. punktu, atbilst 2.2.1. punkta prasībām.

---

(1)  Ja “testa paraugs” ir grupēts ar un/vai savstarpēji savietots ar signāllukturiem, pēdējos uz testa laiku ieslēdz, izņemot dienas gaitas lukturi. Virzienrādītāja luktura gadījumā to ieslēdz mirgošanas režīmā ar degšanas/nedegšanas laika attiecību aptuveni viens pret vienu.

(2)  Ja galvenā luktura mirkšķināšanas režīmā vienlaikus tiek ieslēgti papildu gaismas avoti, to neuzskata par gaismas avotu normālu vienlaicīgu izmantošanu.

(3)  Jāņem vērā apgaismes funkciju visus gaismas avotus, izņemot 2. zemsvītras piezīmē minētos, pat ja nav prasīta apstiprināšana saskaņā ar šiem noteikumiem.

(4)  W klases tuvo gaismu, ja tāda ir, neņem vērā apgaismes vienībām, kas pilnībā vai daļēji nodrošina jebkādu citu tuvās gaismas klasi vai apgaismes funkciju.

(5)  NaCMC ir karboksimetilcelulozes nātrija sāls, ko parasti sauc par CMC. Netīrumu maisījumā izmantotajam NaCMC jābūt ar aizvietošanas pakāpi (DS) 0,6–0,7 un viskozitāti 200–300 cP 2 procentu šķīdumā temperatūrā 20 °C.

(6)  Daudzuma pielaide ir atkarīga no nepieciešamības iegūt netīrumus, kas pareizi klājas uz visu veidu plastmasas materiālu lēcām.

---

5. PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS KONTROLES PROCEDŪRĀM

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja atšķirības nepārsniedz ražošanas neizbēgamās novirzes, kas ietvertas šo noteikumu prasībās. Šis nosacījums attiecas arī uz krāsu.

1.2.   Attiecībā uz fotometrisko veiktspēju masveidā ražotu sistēmu atbilstību neapstrīd, ja, testējot fotometriskās veiktspējas jebkādai sistēmai, kas ir nejauši izvēlēta un aprīkota ar gaismas avotu, kurš ir ieslēgts un, ja attiecināms, pieregulēts, kā noteikts šo noteikumu 9. pielikuma 1. un 2. punktā:

| 1.2.1. | neviens saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma 2. punktu izmērīts un koriģēts lielums nevēlami neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktā lieluma:






  1.2.1.1. | attiecībā uz šādiem lielumiem tuvajai gaismai un tās režīmiem maksimālā nevēlamā novirze drīkst būt attiecīgi:






  a) | maksimālie lielumi B50L punktā ir 170 cd ekvivalenti 20 procentiem un 255 cd ekvivalenti 30 procentiem; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.

neviens saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma 2. punktu izmērīts un koriģēts lielums nevēlami neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktā lieluma:

1.2.1.1.

attiecībā uz šādiem lielumiem tuvajai gaismai un tās režīmiem maksimālā nevēlamā novirze drīkst būt attiecīgi:

a)

maksimālie lielumi B50L punktā ir 170 cd ekvivalenti 20 procentiem un 255 cd ekvivalenti 30 procentiem;

| b) | maksimālie lielumi III zonā un BLL segmentā: 255 cd ekvivalenti 20 procentiem un 380 cd ekvivalenti 30 procentiem; |
| --- | --- |

b)

maksimālie lielumi III zonā un BLL segmentā: 255 cd ekvivalenti 20 procentiem un 380 cd ekvivalenti 30 procentiem;

| c) | maksimālie lielumi E, F1, F2 un F3 segmentā: 170 cd ekvivalenti 20 procentiem un 255 cd ekvivalenti 30 procentiem; |
| --- | --- |

c)

maksimālie lielumi E, F1, F2 un F3 segmentā: 170 cd ekvivalenti 20 procentiem un 255 cd ekvivalenti 30 procentiem;

| d) | minimālie lielumi pie BR, P grupās S 50 + S 50LL + S 50RR, S 100 + S 100LL + S 100RR, un šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulas 4. zemsvītras piezīmē prasītie (B50L, HV, BR, BRR, BLL): ir puse no prasītā lieluma ekvivalenti 20 procentiem un trīs ceturtdaļas no prasītā lieluma ekvivalenti 30 procentiem; |
| --- | --- |

d)

minimālie lielumi pie BR, P grupās S 50 + S 50LL + S 50RR, S 100 + S 100LL + S 100RR, un šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulas 4. zemsvītras piezīmē prasītie (B50L, HV, BR, BRR, BLL): ir puse no prasītā lieluma ekvivalenti 20 procentiem un trīs ceturtdaļas no prasītā lieluma ekvivalenti 30 procentiem;

| 1.2.1.2. | attiecībā uz tālo gaismu, kad HV punkts atrodas konstanta gaismas stipruma 0,75 Imax robežās, tiek ievērota fotometrisko lielumu pielaide +20 procenti maksimālajiem lielumiem un –20 procenti minimālajiem lielumiem jebkurā mērīšanas punktā, kas norādīts šo noteikumu 6.3.2. punktā. |
| --- | --- |

1.2.1.2.

attiecībā uz tālo gaismu, kad HV punkts atrodas konstanta gaismas stipruma 0,75 Imax robežās, tiek ievērota fotometrisko lielumu pielaide +20 procenti maksimālajiem lielumiem un –20 procenti minimālajiem lielumiem jebkurā mērīšanas punktā, kas norādīts šo noteikumu 6.3.2. punktā.

| 1.2.2. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, drīkst mainīt sistēmas regulējumu ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass sāniskā nobīde nepārsniedz 0,5 grādus pa labi vai pa kreisi un 0,2 grādus uz augšu vai uz leju, katra neatkarīgi attiecībā pret sākotnējo vērsumu.
  Šie noteikumi neattiecas uz šo noteikumu 6.3.1.1. punktā norādītajām apgaismes vienībām. |
| --- | --- |

1.2.2.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, drīkst mainīt sistēmas regulējumu ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass sāniskā nobīde nepārsniedz 0,5 grādus pa labi vai pa kreisi un 0,2 grādus uz augšu vai uz leju, katra neatkarīgi attiecībā pret sākotnējo vērsumu.

Šie noteikumi neattiecas uz šo noteikumu 6.3.1.1. punktā norādītajām apgaismes vienībām.

| 1.2.3. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, testus atkārto, izmantojot citu standarta (etalona) gaismas avotu un/vai citu barošanas un darbināšanas ierīci. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, testus atkārto, izmantojot citu standarta (etalona) gaismas avotu un/vai citu barošanas un darbināšanas ierīci.

1.3.   Lai verificētu tuvās gaismas “robežas” līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņu karstuma ietekmē, piemēro šādu procedūru.

| | Vienu no sistēmas paraugiem testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs secīgas reizes ticis pakļauts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajam ciklam. |
| --- | --- |

Vienu no sistēmas paraugiem testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs secīgas reizes ticis pakļauts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajam ciklam.

| | Sistēmu uzskata par pieņemamu, ja Δr nepārsniedz 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Sistēmu uzskata par pieņemamu, ja Δr nepārsniedz 1,5 mrad.

| | Ja šis lielums pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks kā 2,0 mrad, testam pakļauj otru paraugu, pēc kā abu paraugu reģistrētie vidējie absolūtie lielumi nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ja šis lielums pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks kā 2,0 mrad, testam pakļauj otru paraugu, pēc kā abu paraugu reģistrētie vidējie absolūtie lielumi nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

1.4.   Jāievēro krāsu koordinātu atbilstība.

2.   MINIMĀLĀS PRASĪBAS RAŽOTĀJA VEIKTAI ATBILSTĪBAS VERIFIKĀCIJAI

Attiecībā uz katru sistēmas tipu apstiprinājuma marķējuma zīmes turētājs pietiekami bieži veic vismaz šādus testus. Testus veic atbilstoši šo noteikumu nosacījumiem.

Ja paraugu ņemšanas gaitā atklājas neatbilstība attiecīgajam testa veidam, ņem jaunus paraugus un testē. Ražotājs veic pasākumus attiecīgās ražošanas atbilstības nodrošināšanai.

2.1.   Testu raksturojums

Atbilstības testi šajos noteikumos aptver fotometriskos raksturlielumus un tuvās gaismas robežas līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņu karstuma ietekmē.

2.2.   Testos izmantotās metodes

2.2.1.   Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos noteiktajām metodēm.

2.2.2.   Ražotāja veiktā jebkādā atbilstības testā drīkst izmantot ekvivalentas metodes, ja tam piekrīt par apstiprināšanas testiem atbildīgā kompetentā iestāde. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir ekvivalentas šajos noteikumos norādītajām.

2.2.3.   Noteikumu, kas doti 2.2.1. un 2.2.2. punktā, piemērošanai vajadzīga regulāra testa iekārtu kalibrēšana un korelācija ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem.

2.2.4.   Visos gadījumos standartmetodes ir tās, ko satur šie noteikumi, jo īpaši attiecībā uz administratīvu verifikāciju un paraugu ņemšanu.

2.3.   Paraugu ņemšanas raksturojums

Sistēmas paraugus testa vajadzībām pēc nejaušības principa izvēlas no vienādu ražojumu partijas. Vienādu ražojumu partija ir viena tipa sistēmu kopums, ko definē saskaņā ar ražotāja izmantotajām ražošanas metodēm.

Novērtējumā parasti ietver sērijveida ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Tomēr ražotājs drīkst grupēt kopā dokumentāciju par vienu tipu no dažādām ražotnēm ar nosacījumu, ka tajās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

2.4.   Izmērītie un reģistrētie fotometriskie raksturlielumi

Testam izvēlētos galvenos lukturus pakļauj fotometriskiem mērījumiem punktos, kas norādīti šajos noteikumos, un nolasījumus izdara tikai punktos:

| | Imax, HV (1), “HL” un “HR”
   (2) tālās gaismas gadījumā; |
| --- | --- |

Imax, HV (1), “HL” un “HR”
   (2) tālās gaismas gadījumā;

| | B50L, 50L, 50V, 75R, ja piemērojams, un 25LL tuvās gaismas gadījumā (skatīt 3. pielikuma 1. att.). |
| --- | --- |

B50L, 50L, 50V, 75R, ja piemērojams, un 25LL tuvās gaismas gadījumā (skatīt 3. pielikuma 1. att.).

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs ir atbildīgs par testu rezultātu statistiskās izpētes veikšanu un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar tipa apstiprinātāju iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 9.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības pārbaudei.

Pieņemamiem kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 procentu ticamības līmeni minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 7. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu pārbaudē) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

(1)  Kad tālā gaisma ir savietota ar tuvo gaismu, tālās gaismas HV ir tas pats mērīšanas punkts, tas tuvai gaismai.

(2)  
  “HL” un “HR”: punkti uz HH atrodas attiecīgi 2,6 grādus pa kreisi un pa labi no punkta HV.

---

6. PIELIKUMS

PRASĪBAS SISTĒMĀM AR PLASTMASAS MATERIĀLA LĒCĀM: LĒCU VAI MATERIĀLA PARAUGU UN NOKOMPLEKTĒTU SISTĒMU VAI TO DAĻAS(-U) TESTĒŠANA

1.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Atbilstīgi šo noteikumu 2.2.4. punktam iesniegtajiem paraugiem jāatbilst 2.1. līdz 2.5. punktā norādītajām specifikācijām.

1.2.   Saskaņā ar šo noteikumu 2.2.3. punktu piegādāto nokomplektētu sistēmu vai to daļu, kas satur plastmasas materiāla lēcas, paraugu kopumam jāatbilst 2.6. punktā minētajām specifikācijām attiecībā uz lēcas materiālu.

1.3.   Plastmasas materiāla lēcu paraugus vai materiāla paraugus pakļauj kopā ar reflektoriem, ar ko tos paredzēts aprīkot (kad attiecināms), apstiprināšanas testiem hronoloģiskā secībā, kā norādīts šī pielikuma 1. papildinājuma A tabulā.

1.4.   Tomēr, ja sistēmas ražotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis 2.1. līdz 2.5. punktā noteiktos testus vai ekvivalentus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šie testi nav obligāti jāatkārto; obligāti ir tikai 1. papildinājuma B tabulā norādītie testi.

1.5.   Ja sistēma vai tās daļa ir konstruēta tikai labās puses satiksmei vai tikai kreisās puses satiksmei, šajā pielikumā noteiktos testus drīkst veikt tikai vienam paraugam pēc pieteikuma iesniedzēja ieskata.

2.   TESTI

2.1.   Noturība mainīgā temperatūrā

2.1.1.   Testi

Trīs jaunus paraugus (lēcas) pakļauj pieciem temperatūras un mitruma izmaiņu cikliem (RM = relatīvais mitrums) saskaņā ar šādu programmu:

| | 3 stundas 40 °C ± 2 °C un 85–95 procentu RH; |
| --- | --- |

3 stundas 40 °C ± 2 °C un 85–95 procentu RH;

| | 1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60–75 procentu RH; |
| --- | --- |

1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60–75 procentu RH;

| | 15 stundas –30 °C ± 2 °C temperatūrā; |
| --- | --- |

15 stundas –30 °C ± 2 °C temperatūrā;

| | 1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60–75 procentu RH; |
| --- | --- |

1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60–75 procentu RH;

| | 3 stundas 80 °C ± 2 °C temperatūrā; |
| --- | --- |

3 stundas 80 °C ± 2 °C temperatūrā;

| | 1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60–75 procentu RH. |
| --- | --- |

1 stunda 23 °C ± 5 °C un 60–75 procentu RH.

| | Pirms šā testa paraugus vismaz četras stundas uzglabā 23 °C ± 5 °C un 60–75 procentu RH. |
| --- | --- |

Pirms šā testa paraugus vismaz četras stundas uzglabā 23 °C ± 5 °C un 60–75 procentu RH.

Piezīme. Vienas stundas periodi 23 °C ± 5 °C ietver pārejas laiku no vienas temperatūras uz otru, kas ir vajadzīgi termiskā šoka efekta novēršanai.

2.1.2.   Fotometriskie mērījumi

2.1.2.1.   Metode

Paraugu fotometriskos mērījumus veic pirms un pēc testa.

Fotometriskos mērījumus veic atbilstoši šo noteikumu 9. pielikumam šādos punktos:

| | B50L un 50V C klases tuvajai gaismai; |
| --- | --- |

B50L un 50V C klases tuvajai gaismai;

| | Imax sistēmas tālajai gaismai. |
| --- | --- |

Imax sistēmas tālajai gaismai.

2.1.2.2.   Rezultāti

Atšķirības starp katra parauga izmērītajiem fotometriskajiem lielumiem pirms un pēc testa nedrīkst atšķirties par vairāk kā 10 procentiem, ieskaitot fotometriskās procedūras pielaides.

2.2.   Noturība pret atmosfēras un ķīmisko vielu iedarbību

2.2.1.   Noturība pret atmosfēras vielām

Trīs jaunus paraugus (lēcas vai materiāla paraugus) pakļauj starojumam no avota, kura enerģijas spektrālais sadalījums ir līdzīgs kā melnam ķermenim temperatūrā starp 5 500 K un 6 000 K. Starp avotu un paraugiem novieto piemērotus filtrus, lai iespējami samazinātu starojumu ar viļņa garumu mazāku par 295 nm un lielāku par 2 500 nm. Paraugus pakļauj apstarošanai ar enerģiju 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 uz tādu laikposmu, ka to saņemtā starojuma enerģija ir vienāda ar 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Izmērītajai temperatūrai ietvērumā, uz melna paneļa, kas novietots vienā līmenī ar paraugiem, jābūt 50 °C ± 5 °C. Lai nodrošinātu vienmērīgu apstarošanu, paraugi rotē ap starojuma avotu ar ātrumu 1 līdz 5 min– 1.

Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja 23 °C ± 5 °C temperatūrā ir mazāka par 1 mS/m, ievērojot šādu ciklu:

apsmidzināšana: 5 minūtes; žāvēšana: 25 minūtes.

2.2.2.   Noturība pret ķīmiskām vielām

Pēc 2.2.1. punktā aprakstītā testa un 2.2.3.1. punktā aprakstītā mērījuma veikšanas minēto trīs paraugu ārējo virsmu apstrādā, kā aprakstīts 2.2.2.2. punktā, ar 2.2.2.1. punktā noteikto maisījumu.

2.2.2.1.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no 61,5 procentiem n-heptāna, 12,5 procentiem toluola, 7,5 procentiem etiltetrahlorīda, 12,5 procentiem trihloretilēna un 6 procentiem ksilola (tilpuma procenti).

2.2.2.2.   Testa maisījuma uzklāšana

Kokvilnas drānas gabalu (atbilstoši ISO 105) piesūcina līdz piesātinājumam ar 2.2.2.1. punktā definēto maisījumu un 10 sekunžu laikā to liek uz parauga ārējās virsmas uz 10 minūtēm ar spiedienu 50 N/cm2, kas atbilst 100 N spēkam uz 14 × 14 mm testa virsmas laukumam.

Šajā 10 minūšu laikposmā drānas gabalu atkārtoti piesūcina ar maisījumu, lai uzklātā šķidruma sastāvs būtu nepārtraukti identisks noteiktajam testa maisījumam.

Uzklāšanas perioda laikā drīkst kompensēt paraugam pielikto spiedienu, lai novērstu tā radītu plaisu izraisīšanu.

2.2.2.3.   Tīrīšana

Kad testa maisījuma uzklāšana ir pabeigta, paraugus žāvē atklātā gaisā un tad nomazgā ar 2.3. punktā aprakstīto šķīdumu (noturība pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem) 23 °C ± 5 °C. Tad paraugus rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kas satur ne vairāk par 0,2 procentiem piemaisījumu, 23 °C ± 5 °C un tad noslauka ar mīkstu drānu.

2.2.3.   Rezultāti

2.2.3.1.   Pēc noturības testa pret atmosfēras vielām uz paraugu ārējās virsmas nedrīkst būt plaisas, skrāpējumi, atlobījumi un deformācijas, un vidējā caurlaidības atšķirība Δt = (T2 – T3)/T2, kas trim paraugiem izmērīta atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nepārsniedz 0,020 (Δtm < 0,020).

2.2.3.2.   Pēc noturības testa pret ķīmiskām vielām uz paraugiem nedrīkst būt nekādu ķīmisku traipu, kas varētu izraisīt plūsmas izkliedes izmaiņu, kuras vidējā atšķirība Δd = (T5 – T4)/T2, kas trim paraugiem izmērīta atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nepārsniedz 0,020 (Δdm < 0,020).

2.2.4.   Noturība pret gaismas avota starojumu

Ja nepieciešams, veic šādu testu.

| | Sistēmas katras gaismcaurlaidīgas plastmasas sastāvdaļas plakanus paraugus pakļauj gaismas avota gaismas iedarbībai. Tādiem šo paraugu parametriem kā leņķi un attālumi ir jābūt tādiem pašiem kā sistēmā. Šiem paraugiem ir jābūt tādā pašā krāsā un ar tādu pašu virsmas apstrādi, ja tāda ir, kā sistēmas daļām. |
| --- | --- |

Sistēmas katras gaismcaurlaidīgas plastmasas sastāvdaļas plakanus paraugus pakļauj gaismas avota gaismas iedarbībai. Tādiem šo paraugu parametriem kā leņķi un attālumi ir jābūt tādiem pašiem kā sistēmā. Šiem paraugiem ir jābūt tādā pašā krāsā un ar tādu pašu virsmas apstrādi, ja tāda ir, kā sistēmas daļām.

| | Pēc 1 500 stundu ilgas, nepārtrauktas gaismas iedarbības cauri izlaistās gaismas kalorimetriskajām specifikācijām jābūt ievērotām ar jaunu gaismas avotu, un parauga virsmai ir jābūt bez plaisām, skrāpējumiem, izdrupumiem vai deformācijām. |
| --- | --- |

Pēc 1 500 stundu ilgas, nepārtrauktas gaismas iedarbības cauri izlaistās gaismas kalorimetriskajām specifikācijām jābūt ievērotām ar jaunu gaismas avotu, un parauga virsmai ir jābūt bez plaisām, skrāpējumiem, izdrupumiem vai deformācijām.

| | Iekšējo materiālu UV-noturību pret gaismas avota starojumu nav nepieciešams testēt, ja lieto Noteikumiem Nr. 37 atbilstošus gaismas avotus un/vai zema UV-tipa lokizlādes gaismas avotus un/vai zema UV-tipa LED moduļus, vai ja ir veikti pasākumi, lai attiecīgās sistēmas sastāvdaļas aizsargātu pret UV starojumu, piem., ar stikla filtriem. |
| --- | --- |

Iekšējo materiālu UV-noturību pret gaismas avota starojumu nav nepieciešams testēt, ja lieto Noteikumiem Nr. 37 atbilstošus gaismas avotus un/vai zema UV-tipa lokizlādes gaismas avotus un/vai zema UV-tipa LED moduļus, vai ja ir veikti pasākumi, lai attiecīgās sistēmas sastāvdaļas aizsargātu pret UV starojumu, piem., ar stikla filtriem.

2.3.   Noturība pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem

2.3.1.   Noturība pret mazgāšanas līdzekļiem

Trīs paraugu ārējās virsmas (lēcas vai materiāla paraugi) uzsilda līdz 50 °C ± 5 °C un tad uz piecām minūtēm iegremdē maisījumā, kas tiek turēts 23 °C ± 5 °C temperatūrā un sastāv no 99 daļām destilēta ūdens ar ne vairāk kā 0,02 procentiem piemaisījumu un vienas daļas alkilarila sulfonāta.

Testa beigās paraugus izžāvē 50 °C ± 5 °C. Paraugu virsmas notīra ar mitru drānu.

2.3.2.   Noturība pret ogļūdeņražiem

Trīs paraugu ārējās virsmas tad vienu minūti viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta šķīdumā, kurš sastāv no 70 procentiem n-heptāna un 30 procentiem toluola (tilpuma procenti), un pēc tam nožāvē brīvā gaisā.

2.3.3.   Rezultāti

Kad ir secīgi pabeigti abi iepriekš minētie testi, caurlaidības noviržu vidējā vērtība Δt = (T2 – T3)/T2, izmērīta trim paraugiem saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, nedrīkst pārsniegt 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4.   Noturība pret mehānisku nolietošanos

2.4.1.   Mehāniskās nolietošanās metode

Trīs jaunu paraugu (lēcu) ārējo virsmu pakļauj vienmērīgas mehāniskās nolietošanās testam, izmantojot šā pielikuma 3. papildinājumā aprakstīto metodi.

2.4.2.   Rezultāti

Novirzes pēc testa:

| gaismas caurlaidībā | : | Δt = (T2 – T3)/T2 |
| --- | --- | --- |
| un gaismas izkliedēšanā | : | Δd = (T5 – T4)/T2 |

gaismas caurlaidībā

:

Δt = (T2 – T3)/T2

un gaismas izkliedēšanā

:

Δd = (T5 – T4)/T2

mēra šo noteikumu 2.2.4.1.1. punktā noteiktajā laukumā saskaņā ar 2. papildinājumā aprakstīto procedūru. Trīs paraugu vidējai vērtībai jābūt:

Δtm ≤ 0,100; Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Pārklājumu, ja tādi ir, noturības tests

2.5.1.   Parauga sagatavošana

Lēcas pārklājuma zonā, 20 mm × 20 mm laukumā ar žileti vai adatu izdara iegriezumus aptuveni 2 mm × 2 mm tīkla formā. Spiedienam uz žileti vai adatu jābūt tik lielam, lai pārgrieztu vismaz pārklājumu.

2.5.2.   Testa apraksts

Izmanto līmlenti ar adhēzijas spēku 2 N/(platuma cm) ± 20 procenti, izmērītu standartizētos apstākļos, kā norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā. Šo līmlenti, kurai jābūt vismaz 25 mm platai, vismaz piecas minūtes spiež pret virsmu, kas sagatavota, kā norādīts 2.5.1. punktā.

Tad līmlentes galu slogo tā, lai tās adhēzijas spēks pie attiecīgās virsmas būtu līdzsvarā ar spēku, kas perpendikulārs šai virsmai. Tad līmlenti noplēš ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultāti

Laukumā ar tīklojumu nedrīkst būt vērā ņemami bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi tīklojuma krustpunktos vai iegriezumu malās ar nosacījumu, ka bojātais laukums nepārsniedz 15 procentus no laukuma ar tīklojumu.

2.6.   Nokomplektētas sistēmas ar plastmasas materiāla lēcu testi

2.6.1.   Lēcas virsmas noturība pret mehānisku nolietošanos

2.6.1.1.   Testi

Sistēmas parauga Nr. 1 lēcu pakļauj 2.4.1. punktā aprakstītajam testam.

2.6.1.2.   Rezultāti

Sistēmas vai tās daļas fotometrisko mērījumu, kas pēc testa veikti saskaņā ar šiem noteikumiem, rezultāti nedrīkst par vairāk nekā 30 procentiem pārsniegt maksimālās vērtības, kas noteiktas B50L punktam, un nedrīkst būt mazākas par 10 procentiem no minimālajām vērtībām, kas noteiktas 75R punktam, ja attiecināms.

2.6.2.   Pārklājumu, ja tādi ir, noturības tests

Uzstādīšanas vienības parauga Nr. 2 lēcu pakļauj 2.5. punktā aprakstītajam testam.

3.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS VERIFIKĀCIJA

3.1.   Attiecībā uz lēcu izgatavošanā izmantotajiem materiāliem sērijveida uzstādīšanas vienības atzīst par atbilstošām šiem noteikumiem, ja:

| 3.1.1. | pēc testa attiecībā uz noturību pret ķīmiskām vielām un attiecībā uz noturību pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem uz paraugu ārējās virsmas nav ar neapbruņotu aci redzamu plaisu, atlobījumu vai deformāciju (skatīt šī pielikuma 2.2.2., 2.3.1. un 2.3.2. punktu); |
| --- | --- |

3.1.1.

pēc testa attiecībā uz noturību pret ķīmiskām vielām un attiecībā uz noturību pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem uz paraugu ārējās virsmas nav ar neapbruņotu aci redzamu plaisu, atlobījumu vai deformāciju (skatīt šī pielikuma 2.2.2., 2.3.1. un 2.3.2. punktu);

| 3.1.2. | pēc 2.6.1.1. punktā aprakstītā testa fotometriskie lielumi mērījumu punktos, kas aprakstīti 2.6.1.2. punktā, nepārsniedz šajos noteikumos norādītās robežas attiecībā uz ražošanas atbilstību. |
| --- | --- |

3.1.2.

pēc 2.6.1.1. punktā aprakstītā testa fotometriskie lielumi mērījumu punktos, kas aprakstīti 2.6.1.2. punktā, nepārsniedz šajos noteikumos norādītās robežas attiecībā uz ražošanas atbilstību.

3.2.   Ja testu rezultāti neatbilst prasībām, testus atkārto ar citu, nejauši izvēlētu sistēmas paraugu.

1. papildinājums

APSTIPRINĀŠANAS TESTU HRONOLOĢISKĀ SECĪBA

A.   PLASTMASAS MATERIĀLU TESTI (LĒCAS VAI MATERIĀLA PARAUGI, KAS PIEGĀDĀTI ATBILSTĪGI ŠO NOTEIKUMU 2.2.4. PUNKTAM)

| Paraugi | Lēcas vai materiāla paraugi | Lēcas |
| --- | --- | --- |
| Testi | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. | 14. |
| 1.1. | Ierobežota fotometrija (2.1.2. p.) |

Paraugi

Lēcas vai materiāla paraugi

Lēcas

Testi

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

14.

1.1.

Ierobežota fotometrija (2.1.2. p.)

X

X

X

| 1.1.1. | Temperatūras izmaiņas (2.1.1. p.) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperatūras izmaiņas (2.1.1. p.)

X

X

X

| 1.2. | Ierobežota fotometrija (2.1.2. p.) |
| --- | --- |

1.2.

Ierobežota fotometrija (2.1.2. p.)

X

X

X

| 1.2.1. | Caurlaidības mērījums |
| --- | --- |

1.2.1.

Caurlaidības mērījums

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2. | Izkliedes mērījums |
| --- | --- |

1.2.2.

Izkliedes mērījums

X

X

X

X

X

X

| 1.3. | Atmosfēras vielas (2.2.1. p.) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfēras vielas (2.2.1. p.)

X

X

X

| 1.3.1. | Caurlaidības mērījums |
| --- | --- |

1.3.1.

Caurlaidības mērījums

X

X

X

| 1.4. | Ķīmiskās vielas (2.2.2. p.) |
| --- | --- |

1.4.

Ķīmiskās vielas (2.2.2. p.)

X

X

X

| 1.4.1. | Izkliedes mērījums |
| --- | --- |

1.4.1.

Izkliedes mērījums

X

X

X

| 1.5. | Mazgāšanas līdzekļi (2.3.1. p.) |
| --- | --- |

1.5.

Mazgāšanas līdzekļi (2.3.1. p.)

X

X

X

| 1.6. | Ogļūdeņraži (2.3.2. p.) |
| --- | --- |

1.6.

Ogļūdeņraži (2.3.2. p.)

X

X

X

| 1.6.1. | Caurlaidības mērījums |
| --- | --- |

1.6.1.

Caurlaidības mērījums

X

X

X

| 1.7. | Nolietošanās (2.4.1. p.) |
| --- | --- |

1.7.

Nolietošanās (2.4.1. p.)

X

X

X

| 1.7.1. | Caurlaidības mērījums |
| --- | --- |

1.7.1.

Caurlaidības mērījums

X

X

X

| 1.7.2. | Izkliedes mērījums |
| --- | --- |

1.7.2.

Izkliedes mērījums

X

X

X

| 1.8. | Adhēzija (2.5. p.) |
| --- | --- |

1.8.

Adhēzija (2.5. p.)

X

| 1.9. | Noturība pret gaismas avota starojumu (2.2.4. p.) |
| --- | --- |

1.9.

Noturība pret gaismas avota starojumu (2.2.4. p.)

X

B.   NOKOMPLEKTĒTU SISTĒMU VAI TO DAĻAS(-U) TESTI (PIEGĀDĀTAS ATBILSTOŠI ŠO NOTEIKUMU 2.2.3. PUNKTAM)

| Testi | Nokomplektētas sistēmas |
| --- | --- |
| Parauga Nr. |
| 1. | 2. |
| 2.1. | Nolietošanās (2.6.1.1. p.) |

Testi

Nokomplektētas sistēmas

Parauga Nr.

1.

2.

2.1.

Nolietošanās (2.6.1.1. p.)

X

| 2.2. | Fotometrija (2.6.1.2. lpp.) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrija (2.6.1.2. lpp.)

X

X

| 2.3. | Adhēzija (2.6.2. lpp.) |
| --- | --- |

2.3.

Adhēzija (2.6.2. lpp.)

2. papildinājums

GAISMAS IZKLIEDES UN CAURLAIDĪBAS MĒRĪŠANAS METODE

1.   IEKĀRTA (sk. 1. attēlu turpmāk)

Kolimatora K gaismas kūli, kura pusnobīde ir β/2 = 17,4 × 10– 4 rad, ierobežo diafragma Dτ ar 6 mm atveri, pret kuru novieto parauga pamatni.

Konverģējoša ahromatiskā lēca L2, koriģēta attiecībā uz sfēriskajām aberācijām, savieno diafragmu Dτ ar uztvērēju R; lēcas L2 diametram jābūt tādam, lai diafragma neiedarbotos uz parauga izkliedēto gaismu konusā ar virsotnes pusleņķi β/2 = 14 grādi.

Gredzenveida diafragmu DD, kuras leņķi ir αo/2 = 1 grāds un αmax/2 = 12 grādi, novieto lēcas L2 attēla fokusa plaknē.

Diafragmas necaurspīdīgā centrālā daļa ir nepieciešama, lai aizturētu tieši no gaismas avota plūstošo gaismu. Ir jābūt iespējai izņemt diafragmas centrālo daļu no gaismas kūļa tā, lai to varētu precīzi atgriezt sākotnējā stāvoklī.

Attālumu L2 Dτ un lēcas L2 fokusa attālumu F2 izvēlas tā, lai Dτ attēls pilnīgi nosegtu uztvērēju R.

Ieteicams L2 izmantot fokusa attālumu aptuveni 80 mm.

Ja sākotnējo krītošo plūsmu pieņem vienādu ar 1, katra nolasījuma absolūtajai precizitātei ir jābūt labākai par 0,001.

1. attēls

Izkliedes un caurlaidības noviržu mērījumu optiskais izkārtojums

Image 24

2.   MĒRĪJUMI

Veic šādus nolasījumus:

| Nolasījums | Ar paraugu | Ar DD centrālo daļu | Iegūtais lielums |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | Nē | Nē | Krītošā plūsma sākotnējā nolasījumā |
| T2 | Jā
  (pirms testa) | Nē | Jaunā materiāla caurlaistā plūsma 24 grādu laukā |
| T3 | Jā
  (pirms testa) | Nē | Testa materiāla caurlaistā plūsma 24 grādu laukā |
| T4 | Jā
  (pirms testa) | Jā | Jaunā materiāla izkliedētā plūsma |
| T5 | Jā
  (pirms testa) | Jā | Testētā materiāla izkliedētā plūsma |

Nolasījums

Ar paraugu

Ar DD centrālo daļu

Iegūtais lielums

T1

Nē

Nē

Krītošā plūsma sākotnējā nolasījumā

T2

Jā

(pirms testa)

Nē

Jaunā materiāla caurlaistā plūsma 24 grādu laukā

T3

Jā

(pirms testa)

Nē

Testa materiāla caurlaistā plūsma 24 grādu laukā

T4

Jā

(pirms testa)

Jā

Jaunā materiāla izkliedētā plūsma

T5

Jā

(pirms testa)

Jā

Testētā materiāla izkliedētā plūsma

3. papildinājums

METODE TESTAM AR IZSMIDZINĀŠANU

1.   TESTA IEKĀRTA

1.1.   Smidzinātājs

Izmanto smidzinātāju, kas aprīkots ar 1,3 mm diametra sprauslu, kas ļauj šķidrumam plūst ar ātrumu 0,24 ± 0,02 l/minūtē pie darba spiediena 6,0 bāri –0/+0,5 bāri.

Šādos darba apstākļos uz nolietojumam pakļautās virsmas ir jāiegūst vēdekļveidīgs uzklājums 170 mm ± 50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslai ir 380 mm ± 10 mm.

1.2.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no:

| | kvarca smiltīm ar cietību 7 pēc Mora skalas, ar grauda izmēru starp 0 un 0,2 mm un ar gandrīz normālu sadalījumu, un ar leņķisko koeficientu no 1,8 līdz 2; |
| --- | --- |

kvarca smiltīm ar cietību 7 pēc Mora skalas, ar grauda izmēru starp 0 un 0,2 mm un ar gandrīz normālu sadalījumu, un ar leņķisko koeficientu no 1,8 līdz 2;

| | ūdens, kura cietība nepārsniedz 205 g/m3 maisījumam, kas satur 25 g smilšu litrā ūdens. |
| --- | --- |

ūdens, kura cietība nepārsniedz 205 g/m3 maisījumam, kas satur 25 g smilšu litrā ūdens.

2.   TESTS

Luktura lēcu ārējo virsmu vienu vai vairāk nekā vienu reizi pakļauj iedarbībai ar smilšu strūklu, kas pagatavota kā aprakstīts iepriekš. Strūklu virza gandrīz perpendikulāri testējamai virsmai.

Nolietojumu pārbauda ar vienu vai vairākiem stikla paraugiem, ko novieto līdzās testējamajām lēcām kā atsauci. Maisījumu smidzina, līdz gaismas izkliedes novirze paraugam vai paraugiem, izmērīta ar 2. papildinājumā aprakstīto metodi, ir tāda, ka: Δd = (T5 – T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025.

Lai pārbaudītu, vai visa testējamā virsma ir nolietojusies vienmērīgi, drīkst izmantot vairākus atsauces paraugus.

4. papildinājums

LĪMLENTES ADHĒZIJAS TESTS

1.   NOLŪKS

Šī metode ļauj standarta apstākļos noteikt līmlentes lineāro adhēzijas spēku uz stikla virsmas.

2.   PRINCIPS

Mēra spēku, kāds nepieciešams līmlentes atdalīšanai no stikla plāksnes 90° leņķī.

3.   ATMOSFĒRAS APSTĀKĻU SPECIFIKĀCIJA

Apkārtējā gaisa temperatūrai jābūt 23 °C ± 5 °C un relatīvajam mitrumam jābūt 65 ± 15 procenti.

4.   TESTA PARAUGI

Pirms testa līmlentes parauga rulli 24 stundas iztur norādītajos atmosfēras apstākļos (sk. iepriekš 3. punktu).

Testē piecus 400 mm garus gabalus no katra ruļļa. Šos testa paraugus no ruļļa ņem, kad ir atritināti pirmie trīs vijumi.

5.   PROCEDŪRA

Testu veic atmosfēras apstākļos, kas norādīti iepriekš 3. punktā.

Ņem piecus testa paraugus, atritinot lentu radiālā virzienā ar ātrumu aptuveni 300 mm/s, tad 15 sekunžu laikā uzliek tos šādi.

Lentu liek uz stikla plāksnes pakāpeniski, ar pirksta vieglu berzējošu kustību garenvirzienā, viegli paberzējot ar pirkstu, bez pārmērīga spiediena, lai starp lentu un stiklu nepaliktu gaisa pūslīši.

Salikumu uz 10 minūtēm atstāj norādītajos atmosfēras apstākļos.

Apmēram 25 mm garu parauga gabalu atdala no plāksnes perpendikulāri testa parauga asij.

Nostiprina plāksni un atloka lentes brīvo galu 90 grādu leņķī. Spēku pieliek tā, ka lentas un plāksnes dalījuma līnija ir perpendikulāra šim spēkam un perpendikulāra plāksnei.

Velk, lai atdalītu ar ātrumu 300 mm/s ± 30 mm/s un reģistrē vajadzīgo spēku.

6.   REZULTĀTI

Piecas iegūtās vērtības sarindo pēc kārtas un par mērījuma rezultātu uzskata vidējo vērtību. Šo rezultātu izsaka ņūtonos uz vienu lentes platuma centimetru.

---

7. PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS INSPEKTORA VEIKTAI PARAUGU ŅEMŠANAI

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja atšķirības nepārsniedz ražošanas neizbēgamās novirzes, kas ietvertas šo noteikumu prasībās. Šis nosacījums attiecas arī uz krāsu.

1.2.   Attiecībā uz fotometrisko veiktspēju masveidā ražotu sistēmu atbilstību neapstrīd, ja, testējot fotometriskās veiktspējas jebkādai sistēmai, kas ir nejauši izvēlēta un aprīkota ar gaismas avotu, kurš ir ieslēgts un, ja attiecināms, pieregulēts, kā noteikts šo noteikumu 9. pielikuma 1. un 2. punktā:

| 1.2.1. | neviens lielums nevēlami neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktā lieluma;
  1.2.1.1.   attiecībā uz šādiem lielumiem tuvajai gaismai un tās režīmiem maksimālā nevēlamā novirze drīkst būt attiecīgi:






  a) | maksimālie lielumi B50L punktā ir 170 cd ekvivalenti 20 procentiem un 255 cd ekvivalenti 30 procentiem; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

neviens lielums nevēlami neatšķiras par vairāk nekā 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktā lieluma;

1.2.1.1.   attiecībā uz šādiem lielumiem tuvajai gaismai un tās režīmiem maksimālā nevēlamā novirze drīkst būt attiecīgi:

a)

maksimālie lielumi B50L punktā ir 170 cd ekvivalenti 20 procentiem un 255 cd ekvivalenti 30 procentiem;

| b) | maksimālie lielumi III zonā un BLL segmentā: 255 cd ekvivalenti 20 procentiem un 380 cd ekvivalenti 30 procentiem; |
| --- | --- |

b)

maksimālie lielumi III zonā un BLL segmentā: 255 cd ekvivalenti 20 procentiem un 380 cd ekvivalenti 30 procentiem;

| c) | maksimālie lielumi E, F1, F2 un F3 segmentā: 170 cd ekvivalenti 20 procentiem un 255 cd ekvivalenti 30 procentiem; |
| --- | --- |

c)

maksimālie lielumi E, F1, F2 un F3 segmentā: 170 cd ekvivalenti 20 procentiem un 255 cd ekvivalenti 30 procentiem;

| d) | minimālie lielumi pie BR, P, grupās S50 + S50LL + S50RR, S100 + S100LL + S100RR, un šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulas 4. zemsvītras piezīmē prasītie (B50L, BR, BRR, BLL): puse no prasītās vērtības ir ekvivalenta 20 procentiem un trīs ceturtdaļas no prasītās vērtības ir ekvivalentas 30 procentiem; |
| --- | --- |

d)

minimālie lielumi pie BR, P, grupās S50 + S50LL + S50RR, S100 + S100LL + S100RR, un šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulas 4. zemsvītras piezīmē prasītie (B50L, BR, BRR, BLL): puse no prasītās vērtības ir ekvivalenta 20 procentiem un trīs ceturtdaļas no prasītās vērtības ir ekvivalentas 30 procentiem;

1.2.1.2.   attiecībā uz tālo gaismu, kad HV punkts atrodas konstanta gaismas stipruma 0,75 Imax robežās, tiek ievērota fotometrisko lielumu pielaide +20 procenti maksimālajiem lielumiem un –20 procenti minimālajiem lielumiem jebkurā mērīšanas punktā, kas norādīts šo noteikumu 6.3.2. punktā.

| 1.2.2. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, drīkst mainīt sistēmas regulējumu ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass sāniskā nobīde nepārsniedz 0,5 grādus pa labi vai pa kreisi un 0,2 grādus uz augšu vai uz leju. Šie noteikumi neattiecas uz šo noteikumu 6.3.1.1. punktā noteiktajām apgaismes vienībām. |
| --- | --- |

1.2.2.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, drīkst mainīt sistēmas regulējumu ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass sāniskā nobīde nepārsniedz 0,5 grādus pa labi vai pa kreisi un 0,2 grādus uz augšu vai uz leju. Šie noteikumi neattiecas uz šo noteikumu 6.3.1.1. punktā noteiktajām apgaismes vienībām.

| 1.2.3. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, testus atkārto, izmantojot citu standarta (etalona) gaismas avotu un/vai citu barošanas un darbināšanas ierīci. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, testus atkārto, izmantojot citu standarta (etalona) gaismas avotu un/vai citu barošanas un darbināšanas ierīci.

| 1.2.4. | Sistēmas ar redzamiem defektiem neņem vērā. |
| --- | --- |

1.2.4.

Sistēmas ar redzamiem defektiem neņem vērā.

| 1.2.5. | Atskaites zīmi neņem vērā. |
| --- | --- |

1.2.5.

Atskaites zīmi neņem vērā.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajai paraugu ņemšanas reizē pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četras sistēmas. Pirmo divu paraugu apzīmē ar A, otro divu paraugu apzīmē ar B.

2.1.   Atbilstību neapstrīd

2.1.1.   Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu sistēmu atbilstību neapstrīd, ja sistēmu izmērīto lielumu novirzes nelabvēlīgajos virzienos ir:

| 2.1.1.1. | A paraugs








  A1: | viena sistēma | | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | viena sistēma | ne vairāk kā | 20 procenti |
| A2: | abas sistēmas | vairāk nekā | 0 procenti |
| | | bet ne vairāk kā | 20 procenti |

2.1.1.1.

A paraugs

A1:

viena sistēma

0 procenti

viena sistēma

ne vairāk kā

20 procenti

A2:

abas sistēmas

vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

Pāriet pie B parauga

| 2.1.1.2. | B paraugs







  B1: | abas sistēmas | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B paraugs

B1:

abas sistēmas

0 procenti

2.1.2.   vai ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu.

2.2.   Atbilstību apstrīd

2.2.1.   Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu sistēmu atbilstību apstrīd, un no ražotāja tiek pieprasīta ražošanas atbilstība prasībām (regulējums), ja sistēmu izmērīto lielumu novirzes ir:

| 2.2.1.1. | A paraugs








  A3: | viena sistēma | ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | viena sistēma | vairāk nekā | 20 procenti |
| | | bet ne vairāk kā | 30 procenti |

2.2.1.1.

A paraugs

A3:

viena sistēma

ne vairāk kā

20 procenti

viena sistēma

vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

| 2.2.1.2. | B paraugs








  B2: | A2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | viena sistēma | vairāk nekā | 0 procenti |
| | | bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| | viena sistēma | ne vairāk kā | 20 procenti |
| B3: | A2 gadījumā | | |
| | viena sistēma | | 0 procenti |
| | viena sistēma | vairāk nekā | 20 procenti |
| | | bet ne vairāk kā | 30 procenti |

2.2.1.2.

B paraugs

B2:

A2 gadījumā

viena sistēma

vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viena sistēma

ne vairāk kā

20 procenti

B3:

A2 gadījumā

viena sistēma

0 procenti

viena sistēma

vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

2.2.2.   vai ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A paraugu.

2.3.   Apstiprinājums anulēts

Atbilstību apstrīd un piemēro šo noteikumu 10. punktu, ja pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sistēmu izmērīto lielumu novirzes ir:

| 2.3.1. | A paraugs








  A4: | viena sistēma | ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | viena sistēma | vairāk nekā | 30 procenti |
| A5: | abas sistēmas | vairāk nekā | 20 procenti |

2.3.1.

A paraugs

A4:

viena sistēma

ne vairāk kā

20 procenti

viena sistēma

vairāk nekā

30 procenti

A5:

abas sistēmas

vairāk nekā

20 procenti

| 2.3.2. | B paraugs








  B4: | A2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | viena sistēma | vairāk nekā | 0 procenti |
| | | bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| | viena sistēma | vairāk nekā | 20 procenti |
| B5: | A2 gadījumā | | |
| | abas sistēmas | vairāk nekā | 20 procenti |
| B6: | A2 gadījumā | | |
| | viena sistēma | | 0 procenti |
| | viena sistēma | vairāk nekā | 30 procenti |

2.3.2.

B paraugs

B4:

A2 gadījumā

viena sistēma

vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viena sistēma

vairāk nekā

20 procenti

B5:

A2 gadījumā

abas sistēmas

vairāk nekā

20 procenti

B6:

A2 gadījumā

viena sistēma

0 procenti

viena sistēma

vairāk nekā

30 procenti

| 2.3.3. | vai ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A un B paraugu. |
| --- | --- |

2.3.3.

vai ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz A un B paraugu.

3.   ATKĀRTOTA PARAUGU ŅEMŠANA

Divu mēnešu laikā pēc paziņošanas A3, B2, B3 gadījumā nepieciešams veikt atkārtotu paraugu ņemšanu, kas ietver divu sistēmu trešo C paraugu un divu sistēmu ceturto D paraugu, kas atlasīts no krājumiem, kuri izgatavoti pēc ražošanas atbilstības atjaunošanas.

3.1.   Atbilstību neapstrīd

3.1.1.   Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveida ražojumu atbilstību neapstrīd, ja sistēmu izmērīto lielumu novirzes ir:

| 3.1.1.1. | C paraugs








  C1: | viena sistēma | | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | viena sistēma | ne vairāk kā | 20 procenti |
| C2: | abas sistēmas | vairāk nekā | 0 procenti |
| | | bet ne vairāk kā | 20 procenti |

3.1.1.1.

C paraugs

C1:

viena sistēma

0 procenti

viena sistēma

ne vairāk kā

20 procenti

C2:

abas sistēmas

vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

Pāriet pie D parauga

| 3.1.1.2. | D paraugs








  D1: | C2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | abas sistēmas | | 0 procenti |

3.1.1.2.

D paraugs

D1:

C2 gadījumā

abas sistēmas

0 procenti

3.1.2.   vai ja ir izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu.

3.2.   Atbilstību apstrīd

3.2.1.   Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu sistēmu atbilstību apstrīd, un no ražotāja tiek pieprasīta ražošanas atbilstība prasībām (regulējums), ja sistēmu izmērīto lielumu novirzes ir:

| 3.2.1.1. | D paraugs








  D2: | C2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | viena sistēma | vairāk nekā | 0 procenti |
| | | bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| | viena sistēma | ne vairāk kā | 20 procenti |

3.2.1.1.

D paraugs

D2:

C2 gadījumā

viena sistēma

vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

viena sistēma

ne vairāk kā

20 procenti

| 3.2.1.2. | vai ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vai ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C paraugu.

3.3.   Apstiprinājums anulēts

Atbilstību apstrīd un piemēro šo noteikumu 10. punktu, ja pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras sistēmu izmērīto lielumu novirzes ir:

| 3.3.1. | C paraugs








  C3: | viena sistēma | ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | viena sistēma | vairāk nekā | 20 procenti |
| C4: | abas sistēmas | vairāk nekā | 20 procenti |

3.3.1.

C paraugs

C3:

viena sistēma

ne vairāk kā

20 procenti

viena sistēma

vairāk nekā

20 procenti

C4:

abas sistēmas

vairāk nekā

20 procenti

| 3.3.2. | D paraugs








  D3: | C2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | viena sistēma | | 0 procenti |
| | | vai vairāk nekā | 0 procenti |
| | viena sistēma | vairāk nekā | 20 procenti |

3.3.2.

D paraugs

D3:

C2 gadījumā

viena sistēma

0 procenti

vai vairāk nekā

0 procenti

viena sistēma

vairāk nekā

20 procenti

| 3.3.3. | vai ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C un D paraugu. |
| --- | --- |

3.3.3.

vai ja nav izpildīti 1.2.2. punkta nosacījumi attiecībā uz C un D paraugu.

4.   TUVĀS GAISMAS ROBEŽAS LĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅA

Lai verificētu tuvās gaismas robežas līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņu karstuma ietekmē, piemēro šādu procedūru.

| | Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras vienu no A parauga sistēmām testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru, kad tā trīs secīgas reizes tikusi pakļauta 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajam ciklam. |
| --- | --- |

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras vienu no A parauga sistēmām testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru, kad tā trīs secīgas reizes tikusi pakļauta 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajam ciklam.

| | Sistēmu uzskata par pieņemamu, ja Δr nepārsniedz 1,5 mrad augšup un nepārsniedz 2,5 mrad lejup. |
| --- | --- |

Sistēmu uzskata par pieņemamu, ja Δr nepārsniedz 1,5 mrad augšup un nepārsniedz 2,5 mrad lejup.

| | Ja šis lielums pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad augšup, vai pārsniedz 2,5 mrad, bet nav lielāks par 3,0 mrad lejup, otru A parauga sistēmu pakļauj testam, pēc kura abiem paraugiem reģistrēto absolūto lielumu vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad augšup un nedrīkst pārsniegt 2,5 mrad lejup. |
| --- | --- |

Ja šis lielums pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad augšup, vai pārsniedz 2,5 mrad, bet nav lielāks par 3,0 mrad lejup, otru A parauga sistēmu pakļauj testam, pēc kura abiem paraugiem reģistrēto absolūto lielumu vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad augšup un nedrīkst pārsniegt 2,5 mrad lejup.

| | Tomēr, ja A paraugam šis lielums 1,5 mrad augšup un 2,5 mrad lejup nav ievērots, B parauga divas sistēmas pakļauj tādai pašai procedūrai, un Δr lielums katrai no tām nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad augšup un nedrīkst pārsniegt 2,5 mrad lejup. |
| --- | --- |

Tomēr, ja A paraugam šis lielums 1,5 mrad augšup un 2,5 mrad lejup nav ievērots, B parauga divas sistēmas pakļauj tādai pašai procedūrai, un Δr lielums katrai no tām nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad augšup un nedrīkst pārsniegt 2,5 mrad lejup.

1. attēls

Image 25

Piezīme. Ar “ierīci” šajā attēlā saprot “sistēmu”.

---

8. PIELIKUMS

TUVĀS GAISMAS ROBEŽAS UN VĒRSUMA NOSACĪJUMI

1.   ROBEŽAS NOTEIKŠANA

“Robežai”, kad tā projicēta uz pārbaudes ekrāna, jābūt pietiekami asai, lai varētu regulēt vērsumu; tai jāatbilst šādām prasībām.

1.1.   Forma (skatīt 1. attēlu)

“Robežai” jānodrošina:

| a) | taisna “horizontālā daļa” kreisajā pusē; |
| --- | --- |

a)

taisna “horizontālā daļa” kreisajā pusē;

| b) | augšup vērsts “liekums – kāpe” labajā pusē; |
| --- | --- |

b)

augšup vērsts “liekums – kāpe” labajā pusē;

katrā gadījumā “liekuma – kāpes” daļai jābūt ar asu malu.

2.   VIZUĀLAS REGULĒŠANAS PROCEDŪRA

2.1.   Pirms turpmākajām testa procedūrām sistēma jāieslēdz neitrālā stāvoklī. Turpmākie norādījumi attiecas uz to apgaismes vienību gaismas kūļiem, kuras pēc pieteikuma iesniedzēja norādījumiem ir jāregulē.

2.2.   Gaismas kūli vizuāli regulē, izmantojot “robežu” (skatīt 1. attēlu turpmāk). Regulēšanai izmanto plakanu, vertikālu ekrānu, kas novietots 10 m vai 25 m attālumā (kā norādīts 1. pielikuma 9. iedaļā), priekšā galvenajam lukturim, taisnā leņķī pret H-V asi. Ekrānam ir jābūt pietiekami platam, lai varētu veikt tuvās gaismas “robežas” izpēti un regulēšanu vismaz 5° abpus V-V līnijas.

2.3.   Vertikālam regulējumam: “robežas” horizontālo daļu virza augšup no pozīcijas zem B līnijas un iestata tās nominālajā pozīcijā vienu procentu (25 cm) zem H-H līnijas.

1. attēls

Horizontālā vērsuma pielaide

Vertikālā vērsuma pielaide

Nominālā robežas pozīcija

“Kāpe”

“Robeža”

“Liekums”

Piezīme. Vertikālās un horizontālās līnijas mērogi atšķiras.

2.4.   Horizontālam regulējumam: “robežas”
  “liekuma – kāpes” daļu virza:

| | labās puses satiksmei:






  a) | no labās puses uz kreiso un pēc virzīšanas horizontāli iestata tā, lai:






  i) | virs līnijas 0,2° D “kāpe” nešķērso A līniju kreisā pusē; un |
| --- | --- | --- | --- |

labās puses satiksmei:

a)

no labās puses uz kreiso un pēc virzīšanas horizontāli iestata tā, lai:

i)

virs līnijas 0,2° D “kāpe” nešķērso A līniju kreisā pusē; un

| ii) | uz līnijas 0,2° D vai zem tās “kāpei” jāšķērso A līnija; un |
| --- | --- |

ii)

uz līnijas 0,2° D vai zem tās “kāpei” jāšķērso A līnija; un

| iii) | “kāpes” lūzumpunktam pārsvarā jāatrodas +/–0,5 grādus pa kreisi vai pa labi no V-V līnijas; |
| --- | --- |

iii)

“kāpes” lūzumpunktam pārsvarā jāatrodas +/–0,5 grādus pa kreisi vai pa labi no V-V līnijas;

vai

| | kreisās puses satiksmei:






  b) | no kreisās puses uz labo un pēc virzīšanas horizontāli iestata tā, lai:






  i) | virs līnijas 0,2° D “kāpe” nešķērso A līniju labajā pusē; un |
| --- | --- | --- | --- |

kreisās puses satiksmei:

b)

no kreisās puses uz labo un pēc virzīšanas horizontāli iestata tā, lai:

i)

virs līnijas 0,2° D “kāpe” nešķērso A līniju labajā pusē; un

| ii) | uz līnijas 0,2° D vai zem tās “kāpei” jāšķērso A līnija; un |
| --- | --- |

ii)

uz līnijas 0,2° D vai zem tās “kāpei” jāšķērso A līnija; un

| iii) | “kāpes” lūzumpunktam pārsvarā jāatrodas +/–0,5 grādus pa kreisi vai pa labi no V-V līnijas; |
| --- | --- |

iii)

“kāpes” lūzumpunktam pārsvarā jāatrodas +/–0,5 grādus pa kreisi vai pa labi no V-V līnijas;

2.5.   Ja šādi noregulēts galvenais lukturis neatbilst 3. pielikumā noteiktajām prasībām, tā regulējumu drīkst mainīt ar nosacījumu, ka gaismas kūļa ass nepārvietojas:

| | horizontāli no A līnijas par vairāk nekā: 0,5° uz kreiso pusi vai 0,75° uz labo pusi; |
| --- | --- |

horizontāli no A līnijas par vairāk nekā: 0,5° uz kreiso pusi vai 0,75° uz labo pusi;

| | vertikāli vairāk par 0,25° augšup vai lejup no B līnijas. |
| --- | --- |

vertikāli vairāk par 0,25° augšup vai lejup no B līnijas.

2.6.   Ja tomēr vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot 2.5. punktā noteiktās pielaides, piemēro 3. punktā aprakstīto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību noteiktajai “robežas” minimālajai kvalitātei (kā aprakstīts 2.7. punktā) un veiktu gaismas kūļa vertikālo un horizontālo regulēšanu.

2.7.   “Robežas” kvalitātes mērījums

Lai noteiktu minimālo asumu, veic mērījumu, vertikāli skenējot “robežas” horizontālo daļu ar leņķisko soli 0,05° vai nu mērīšanas attālumā:

| a) | 10 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 10 mm; vai |
| --- | --- |

a)

10 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 10 mm; vai

| b) | 25 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm.

Mērīšanas attālumu, kādā veic testu, ieraksta paziņojuma veidlapas 9.8. punktā (skatīt šo noteikumu 1. pielikumu).

Lai noteiktu maksimālo asumu, veic mērījumus, vertikāli skenējot “robežas” horizontālo daļu ar leņķisko soli 0,05°, tikai mērīšanas attālumā 25 m un ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm.

“Robežas” kvalitāti uzskata par pieņemamu, ja vismaz viens mērījumu kopums atbilst 2.1. līdz 2.3. punktā noteiktajām prasībām.

2.7.1.   Jābūt redzamai ne vairāk kā vienai “robežai”
   (1).

2.7.2.   “Robežas” asums

Asuma koeficientu G nosaka, vertikāli skenējot “robežas” horizontālo daļu 2,5° no V-V līnijas, kur:

| | G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)), kur β = vertikālā pozīcija grādos. |
| --- | --- |

G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)), kur β = vertikālā pozīcija grādos.

| | G vērtība nedrīkst būt mazāka kā 0,13 (minimālais asums) un lielāka kā 0,40 (maksimālais asums). |
| --- | --- |

G vērtība nedrīkst būt mazāka kā 0,13 (minimālais asums) un lielāka kā 0,40 (maksimālais asums).

2.7.3.   Linearitāte

Horizontālās “robežas” daļai, kas kalpo vertikālajai regulēšanai, jābūt horizontālai starp 1,5° un 3,5° no V-V līnijas (skatīt 3. punkta 1.a attēlu).

| a) | “Robežas” slīpuma liekuma punktus uz vertikālajām līnijām pie 1,5°, 2,5° un 3,5° nosaka ar vienādojumu:
  (d2 (log E)/dβ2 = 0). |
| --- | --- |

a)

“Robežas” slīpuma liekuma punktus uz vertikālajām līnijām pie 1,5°, 2,5° un 3,5° nosaka ar vienādojumu:

(d2 (log E)/dβ2 = 0).

| b) | Maksimālais vertikālais attālums starp liekuma punktiem nedrīkst pārsniegt 0,2°. |
| --- | --- |

b)

Maksimālais vertikālais attālums starp liekuma punktiem nedrīkst pārsniegt 0,2°.

2.8.   Ja daļējs gaismas kūlis nodrošina tikai horizontālo “robežu”: horizontālajam regulējumam īpašas prasības nepiemēro, ja tās nav noteicis pieteikuma iesniedzējs.

2.9.   Apgaismes vienības, kas saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifikāciju nav paredzēta atsevišķai regulēšanai, jebkādai “robežai” jāatbilst attiecīgajām prasībām.

2.10.   Apgaismes vienībām, kad tās noregulētas, izmantojot pieteikuma iesniedzēja norādīto metodi saskaņā ar šo noteikumu 5.2. un 6.2.1.1. punktu: “robežas” formai un pozīcijai, ja tāda ir, jāatbilst attiecīgām šo noteikumu 3. pielikuma 2. tabulas prasībām.

2.11.   Citos tuvās gaismas režīmos “robežas” formai un pozīcijai, ja tāda ir, automātiski jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu 3. pielikuma 2. tabulas prasībām.

2.12.   Apgaismes vienībām, ko paredzēts uzstādīt atsevišķi, drīkst piemērot atsevišķu sākotnējo vērsumu un/vai regulēšanas procesu saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifikāciju, kuras pamatā ir 2.1. līdz 2.6. punktā dotie nosacījumi.

3.   VERTIKĀLĀ UN HORIZONTĀLĀ REGULĒŠANA

Ja “robeža” atbilst šā pielikuma 2. punkta kvalitātes prasībām, gaismas kūļa regulēšanu drīkst veikt instrumentāli.

1.a attēls

“Robežas” kvalitātes mērīšana

Līnijas vertikālajam skenējumam

"Robeža"

Piezīme. Vertikālās un horizontālās līnijas mērogi atšķiras.

3.1.   Vertikālā regulēšana

Virzoties augšup no pozīcijas zem B līnijas (skatīt turpmāk 2. attēlu), veic vertikālu skenēšanu pa “robežas” horizontālo daļu 2,5° no V-V. Liekuma punktu (kur d2 (log E)/dv2 = 0) nosaka un novieto uz B līnijas, kas atrodas vienu procentu zem H-H.

3.2.   Horizontālā regulēšana

Pieteikuma iesniedzējs norāda vienu no šādām horizontālās regulēšanas metodēm.

| a) | “0,2 D līnijas” metode (skatīt turpmāk 2. attēlu)
  Vienu horizontālu līniju pie 0,2° D skenē no 5° kreisajā pusē līdz 5° labajā pusē, kad lukturis ir noregulēts vertikāli. Maksimālais slīpums G, noteikts pēc formulas G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)), kur β ir horizontālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08.
  Liekuma punktu, kas atrodas uz 0,2 D līnijas, atzīmē uz A līnijas.

  2. attēls


  Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – horizontālās līnijas skenēšanas metode




  Līnija horizontālajam skenējumam
  Līnija vertikālajam skenējumam
  "Robeža"

  Piezīme. Vertikālās un horizontālās līnijas mērogi atšķiras. |
| --- | --- |

a)

“0,2 D līnijas” metode (skatīt turpmāk 2. attēlu)

Vienu horizontālu līniju pie 0,2° D skenē no 5° kreisajā pusē līdz 5° labajā pusē, kad lukturis ir noregulēts vertikāli. Maksimālais slīpums G, noteikts pēc formulas G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)), kur β ir horizontālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08.

Liekuma punktu, kas atrodas uz 0,2 D līnijas, atzīmē uz A līnijas.

2. attēls

Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – horizontālās līnijas skenēšanas metode

Līnija horizontālajam skenējumam

Līnija vertikālajam skenējumam

"Robeža"

Piezīme. Vertikālās un horizontālās līnijas mērogi atšķiras.

| b) | “3 līniju” metode (skatīt turpmāk 3. attēlu)
  Trīs vertikālas līnijas skenē no 2° D līdz 2° U pie 1° R, 2° R un 3° R, kad lukturis ir noregulēts vertikāli. Attiecīgie maksimālie slīpumi G, noteikti pēc formulas:
  G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)),
  kur β ir vertikālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08. Liekuma punktus, kas noteikti uz šīm trim līnijām, izmanto taisnas līnijas iegūšanai. Šīs līnijas un B līnijas krustošanās punktu, kas atrasts vertikālās regulēšanas gaitā, atzīmē uz V līnijas.

  3. attēls


  Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – trīs līniju skenēšanas metode




  Līnija vertikālajam skenējumam
  "Robeža"
  Taisna līnija, iegūta no liekuma punktiem

  Piezīme. Vertikālās un horizontālās līnijas mērogi atšķiras. |
| --- | --- |

b)

“3 līniju” metode (skatīt turpmāk 3. attēlu)

Trīs vertikālas līnijas skenē no 2° D līdz 2° U pie 1° R, 2° R un 3° R, kad lukturis ir noregulēts vertikāli. Attiecīgie maksimālie slīpumi G, noteikti pēc formulas:

G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)),

kur β ir vertikālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08. Liekuma punktus, kas noteikti uz šīm trim līnijām, izmanto taisnas līnijas iegūšanai. Šīs līnijas un B līnijas krustošanās punktu, kas atrasts vertikālās regulēšanas gaitā, atzīmē uz V līnijas.

3. attēls

Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – trīs līniju skenēšanas metode

Līnija vertikālajam skenējumam

"Robeža"

Taisna līnija, iegūta no liekuma punktiem

Piezīme. Vertikālās un horizontālās līnijas mērogi atšķiras.

---

(1)  Šis punkts būtu jāgroza, kad būs pieejama objektīva testa metode.

---

9. PIELIKUMS

FOTOMETRISKO MĒRĪJUMU NOSACĪJUMI

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Sistēmu vai tās daļu(-as) montē uz gonio(foto)metra sistēmas.

1.2.   Gaismas stipruma lielumus nosaka ar fotodevēju, kas atrodas kvadrātā ar malas garumu 65 mm, kurš novietots vismaz 25 m attālumā, katras apgaismes vienības atskaites centra priekšā, perpendikulāri mērījuma asij, kas sākas gonio(foto)metra sistēmā.

1.3.   Fotometrisko mērījumu laikā ar atbilstošu maskējumu būtu jānovērš traucējoši atspulgi.

1.4.   Gaismas stiprumus mēra nominālā attālumā 25 m.

1.5.   Leņķiskās koordinātas izsaka grādos uz sfēras, kas atbilst gonio(foto)metra sistēmai, kā noteikts Noteikumos Nr. 48 (skatīt 1. shēmu).

1. shēma

AUGŠUP

LEJUP

pa LABI

pa KREISI

horizonts

lukturis

Sfērisko koordinātu tīkls

fotometriskā ass

Saskaņā ar CIE standartiem:

h: garenplaknes ap pola asi

v: šķērsplaknes perpendikulāras pola asij

Pola ass

1.6.   Ir pieņemama jebkāda ekvivalenta fotometriskā metode, ja tiek ievērota atbilstīgi piemērojama korelācija.

1.7.   Būtu jāizvairās no katras apgaismes vienības atskaites centra novirzes attiecībā uz goniometra rotācijas asīm. Tas īpaši attiecas uz vertikālo virzienu un apgaismes vienībām, kas rada “robežu”.

Ir jāizmanto pārbaudes ekrāns, un tas drīkst atrasties tuvāk nekā fotodevējs.

1.8.   Fotometriskās prasības apgaismes funkcijas vai režīma, kas noteikts šajos noteikumos, katram atsevišķam mērīšanas punktam (leņķiskā pozīcija) piemēro pusei no attiecīgo izmērīto lielumu summas no sistēmas visām apgaismes vienībām, ko izmanto šai funkcijai vai režīmam, vai no visām apgaismes vienībām, kas norādītas attiecīgajā prasībā.

1.8.1.   Tomēr gadījumos, kad nosacījums ir noteikts tikai vienai pusei, dalījumu ar 2 nepiemēro. Šie gadījumi ir: 6.2.5.2., 6.2.8.1., 6.3.2.1.1., 6.3.2.1.2., 6.3.4.1., 6.4.6. punkts un 3. pielikuma 1. tabulas 4. zemsvītras piezīme.

1.9.   Sistēmas apgaismes vienības mēra atsevišķi; tomēr drīkst veikt uzstādīšanas vienības divu vai vairāk apgaismes vienību, kas aprīkotas ar vieniem un tiem pašiem gaismas avota tipiem attiecībā uz to barošanu (vai nu ar vadītu, vai nē), vienlaicīgus mērījumus, ja to izmērs un novietojums ir tāds, ka to apgaismojošās virsmas pilnībā iekļaujas četrstūrī, kas nav lielāks par 300 mm horizontāli un nav lielāks par 150 mm vertikāli, un ja to kopīgo atskaites centru ir norādījis ražotājs.

1.10.   Pirms turpmākām testa procedūrām sistēmai ir jābūt neitrālā stāvoklī.

1.11.   Pirms mērījumu uzsākšanas sistēmai vai tās daļai(-ām) ir jābūt tā vērstām, ka “robežas” pozīcija atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 2. tabulā norādītajām prasībām. Sistēmas daļas, kuras mēra atsevišķi un kurām nav “robežas”, uz goniometra uzstāda atbilstoši pieteikuma iesniedzēja norādījumiem (uzstādīšanas pozīcija).

2.   MĒRĪŠANAS NOSACĪJUMI ATTIECĪBĀ UZ GAISMAS AVOTIEM

2.1.   Ja nomaināmas kvēlspuldzes tieši darbojas transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos:

| | sistēmu vai tās daļas pārbauda ar bezkrāsainu(-ām) standarta (etalona) kvēlspuldzi(-ēm), kuras konstruētas 12 voltu nominālajam spriegumam. Sistēmas vai tās daļas pārbaudes laikā spriegumu pie kvēlspuldzes(-džu) spailēm ir jānoregulē tā, lai pie 13,2 V iegūtu atsauces gaismas plūsmu, kā norādīts Noteikumu Nr. 37 datu lapā. |
| --- | --- |

sistēmu vai tās daļas pārbauda ar bezkrāsainu(-ām) standarta (etalona) kvēlspuldzi(-ēm), kuras konstruētas 12 voltu nominālajam spriegumam. Sistēmas vai tās daļas pārbaudes laikā spriegumu pie kvēlspuldzes(-džu) spailēm ir jānoregulē tā, lai pie 13,2 V iegūtu atsauces gaismas plūsmu, kā norādīts Noteikumu Nr. 37 datu lapā.

| | Mērījumu vajadzībām plūsma no šīs kvēlspuldzes drīkst atšķirties no atsauces gaismas plūsmas pie 13,2 V, kas norādīta Noteikumos Nr. 37. Šajā gadījumā gaismas stiprumu attiecīgi koriģē ar konkrētās standarta (etalona) kvēlspuldzes koeficientu (F = Φ obj./Φ (spriegums)). |
| --- | --- |

Mērījumu vajadzībām plūsma no šīs kvēlspuldzes drīkst atšķirties no atsauces gaismas plūsmas pie 13,2 V, kas norādīta Noteikumos Nr. 37. Šajā gadījumā gaismas stiprumu attiecīgi koriģē ar konkrētās standarta (etalona) kvēlspuldzes koeficientu (F = Φ obj./Φ (spriegums)).

| | Sistēmu vai tās daļas uzskata par pieņemamu, ja šo noteikumu 6. punkta prasības ir izpildītas ar vismaz vienu standarta (etalona) kvēlspuldzi, ko drīkst iesniegt kopā ar sistēmu. |
| --- | --- |

Sistēmu vai tās daļas uzskata par pieņemamu, ja šo noteikumu 6. punkta prasības ir izpildītas ar vismaz vienu standarta (etalona) kvēlspuldzi, ko drīkst iesniegt kopā ar sistēmu.

2.2.   Nomaināma lokizlādes gaismas avota gadījumā:

| | spriegums, kādu pievada balasta(-u) spailēm vai gaismas avota(-u) spailēm, ja balasts ir apvienots ar gaismas avotu, ir 13,2 V +/– 0,1 12 V sistēmās. |
| --- | --- |

spriegums, kādu pievada balasta(-u) spailēm vai gaismas avota(-u) spailēm, ja balasts ir apvienots ar gaismas avotu, ir 13,2 V +/– 0,1 12 V sistēmās.

| | Sistēmai vai tās daļai(-ām), kur izmanto nomaināmu lokizlādes gaismas avotu, jāatbilst fotometriskajām prasībām, kas noteiktas šo noteikumu attiecīgos punktos, ar vismaz vienu standarta (etalona) gaismas avotu, kas ticis vecināts vismaz 15 ciklus, kā noteikts Noteikumos Nr. 99. Šī lokizlādes gaismas avota gaismas plūsma drīkst atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās nominālās gaismas plūsmas. |
| --- | --- |

Sistēmai vai tās daļai(-ām), kur izmanto nomaināmu lokizlādes gaismas avotu, jāatbilst fotometriskajām prasībām, kas noteiktas šo noteikumu attiecīgos punktos, ar vismaz vienu standarta (etalona) gaismas avotu, kas ticis vecināts vismaz 15 ciklus, kā noteikts Noteikumos Nr. 99. Šī lokizlādes gaismas avota gaismas plūsma drīkst atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās nominālās gaismas plūsmas.

| | Šādā gadījumā izmērītās fotometriskās vērtības ir attiecīgi jākoriģē. |
| --- | --- |

Šādā gadījumā izmērītās fotometriskās vērtības ir attiecīgi jākoriģē.

2.3.   Ja nenomaināms gaismas avots, tiek tieši darbināts transportlīdzekļa sprieguma sistēmas apstākļos:

| | Visiem lukturiem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), visus mērījumus veic pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V sprieguma vai pie sprieguma, kādu norādījis pieteikuma iesniedzējs attiecībā uz jebkādu citu transportlīdzekļa sprieguma sistēmu. |
| --- | --- |

Visiem lukturiem, kas aprīkoti ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi), visus mērījumus veic pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V sprieguma vai pie sprieguma, kādu norādījis pieteikuma iesniedzējs attiecībā uz jebkādu citu transportlīdzekļa sprieguma sistēmu.

2.4.   Nomaināma vai nenomaināma gaismas avota gadījumā, kuru darbina neatkarīgi no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un kuru pilnībā vada sistēma, vai gadījumā, ja gaismas avotam ir īpaša barošana, 2.3. punktā noteikto testa spriegumu pievada tās sistēmas/barošanas ieejas spailēm. Testa laboratorija drīkst ražotājam pieprasīt šo īpašo barošanas avotu, kāds vajadzīgs gaismas avotu barošanai.

2.5.   
  LED moduli(-ļus) mēra attiecīgi pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, ja šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED moduli(-ļus), ko darbina gaismas avota elektroniskais vadības mehānisms, mēra atbilstoši pieteikuma iesniedzēja norādījumiem.

3.   MĒRĪŠANAS NOSACĪJUMI ATTIECĪBĀ UZ LĪKUMA REŽĪMIEM

3.1.   Tādai sistēmai vai tās daļai(-ām), kas nodrošina līkuma režīmu, piemēro šo noteikumu 6.2. punkta (tuvā gaisma) un/vai 6.3. punkta (tālā gaisma) prasības visos stāvokļos atbilstīgi transportlīdzekļa pagriešanās rādiusam. Verifikācijai attiecībā uz tuvo gaismu un tālo gaismu izmanto šādu procedūru.

| 3.1.1. | Sistēmu testē neitrālā stāvoklī (centrs/taisnvirziens) un arī stāvoklī(-ļos), kas atbilst vismazākajam transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam abos virzienos, izmantojot signālu ģeneratoru, ja piemērojams.
  3.1.1.1.   Atbilstību šo noteikumu 6.2.5.2. un 6.2.5.4.1. punktam pārbauda 1. kategorijas un 2. kategorijas līkuma režīmam bez papildu horizontālas atkārtotas regulēšanas.
  3.1.1.2.   Atbilstību šo noteikumu 6.2.5.1. un 6.3. punkta prasībām, kas attiecināms, pārbauda:






  a) | 2. kategorijas līkuma režīma gadījumā: bez papildu horizontālas atkārtotas regulēšanas; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Sistēmu testē neitrālā stāvoklī (centrs/taisnvirziens) un arī stāvoklī(-ļos), kas atbilst vismazākajam transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam abos virzienos, izmantojot signālu ģeneratoru, ja piemērojams.

3.1.1.1.   Atbilstību šo noteikumu 6.2.5.2. un 6.2.5.4.1. punktam pārbauda 1. kategorijas un 2. kategorijas līkuma režīmam bez papildu horizontālas atkārtotas regulēšanas.

3.1.1.2.   Atbilstību šo noteikumu 6.2.5.1. un 6.3. punkta prasībām, kas attiecināms, pārbauda:

a)

2. kategorijas līkuma režīma gadījumā: bez papildu horizontālas atkārtotas regulēšanas;

| b) | 1. kategorijas vai tālās gaismas līkuma režīma gadījumā: pēc attiecīgas uzstādīšanas vienības atkārtotas horizontālās regulēšanas (piemēram, ar goniometru) atbilstošā pretējā virzienā. |
| --- | --- |

b)

1. kategorijas vai tālās gaismas līkuma režīma gadījumā: pēc attiecīgas uzstādīšanas vienības atkārtotas horizontālās regulēšanas (piemēram, ar goniometru) atbilstošā pretējā virzienā.

| 3.1.2. | Testējot 1. kategorijas vai 2. kategorijas līkuma režīmu transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam, kas atšķiras no 3.1.1. punktā norādītā: jāvēro, vai gaismas izkliede ir būtiski vienmērīga un nav nepiemērotu atspīdumu. Ja to nevar apstiprināt, pārbauda atbilstību ar šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulā noteiktajai prasībai. |
| --- | --- |

3.1.2.

Testējot 1. kategorijas vai 2. kategorijas līkuma režīmu transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam, kas atšķiras no 3.1.1. punktā norādītā: jāvēro, vai gaismas izkliede ir būtiski vienmērīga un nav nepiemērotu atspīdumu. Ja to nevar apstiprināt, pārbauda atbilstību ar šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulā noteiktajai prasībai.

---

10. PIELIKUMS

APRAKSTA VEIDLAPAS

Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm)

ADAPTĪVĀS PRIEKŠĒJĀ APGAISMOJUMA SISTĒMAS APRAKSTA VEIDLAPA NR. 1

AFS vadības signāli saistībā ar apgaismes funkcijām un sistēmas nodrošinātie funkciju režīmi

| | Funkcija/režīms(-i), ko ietekmē signāls (1) | |
| --- | --- | --- |
| Tuvā gaisma | Tālā gaisma |
| AFS vadības signāls | C klase | V klase | E klase | W klase | Tehniskie raksturlielumi (2)

  (izmanto atsevišķu lapu, ja nepieciešams) |
| Nav/noklusējums | ☒ | | | | ☐ | |
| V signāls | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| E signāls | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| W signāls | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| T signāls | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| Citi signāli (3) | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |

Funkcija/režīms(-i), ko ietekmē signāls (1)

Tuvā gaisma

Tālā gaisma

AFS vadības signāls

C klase

V klase

E klase

W klase

Tehniskie raksturlielumi (2)

(izmanto atsevišķu lapu, ja nepieciešams)

Nav/noklusējums

☒

☐

V signāls

☐

☐

☐

☐

☐

E signāls

☐

☐

☐

☐

☐

W signāls

☐

☐

☐

☐

☐

T signāls

☐

☐

☐

☐

☐

Citi signāli (3)

☐

☐

☐

☐

☐

ADAPTĪVĀS PRIEKŠĒJĀ APGAISMOJUMA SISTĒMAS APRAKSTA VEIDLAPA NR. 2

Robežas statuss, regulēšanas ierīces un regulēšanas procedūras, kas attiecas uz apgaismes vienībām

| Apgaismes vienība Nr. (4) | Robežas statuss (5) | Regulēšanas ierīce | Raksturlielumi un papildu nosacījumi (ja ir) (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Apgaismes vienība pilnībā vai daļēji nodrošina vienu vai vairākas tuvās gaismas robežas, | vertikāli | horizontāli |
| kā noteikts šo noteikumu 8. pielikumā (6) | un piemēro šo noteikumu 6.4.6. punktu (6) | atsevišķi (“galvenā”) (6)
   (9) | saistīti ar “galveno” vienību Nr. (7) | atsevišķi (“galvenā”) (6)
   (9) | saistīti ar “galveno” vienību Nr. (7) |
| 1. | jā/nē | jā/nē | jā/nē | .. .. | jā/nē | .. .. | |
| 2. | jā/nē | jā/nē | jā/nē | .. .. | jā/nē | .. .. | |
| 3. | jā/nē | jā/nē | jā/nē | .. .. | jā/nē | .. .. | |
| 4. | jā/nē | jā/nē | jā/nē | .. .. | jā/nē | .. .. | |
| 5. | jā/nē | jā/nē | jā/nē | .. .. | jā/nē | .. .. | |
| 6. | jā/nē | jā/nē | jā/nē | .. .. | jā/nē | .. .. | |
| 7. | jā/nē | jā/nē | jā/nē | .. .. | jā/nē | .. .. | |

Apgaismes vienība Nr. (4)

Robežas statuss (5)

Regulēšanas ierīce

Raksturlielumi un papildu nosacījumi (ja ir) (8)

Apgaismes vienība pilnībā vai daļēji nodrošina vienu vai vairākas tuvās gaismas robežas,

vertikāli

horizontāli

kā noteikts šo noteikumu 8. pielikumā (6)

un piemēro šo noteikumu 6.4.6. punktu (6)

atsevišķi (“galvenā”) (6)
   (9)

saistīti ar “galveno” vienību Nr. (7)

atsevišķi (“galvenā”) (6)
   (9)

saistīti ar “galveno” vienību Nr. (7)

1.

jā/nē

jā/nē

jā/nē

.. ..

jā/nē

.. ..

2.

jā/nē

jā/nē

jā/nē

.. ..

jā/nē

.. ..

3.

jā/nē

jā/nē

jā/nē

.. ..

jā/nē

.. ..

4.

jā/nē

jā/nē

jā/nē

.. ..

jā/nē

.. ..

5.

jā/nē

jā/nē

jā/nē

.. ..

jā/nē

.. ..

6.

jā/nē

jā/nē

jā/nē

.. ..

jā/nē

.. ..

7.

jā/nē

jā/nē

jā/nē

.. ..

jā/nē

.. ..

---

(1)  Attiecīgajā(-os) laukā(-os) atzīmēt ar krustu (X) atbilstošo(-ās) kombināciju(-as).

(2)  Norāda:

| a) | fizikālo raksturu (elektriskā strāva/spriegums, optika, mehānika, hidraulika, pneimatika ...); |
| --- | --- |

a)

fizikālo raksturu (elektriskā strāva/spriegums, optika, mehānika, hidraulika, pneimatika ...);

| b) | informācijas veidu (nepārtraukta/analoga, bināra, digitāli kodēta ...); |
| --- | --- |

b)

informācijas veidu (nepārtraukta/analoga, bināra, digitāli kodēta ...);

| c) | no laika atkarīgas īpašības (laika konstante, izšķirtspēja ...); |
| --- | --- |

c)

no laika atkarīgas īpašības (laika konstante, izšķirtspēja ...);

| d) | signāla statuss, kad ir izpildīti Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4. punkta attiecīgie nosacījumi; |
| --- | --- |

d)

signāla statuss, kad ir izpildīti Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4. punkta attiecīgie nosacījumi;

| e) | signāla statuss atteices gadījumā (attiecībā uz ievadi sistēmā). |
| --- | --- |

e)

signāla statuss atteices gadījumā (attiecībā uz ievadi sistēmā).

(3)  Atbilstoši pieteikuma iesniedzēju aprakstam; izmanto atsevišķu lapu, ja vajag.

(4)  Sistēmas katras apgaismes vienības nosaukums, kā norādīts šo noteikumu 1. pielikumam un kā parādīts šo attēlā saskaņā ar šo noteikumu 2.2.1. punktu; izmantot atsevišķu(-as) lapu(-as), ja vajag.

(5)  Attiecas uz Noteikumu Nr. 48 6.22.6.1.2. punkta nosacījumiem.

(6)  Svītrot, kas neattiecas.

(7)  Norādīt atbilstošās(-o) apgaismes vienības(-u) numuru(-us), ja attiecināms.

(8)  Informācija, tāda kā, piem.,: apgaismes vienību vai apgaismes vienību mezglu regulēšanas secība, jebkādi papildu nosacījumi attiecībā uz regulēšanu.

(9)  Līdz ar “galvenās” apgaismes vienības regulēšanu var regulēties arī cita(-as) apgaismes vienība(-as).

---

11. PIELIKUMS

PRASĪBAS LED MODUĻIEM UN LED MODUĻUS SATUROŠAM ADAPTĪVAJAM PRIEKŠĒJAM APGAISMOJUMAM (AFS)

1.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Katram iesniegtajam LED moduļa paraugam jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu specifikācijām, ja to testē ar iesniegto(-ajām) gaismas avota elektronisko(-ajām) vadības mehānismu(-iem), ja tāds(-i) ir.

1.2.   
  LED modulis(-ļi) ir konstruēts(-i) tā, lai normālos lietošanas apstākļos tas(-ie) būtu un turpinātu būt labā darba kārtībā. Turklāt tiem nedrīkst būt redzamas konstrukcijas vai ražošanas nepilnības. Uzskata, ka LED modulis nav izturējis testu, ja notiek kaut vienas LED atteice.

1.3.   
  LED modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret neatļautu iejaukšanos.

1.4.   Noņemama(-u) LED moduļa(-u) konstrukcijai jābūt tādai, ka:

| 1.4.1. | noņemot un nomainot LED moduli ar citu pieteikuma iesniedzēja nodrošināto moduli ar tādu pašu gaismas avota moduļa identifikācijas kodu, tiek ievērotas AFS fotometriskās specifikācijas; |
| --- | --- |

1.4.1.

noņemot un nomainot LED moduli ar citu pieteikuma iesniedzēja nodrošināto moduli ar tādu pašu gaismas avota moduļa identifikācijas kodu, tiek ievērotas AFS fotometriskās specifikācijas;

| 1.4.2. | LED moduļi ar atšķirīgiem gaismas avota moduļa identifikācijas kodiem tajā pašā luktura korpusā nedrīkst būt savstarpēji aizvietojami. |
| --- | --- |

1.4.2.

LED moduļi ar atšķirīgiem gaismas avota moduļa identifikācijas kodiem tajā pašā luktura korpusā nedrīkst būt savstarpēji aizvietojami.

2.   RAŽOŠANA

2.1.   
  LED moduļa LED(-es) aprīko ar piemērotiem stiprināšanas elementiem.

2.2.   Stiprināšanas elementi ir izturīgi un cieši piestiprināti pie LED moduļa un LED(-ēm).

3.   TESTA APSTĀKĻI

3.1.   Piemērošana

3.1.1.   Visus paraugus testē, kā turpmāk norādīts 4. punktā.

3.1.2.   
  LED MODUĻA gaismas avotiem jābūt gaismas diodēm (LED), kā definēts Noteikumu Nr. 48 2.7.1. punktā, īpaši attiecībā uz redzamā starojuma elementu. Citi gaismas avotu veidi nav atļauti.

3.2.   Darbības apstākļi

3.2.1.   LED moduļa darbības apstākļi

Visus paraugus testē šo noteikumu 9. pielikuma 2.5. punktā noteiktajos apstākļos. Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, LED moduļus testē ražotāja iesniegtajā AFS.

3.2.2.   Apkārtējā temperatūra

Elektrisko un fotometrisko raksturlielumu mērīšanas nolūkā AFS darbina sausas un nekustīgas atmosfēras apstākļos, apkārtējā temperatūrā 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Vecināšana

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma pirms šajos noteikumos noteikto testu uzsākšanas LED moduli darbina 15 h un atdzesē līdz apkārtējai temperatūrai.

4.   SPECIFISKAS SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

4.1.   Krāsu atveide

4.1.1.   Sarkanās daļas saturs

Papildus šo noteikumu 7. punktā aprakstītajiem mērījumiem:

LED moduļa vai LED moduli(-ļus) saturošas AFS gaismas minimālajam sarkanās daļas saturam, testējot pie 50 V, ir jābūt tādam, ka:

Formula

kur:

| Ee(λ) (mērvienība: W) | ir starojuma spektrālais sadalījums; |
| --- | --- |
| V(λ) (mērvienība: 1) | ir spektrālā gaismas efektivitāte; |
| (λ) (mērvienība: nm) | ir viļņa garums. |

Ee(λ) (mērvienība: W)

ir starojuma spektrālais sadalījums;

V(λ) (mērvienība: 1)

ir spektrālā gaismas efektivitāte;

(λ) (mērvienība: nm)

ir viļņa garums.

Šo vērtību aprēķina, izmantojot viena nanometra intervālus.

4.2.   UV starojums

Zema UV starojuma tipa LED moduļa UV starojumam jābūt tādam, ka:

Formula

kur:

| | S(λ) (mērvienība: 1) ir spektrālā svēruma funkcija; |
| --- | --- |

S(λ) (mērvienība: 1) ir spektrālā svēruma funkcija;

| | km = 683 lm/W ir starojuma redzamības koeficienta maksimālā vērtība. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W ir starojuma redzamības koeficienta maksimālā vērtība.

(Pārējo simbolu definīcijas skatīt 4.1.1. punktā.)

Šo vērtību aprēķina, izmantojot viena nanometra intervālus. UV starojumam piemēro svērumu saskaņā ar turpmāk UV tabulā norādītajām vērtībām.

UV tabula

| Vērtības saskaņā ar “IRPA/INIRC vadlīnijām par ultravioletā starojuma iedarbības robežvērtībām”. Izvēlētie viļņa garumi (nanometros) ir raksturīgie; citās vērtības būtu jāinterpolē. |
| --- |
| λ | S(λ) | | λ | S(λ) | | λ | S(λ) |
| 250 | 0,430 | | 305 | 0,060 | | 355 | 0,00016 |
| 255 | 0,520 | | 310 | 0,015 | | 360 | 0,00013 |
| 260 | 0,650 | | 315 | 0,003 | | 365 | 0,00011 |
| 265 | 0,810 | | 320 | 0,001 | | 370 | 0,00009 |
| 270 | 1,000 | | 325 | 0,00050 | | 375 | 0,000077 |
| 275 | 0,960 | | 330 | 0,00041 | | 380 | 0,000064 |
| 280 | 0,880 | | 335 | 0,00034 | | 385 | 0,000053 |
| 285 | 0,770 | | 340 | 0,00028 | | 390 | 0,000044 |
| 290 | 0,640 | | 345 | 0,00024 | | 395 | 0,000036 |
| 295 | 0,540 | | 350 | 0,00020 | | 400 | 0,000030 |
| 300 | 0,300 | | | | | | |

Vērtības saskaņā ar “IRPA/INIRC vadlīnijām par ultravioletā starojuma iedarbības robežvērtībām”. Izvēlētie viļņa garumi (nanometros) ir raksturīgie; citās vērtības būtu jāinterpolē.

λ

S(λ)

λ

S(λ)

λ

S(λ)

250

0,430

305

0,060

355

0,00016

255

0,520

310

0,015

360

0,00013

260

0,650

315

0,003

365

0,00011

265

0,810

320

0,001

370

0,00009

270

1,000

325

0,00050

375

0,000077

275

0,960

330

0,00041

380

0,000064

280

0,880

335

0,00034

385

0,000053

285

0,770

340

0,00028

390

0,000044

290

0,640

345

0,00024

395

0,000036

295

0,540

350

0,00020

400

0,000030

300

0,300

4.3.   Temperatūras stabilitāte

4.3.1.   Apgaismojums

4.3.1.1.   Katrai esošajai tuvās gaismas klasei un tālajai gaismai fotometriskos mērījumus veic pēc attiecīgo apgaismes vienību vienas minūtes darbības un šādos testa punktos:

| tuvajai gaismai | : | 25 RR |
| --- | --- | --- |
| tālajai gaismai | : | HV |

tuvajai gaismai

:

25 RR

tālajai gaismai

:

HV

4.3.1.2.   Apgaismes vienību, kas minētas 4.3.1.1. punktā, darbību tad turpina līdz iestājas fotometriskā stabilitāte; šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja apgaismojuma novirze 4.3.1.1. punktā norādītajos testa punktos ir mazāka par 3 procentiem jebkurā 15 minūšu periodā. Pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās veic iestatīšanu pilnīgiem fotometrijas mērījumiem un nosaka fotometriskos lielumus visos prasītajos testa punktos.

4.3.1.3.   Aprēķina attiecību starp fotometriskajām vērtībām, kas izmērītas pēc vienas minūtes darbības, un vērtībām, kas izmērītas pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, 4.3.1.1. punktā norādītajos testa punktos. Tad šo attiecību piemēro visiem citiem attiecināmajiem testa punktiem, lai noteiktu to fotometriskās vērtības pēc vienas minūtes darbības.

4.3.1.4.   Apgaismojuma vērtībām, kas noteiktas pēc vienas minūtes darbības un pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, jāatbilst piemērojamajām fotometriskajām prasībām.

4.3.2.   Krāsa

Izstarotās gaismas krāsai, ko mēra pēc vienas minūtes un pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, kā aprakstīts šā pielikuma 4.3.1.2. punktā, abos gadījumos ir jābūt prasītajās krāsu robežās.

5.   
  LED MODUĻA(-U), KAS IZSTARO C KLASES (PAMATA) TUVO GAISMU, NOMINĀLO GAISMAS PLŪSMU MĒRA ŠĀDI.

| 5.1. | LED moduļa(-u) konfigurācijai jāatbilst tehniskajās specifikācijās aprakstītajai, kā noteikts šo noteikumu 2.2.2. punktā. Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma tehniskais dienests, izmantojot instrumentus, noņem optiskos elementus (sekundāro optiku). Šo procedūru un apstākļus mērījumu laikā, kā aprakstīts turpmāk, apraksta testa ziņojumā. |
| --- | --- |

5.1.

LED moduļa(-u) konfigurācijai jāatbilst tehniskajās specifikācijās aprakstītajai, kā noteikts šo noteikumu 2.2.2. punktā. Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma tehniskais dienests, izmantojot instrumentus, noņem optiskos elementus (sekundāro optiku). Šo procedūru un apstākļus mērījumu laikā, kā aprakstīts turpmāk, apraksta testa ziņojumā.

| 5.2. | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz katra tipa vienu moduli kopā ar gaismas avota vadības mehānismu, ja attiecināms, un pietiekama apjoma instrukcijām.
  Drīkst nodrošināt piemērotu termisko vadību (piem., dzesētāju), lai imitētu temperatūras apstākļus, kas līdzīgi lietojumam attiecīgajā galvenajā lukturī.
  Pirms testa LED moduli vecina vismaz septiņdesmit divas stundas tādos pašos apstākļos, kādi tie ir, lietojot attiecīgajā galvenajā lukturī.
  Ja izmanto integrējošo sfēru, tās minimālajam diametram ir jābūt vienam metram, un vismaz desmit reizes lielākam par LED moduļa maksimālo izmēru, vadoties pēc lielākās vērtības. Plūsmas mērījumus drīkst veikt arī ar integrēšanu, izmantojot goniofotometru. Ņem vērā CIE 1989. gada 84. publikācijas priekšrakstus par temperatūru telpā, pozicionēšanu utt.

  LED moduli aptuveni stundu padarbina slēgtajā sfērā vai goniofotometrā.
  Plūsmu mēra pēc stabilitātes iestāšanās, kā paskaidrots šā pielikuma 4.3.1.2. punktā. |
| --- | --- |

5.2.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz katra tipa vienu moduli kopā ar gaismas avota vadības mehānismu, ja attiecināms, un pietiekama apjoma instrukcijām.

Drīkst nodrošināt piemērotu termisko vadību (piem., dzesētāju), lai imitētu temperatūras apstākļus, kas līdzīgi lietojumam attiecīgajā galvenajā lukturī.

Pirms testa LED moduli vecina vismaz septiņdesmit divas stundas tādos pašos apstākļos, kādi tie ir, lietojot attiecīgajā galvenajā lukturī.

Ja izmanto integrējošo sfēru, tās minimālajam diametram ir jābūt vienam metram, un vismaz desmit reizes lielākam par LED moduļa maksimālo izmēru, vadoties pēc lielākās vērtības. Plūsmas mērījumus drīkst veikt arī ar integrēšanu, izmantojot goniofotometru. Ņem vērā CIE 1989. gada 84. publikācijas priekšrakstus par temperatūru telpā, pozicionēšanu utt.

LED moduli aptuveni stundu padarbina slēgtajā sfērā vai goniofotometrā.

Plūsmu mēra pēc stabilitātes iestāšanās, kā paskaidrots šā pielikuma 4.3.1.2. punktā.

---