# Uradni list L 50/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 50 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6221. februar 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 50

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6221. februar 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/295 z dne 20. februarja 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1011/2014 v zvezi s spremembami vzorca zahtevka za plačilo, vključno z dodatnimi informacijami o finančnih instrumentih, in vzorca za izkaze | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/296 z dne 20. februarja 2019 o popravku nekaterih jezikovnih različic Izvedbene uredbe (EU) 2016/2286 o določitvi podrobnih pravil glede uporabe politike poštene uporabe in metodologije za oceno trajnosti odprave maloprodajnih pribitkov za gostovanje ter glede vloge, ki jo predloži ponudnik gostovanja za namene navedene ocene (
  1
  ) | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/297 z dne 20. februarja 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/298 z dne 20. februarja 2019 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosov za Belorusijo, Bosno in Hercegovino ter Japonsko na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterega perutninskega blaga v Unijo ali njegov tranzit skozi Unijo (
  1
  ) | 20 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/299 z dne 12. februarja 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v regionalnem usmerjevalnem odboru prometne skupnosti glede nekaterih kadrovskih zadev v zvezi z izvajanjem Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti | 23 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/300 z dne 19. februarja 2019 o določitvi splošnega načrta za obvladovanje kriznih razmer na področju varnosti živil in krme (
  1
  ) | 55 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/295 z dne 20. februarja 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1011/2014 v zvezi s spremembami vzorca zahtevka za plačilo, vključno z dodatnimi informacijami o finančnih instrumentih, in vzorca za izkaze

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/296 z dne 20. februarja 2019 o popravku nekaterih jezikovnih različic Izvedbene uredbe (EU) 2016/2286 o določitvi podrobnih pravil glede uporabe politike poštene uporabe in metodologije za oceno trajnosti odprave maloprodajnih pribitkov za gostovanje ter glede vloge, ki jo predloži ponudnik gostovanja za namene navedene ocene (
  1
  )

1

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/297 z dne 20. februarja 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/298 z dne 20. februarja 2019 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosov za Belorusijo, Bosno in Hercegovino ter Japonsko na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterega perutninskega blaga v Unijo ali njegov tranzit skozi Unijo (
  1
  )

1

20

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2019/299 z dne 12. februarja 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v regionalnem usmerjevalnem odboru prometne skupnosti glede nekaterih kadrovskih zadev v zvezi z izvajanjem Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti

23

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/300 z dne 19. februarja 2019 o določitvi splošnega načrta za obvladovanje kriznih razmer na področju varnosti živil in krme (
  1
  )

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 21.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/295

z dne 20. februarja 2019

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1011/2014 v zvezi s spremembami vzorca zahtevka za plačilo, vključno z dodatnimi informacijami o finančnih instrumentih, in vzorca za izkaze

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) ter zlasti členov 41(4), 131(6) in 137(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga VI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1011/2014 (2) določa vzorec zahtevka za plačilo, vključno z dodatnimi informacijami o finančnih instrumentih, v skladu s členom 131(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Kar zadeva vnaprejšnja izplačila, plačana v okviru državne pomoči, je v Dodatku 2 k navedeni prilogi določeno, kolikšen znesek teh plačanih vnaprejšnjih izplačil, ki je bil nato zajet ali ne v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v danem obdobju, je treba vključiti v zahtevke za plačilo. |
| --- | --- |

(1)

Priloga VI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1011/2014 (2) določa vzorec zahtevka za plačilo, vključno z dodatnimi informacijami o finančnih instrumentih, v skladu s členom 131(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Kar zadeva vnaprejšnja izplačila, plačana v okviru državne pomoči, je v Dodatku 2 k navedeni prilogi določeno, kolikšen znesek teh plačanih vnaprejšnjih izplačil, ki je bil nato zajet ali ne v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v danem obdobju, je treba vključiti v zahtevke za plačilo.

| (2) | Z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila spremenjena opredelitev pojma „upravičenec“ v Uredbi (EU) št. 1303/2013. Prav tako je bil spremenjen člen 131(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki zdaj določa, da v primeru državne pomoči javni prispevek, ki ustreza izdatkom v zahtevku za plačilo, upravičencem izplača organ, ki dodeli pomoč, ali pa ga organu, ki prejme pomoč, izplača upravičenec, če so države članice v skladu s točko (a) člena 2(10) navedene uredbe odločile, da je upravičenec organ, ki dodeli pomoč. Zaradi teh sprememb bi bilo treba ustrezno spremeniti Dodatek 2 k Prilogi VI k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1011/2014. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila spremenjena opredelitev pojma „upravičenec“ v Uredbi (EU) št. 1303/2013. Prav tako je bil spremenjen člen 131(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki zdaj določa, da v primeru državne pomoči javni prispevek, ki ustreza izdatkom v zahtevku za plačilo, upravičencem izplača organ, ki dodeli pomoč, ali pa ga organu, ki prejme pomoč, izplača upravičenec, če so države članice v skladu s točko (a) člena 2(10) navedene uredbe odločile, da je upravičenec organ, ki dodeli pomoč. Zaradi teh sprememb bi bilo treba ustrezno spremeniti Dodatek 2 k Prilogi VI k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1011/2014.

| (3) | Priloga VII k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1011/2014 določa vzorec za izkaze v skladu s členom 137(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Kar zadeva vnaprejšnja izplačila, plačana v okviru državne pomoči, je v Dodatku 7 k navedeni prilogi določeno, kolikšen znesek teh plačanih vnaprejšnjih izplačil, ki je ali ni bil nato zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v danem obdobju, je treba vključiti v izkaze. |
| --- | --- |

(3)

Priloga VII k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1011/2014 določa vzorec za izkaze v skladu s členom 137(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Kar zadeva vnaprejšnja izplačila, plačana v okviru državne pomoči, je v Dodatku 7 k navedeni prilogi določeno, kolikšen znesek teh plačanih vnaprejšnjih izplačil, ki je ali ni bil nato zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v danem obdobju, je treba vključiti v izkaze.

| (4) | Kar zadeva skupni znesek upravičenih izdatkov, vnesenih v računovodske sisteme organa za potrjevanje, ki je bil vključen v zahtevo za izplačilo, se točka (a) člena 137(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 sklicuje nazaj na člen 131 navedene uredbe. Zaradi sprememb v členu 131(3) navedene uredbe bi bilo treba ustrezno spremeniti tudi Dodatek 7 k Prilogi VII k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1011/2014. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva skupni znesek upravičenih izdatkov, vnesenih v računovodske sisteme organa za potrjevanje, ki je bil vključen v zahtevo za izplačilo, se točka (a) člena 137(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 sklicuje nazaj na člen 131 navedene uredbe. Zaradi sprememb v členu 131(3) navedene uredbe bi bilo treba ustrezno spremeniti tudi Dodatek 7 k Prilogi VII k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1011/2014.

| (5) | Da se zagotovi pravna varnost ter omejijo neskladnosti med spremenjenimi določbami Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki se uporabljajo od 2. avgusta 2018 ali prej v skladu s členom 282 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, in določbami te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

Da se zagotovi pravna varnost ter omejijo neskladnosti med spremenjenimi določbami Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki se uporabljajo od 2. avgusta 2018 ali prej v skladu s členom 282 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, in določbami te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov. |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

| (7) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 1011/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 1011/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi VI in VII k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1011/2014 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. februarja 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1011/2014 z dne 22. septembra 2014 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vzorci za predložitev nekaterih informacij Komisiji ter o podrobnih pravilih za izmenjavo informacij med upravičenci in organi upravljanja, organi za potrjevanje, revizijskimi organi in posredniškimi organi (UL L 286, 30.9.2014, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

3

---

PRILOGA

Prilogi VI in VII se spremenita:

| (1) | Dodatek 2 k Prilogi VI se spremeni:






  (a) | naslov stolpca (B) se nadomesti z naslednjim:

  „Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci ali, če so države članice v skladu s točko (a) člena 2(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013 odločile, da je upravičenec organ, ki dodeli pomoč, organ, ki prejme pomoč, v treh letih od prejema vnaprejšnjega izplačila“; |
| --- | --- | --- |

(1)

Dodatek 2 k Prilogi VI se spremeni:

(a)

naslov stolpca (B) se nadomesti z naslednjim:

„Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci ali, če so države članice v skladu s točko (a) člena 2(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013 odločile, da je upravičenec organ, ki dodeli pomoč, organ, ki prejme pomoč, v treh letih od prejema vnaprejšnjega izplačila“;

| (b) | naslov stolpca (C) se nadomesti z naslednjim:

  „Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci ali, če so države članice v skladu s točko (a) člena 2(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013 odločile, da je upravičenec organ, ki dodeli pomoč, organ, ki prejme pomoč, in za katerega triletni rok še ni potekel“; |
| --- | --- |

(b)

naslov stolpca (C) se nadomesti z naslednjim:

„Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci ali, če so države članice v skladu s točko (a) člena 2(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013 odločile, da je upravičenec organ, ki dodeli pomoč, organ, ki prejme pomoč, in za katerega triletni rok še ni potekel“;

| (2) | Dodatek 7 k Prilogi VII se spremeni:






  (a) | naslov stolpca (B) se nadomesti z naslednjim:

  „Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci ali, če so države članice v skladu s točko (a) člena 2(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013 odločile, da je upravičenec organ, ki dodeli pomoč, organ, ki prejme pomoč, v treh letih od prejema vnaprejšnjega izplačila“; |
| --- | --- | --- |

(2)

Dodatek 7 k Prilogi VII se spremeni:

(a)

naslov stolpca (B) se nadomesti z naslednjim:

„Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci ali, če so države članice v skladu s točko (a) člena 2(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013 odločile, da je upravičenec organ, ki dodeli pomoč, organ, ki prejme pomoč, v treh letih od prejema vnaprejšnjega izplačila“;

| (b) | naslov stolpca (C) se nadomesti z naslednjim:

  „Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci ali, če so države članice v skladu s točko (a) člena 2(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013 odločile, da je upravičenec organ, ki dodeli pomoč, organ, ki prejme pomoč, in za katerega triletni rok še ni potekel“. |
| --- | --- |

(b)

naslov stolpca (C) se nadomesti z naslednjim:

„Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci ali, če so države članice v skladu s točko (a) člena 2(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013 odločile, da je upravičenec organ, ki dodeli pomoč, organ, ki prejme pomoč, in za katerega triletni rok še ni potekel“.

---

| 21.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/296

z dne 20. februarja 2019

o popravku nekaterih jezikovnih različic Izvedbene uredbe (EU) 2016/2286 o določitvi podrobnih pravil glede uporabe politike poštene uporabe in metodologije za oceno trajnosti odprave maloprodajnih pribitkov za gostovanje ter glede vloge, ki jo predloži ponudnik gostovanja za namene navedene ocene

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 531/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (1), zlasti člena 6d(1) Uredbe,

po posvetovanju z Organom evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Grška, nizozemska in portugalska jezikovna različica Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/2286 (2) vsebujejo napako v prvem pododstavku člena 4(2) v zvezi z izračunom najmanjše količine storitev podatkovnega gostovanja, ki jo lahko uporabnik gostovanja uporabi med občasnimi potovanji v Uniji, v primeru, da ponudnik gostovanja uporablja politiko poštene uporabe. |
| --- | --- |

(1)

Grška, nizozemska in portugalska jezikovna različica Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/2286 (2) vsebujejo napako v prvem pododstavku člena 4(2) v zvezi z izračunom najmanjše količine storitev podatkovnega gostovanja, ki jo lahko uporabnik gostovanja uporabi med občasnimi potovanji v Uniji, v primeru, da ponudnik gostovanja uporablja politiko poštene uporabe.

| (2) | Grško, nizozemsko in portugalsko jezikovno različico Izvedbene uredbe (EU) 2016/2286 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. Druge jezikovne različice napak ne vsebujejo. |
| --- | --- |

(2)

Grško, nizozemsko in portugalsko jezikovno različico Izvedbene uredbe (EU) 2016/2286 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. Druge jezikovne različice napak ne vsebujejo.

| (3) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za komunikacije – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za komunikacije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

(ne zadeva slovenskega jezika)

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. februarja 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 172, 30.6.2012, str. 10.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2286 z dne 15. decembra 2016 o določitvi podrobnih pravil glede uporabe politike poštene uporabe in metodologije za oceno trajnosti odprave maloprodajnih pribitkov za gostovanje ter glede vloge, ki jo predloži ponudnik gostovanja za namene navedene ocene (UL L 344, 17.12.2016, str. 46).

2

---

| 21.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/297

z dne 20. februarja 2019

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: „osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

Veljavni ukrepi

| (1) | Po protidampinški preiskavi (v nadaljnjem besedilu: „prvotna preiskava“) je Svet z Uredbo (ES) št. 1338/2006 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: „LRK“ ali „Kitajska“ ali „zadevna država“). Ukrep je bil sprejet kot dajatev ad valorem v višini 58,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Po protidampinški preiskavi (v nadaljnjem besedilu: „prvotna preiskava“) je Svet z Uredbo (ES) št. 1338/2006 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: „LRK“ ali „Kitajska“ ali „zadevna država“). Ukrep je bil sprejet kot dajatev ad valorem v višini 58,9 %.

2

| (2) | Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa (v nadaljnjem besedilu: „prejšnji pregled zaradi izteka ukrepa“) z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1153/2012 (3) sklenil, da bo ohranil veljavne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(2)

Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa (v nadaljnjem besedilu: „prejšnji pregled zaradi izteka ukrepa“) z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1153/2012 (3) sklenil, da bo ohranil veljavne protidampinške dajatve.

3

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (3) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov (4) je Komisija prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka veljavnih ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov (4) je Komisija prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka veljavnih ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

4

| (4) | Zahtevek je vložilo združenje UK Leather Federation (v nadaljnjem besedilu: „vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje semiš usnja v Uniji, in ga utemeljilo s trditvijo, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je vložilo združenje UK Leather Federation (v nadaljnjem besedilu: „vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje semiš usnja v Uniji, in ga utemeljilo s trditvijo, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škode industriji Unije.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (5) | Komisija je po ugotovitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, 6. decembra 2017 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (5) (v nadaljnjem besedilu: „obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je po ugotovitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, 6. decembra 2017 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (5) (v nadaljnjem besedilu: „obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

Uradnem listu Evropske unije

5

1.4   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (6) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, znane proizvajalce v Uniji, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, nepovezane uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevne države. Drugih znanih proizvajalcev semiš usnja v Uniji razen tistih, ki jih predstavlja vložnik, ni. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, znane proizvajalce v Uniji, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, nepovezane uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevne države. Drugih znanih proizvajalcev semiš usnja v Uniji razen tistih, ki jih predstavlja vložnik, ni.

1.5   Vzorčenje

Vzorčenje

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo v skladu s členom 17 osnovne uredbe morda izbrala vzorec nepovezanih uvoznikov Unije in kitajskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo v skladu s členom 17 osnovne uredbe morda izbrala vzorec nepovezanih uvoznikov Unije in kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

| (8) | Ker sta edina obstoječa proizvajalca Unije predstavljala 100 % proizvodnje Unije, ni bilo predvideno vzorčenje proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(8)

Ker sta edina obstoječa proizvajalca Unije predstavljala 100 % proizvodnje Unije, ni bilo predvideno vzorčenje proizvajalcev Unije.

1.5.1   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (9) | Da bi se sprejela odločitev, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko bil izbran vzorec, so bili vsi nepovezani uvozniki pozvani, naj sodelujejo v tej preiskavi. Strani so bile pozvane, naj se javijo in Komisiji zagotovijo informacije, zahtevane v Prilogi II k obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se sprejela odločitev, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko bil izbran vzorec, so bili vsi nepovezani uvozniki pozvani, naj sodelujejo v tej preiskavi. Strani so bile pozvane, naj se javijo in Komisiji zagotovijo informacije, zahtevane v Prilogi II k obvestilu o začetku.

| (10) | Javila sta se dva nepovezana uvoznika. Vendar ti družbi od prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa, tj. od leta 2012, nista uvažali zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(10)

Javila sta se dva nepovezana uvoznika. Vendar ti družbi od prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa, tj. od leta 2012, nista uvažali zadevnega izdelka.

1.5.2   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (11) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je znane izvoznike ali proizvajalce iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge izvoznike ali proizvajalce, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, ter/ali stopi v stik z njimi. Misija na zahtevo ni odgovorila. Komisija je tako stopila v stik samo s proizvajalci izvozniki, ki jih je vložnik navedel v zahtevku za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je znane izvoznike ali proizvajalce iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge izvoznike ali proizvajalce, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, ter/ali stopi v stik z njimi. Misija na zahtevo ni odgovorila. Komisija je tako stopila v stik samo s proizvajalci izvozniki, ki jih je vložnik navedel v zahtevku za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa.

| (12) | Noben proizvajalec izvoznik iz LRK ni predložil zahtevanih informacij ali sodeloval v preiskavi. |
| --- | --- |

(12)

Noben proizvajalec izvoznik iz LRK ni predložil zahtevanih informacij ali sodeloval v preiskavi.

1.6   Vprašalniki in preveritveni obiski

Vprašalniki in preveritveni obiski

| (13) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije.

| (14) | Komisija je poslala vprašalnik dvema proizvajalcema Unije, ki ju zastopa vložnik. Izpolnjena vprašalnika je prejela od obeh proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je poslala vprašalnik dvema proizvajalcema Unije, ki ju zastopa vložnik. Izpolnjena vprašalnika je prejela od obeh proizvajalcev Unije.

| (15) | Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:


  proizvajalca Unije








  — | Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- | --- |

(15)

Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalca Unije

proizvajalca Unije

—

Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Združeno kraljestvo,

| — | Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italija. |
| --- | --- |

—

Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italija.

1.7   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (16) | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom dampinga in škode je zajelo obdobje od 1. oktobra 2016 do 30. septembra 2017 (v nadaljnjem besedilu: „obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je potekalo v obdobju od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: „obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(16)

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom dampinga in škode je zajelo obdobje od 1. oktobra 2016 do 30. septembra 2017 (v nadaljnjem besedilu: „obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je potekalo v obdobju od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: „obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (17) | Zadevni izdelek je semiš usnje in kombinacija semiš usnja, razrezanega v oblike ali nerazrezanega, vključno s „crust“ semiš usnjem in kombinacijo „crust“ semiš usnja, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90 (v nadaljnjem besedilu: „zadevni izdelek“). Uporablja se predvsem za čiščenje in poliranje. |
| --- | --- |

(17)

Zadevni izdelek je semiš usnje in kombinacija semiš usnja, razrezanega v oblike ali nerazrezanega, vključno s „crust“ semiš usnjem in kombinacijo „crust“ semiš usnja, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90 (v nadaljnjem besedilu: „zadevni izdelek“). Uporablja se predvsem za čiščenje in poliranje.

| (18) | Preiskava je tako kot prvotna preiskava potrdila, da imata zadevni izdelek in izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, še vedno enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in enako osnovno uporabo ter sta zato podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Preiskava je tako kot prvotna preiskava potrdila, da imata zadevni izdelek in izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, še vedno enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in enako osnovno uporabo ter sta zato podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

| (19) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga kitajskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

| (20) | Ker v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz LRK (glej uvodno izjavo 12), je Komisija ocenila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe, zlasti statističnih podatkov Eurostata, kitajske zbirke podatkov o izvozu, informacij iz zahtevka za pregled, javno dostopnih informacij, kot je uradna spletna stran kitajskega proizvajalca Henan Prosper (6), in informacij, pridobljenih od vložnika med preiskavo v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(20)

Ker v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz LRK (glej uvodno izjavo 12), je Komisija ocenila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe, zlasti statističnih podatkov Eurostata, kitajske zbirke podatkov o izvozu, informacij iz zahtevka za pregled, javno dostopnih informacij, kot je uradna spletna stran kitajskega proizvajalca Henan Prosper (6), in informacij, pridobljenih od vložnika med preiskavo v zvezi s pregledom.

6

3.1   Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.1.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (21) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se v primeru uvoza iz LRK normalna vrednost običajno določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom ali cene, ki velja pri izvozu iz te tretje države v druge države, vključno z Unijo, ali, če to ni mogoče, na kateri koli drugi razumni osnovi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek, po potrebi primerno prilagojeni, tako da vsebuje razumno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se v primeru uvoza iz LRK normalna vrednost običajno določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom ali cene, ki velja pri izvozu iz te tretje države v druge države, vključno z Unijo, ali, če to ni mogoče, na kateri koli drugi razumni osnovi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek, po potrebi primerno prilagojeni, tako da vsebuje razumno stopnjo dobička.

Normalna vrednost v prvotni preiskavi in predhodnem pregledu zaradi izteka ukrepa

Normalna vrednost v prvotni preiskavi in predhodnem pregledu zaradi izteka ukrepa

| (22) | V prvotni preiskavi je Komisija kot primerljivo državo uporabila Združene države Amerike (v nadaljnjem besedilu: „ZDA“) in določila normalno vrednost na podlagi cen sodelujočega proizvajalca semiš usnja v ZDA. |
| --- | --- |

(22)

V prvotni preiskavi je Komisija kot primerljivo državo uporabila Združene države Amerike (v nadaljnjem besedilu: „ZDA“) in določila normalno vrednost na podlagi cen sodelujočega proizvajalca semiš usnja v ZDA.

| (23) | Od takrat je edini proizvajalec semiš usnja, ki je obratoval v ZDA, prekinil svojo proizvodnjo. Komisija je zato v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa določila normalno vrednost na podlagi povprečne cene uvoza iz Indije v Unijo (Indija je bila takrat največja uvoznica v Unijo). |
| --- | --- |

(23)

Od takrat je edini proizvajalec semiš usnja, ki je obratoval v ZDA, prekinil svojo proizvodnjo. Komisija je zato v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa določila normalno vrednost na podlagi povprečne cene uvoza iz Indije v Unijo (Indija je bila takrat največja uvoznica v Unijo).

Normalna vrednost v sedanji preiskavi

Normalna vrednost v sedanji preiskavi

| (24) | Komisija je v obvestilu o začetku sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepa zainteresirane strani obvestila, da namerava za določitev osnove za normalno vrednost uporabiti cene v Uniji. Zainteresirane strani je tudi obvestila, da se lahko drugi proizvajalci semiš usnja v državah s tržnim gospodarstvom nahajajo v Indiji, Nigeriji, Turčiji in na Novi Zelandiji. Te države bi se tako lahko štele za tretje države s tržnim gospodarstvom (v nadaljnjem besedilu: „primerljive države“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Vendar Komisija ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je v obvestilu o začetku sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepa zainteresirane strani obvestila, da namerava za določitev osnove za normalno vrednost uporabiti cene v Uniji. Zainteresirane strani je tudi obvestila, da se lahko drugi proizvajalci semiš usnja v državah s tržnim gospodarstvom nahajajo v Indiji, Nigeriji, Turčiji in na Novi Zelandiji. Te države bi se tako lahko štele za tretje države s tržnim gospodarstvom (v nadaljnjem besedilu: „primerljive države“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Vendar Komisija ni prejela nobenih pripomb.

| (25) | Komisija je najprej stopila v stik s predstavništvi morebitnih primerljivih držav, da bi zaprosila za pomoč pri opredelitvi proizvajalcev v njihovih zadevnih državah, ki bi lahko bili povabljeni k sodelovanju kot proizvajalci iz primerljive države. Nato je naslovila zahtevo za sodelovanje na vse znane proizvajalce semiš usnja v teh državah, in sicer na sedem znanih proizvajalcev in dve znani združenji proizvajalcev v Indiji, edinega znanega proizvajalca na Novi Zelandiji in edinega znanega proizvajalca v Turčiji. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je najprej stopila v stik s predstavništvi morebitnih primerljivih držav, da bi zaprosila za pomoč pri opredelitvi proizvajalcev v njihovih zadevnih državah, ki bi lahko bili povabljeni k sodelovanju kot proizvajalci iz primerljive države. Nato je naslovila zahtevo za sodelovanje na vse znane proizvajalce semiš usnja v teh državah, in sicer na sedem znanih proizvajalcev in dve znani združenji proizvajalcev v Indiji, edinega znanega proizvajalca na Novi Zelandiji in edinega znanega proizvajalca v Turčiji.

| (26) | Na začetku je v sodelovanje privolil le en od proizvajalcev semiš usnja, in sicer iz Indije. Vendar pa ni izpolnil vprašalnika, ki ga je poslala Komisija, in je prenehal sodelovati. Noben od kontaktiranih proizvajalcev semiš usnja iz primerljive države tako nazadnje ni sodeloval v preiskavi. |
| --- | --- |

(26)

Na začetku je v sodelovanje privolil le en od proizvajalcev semiš usnja, in sicer iz Indije. Vendar pa ni izpolnil vprašalnika, ki ga je poslala Komisija, in je prenehal sodelovati. Noben od kontaktiranih proizvajalcev semiš usnja iz primerljive države tako nazadnje ni sodeloval v preiskavi.

| (27) | Zaradi nesodelovanja proizvajalcev iz držav s tržnim gospodarstvom, se je Komisija odločila, da določi normalno vrednost na podlagi iste metodologije kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer na podlagi uvoznih cen največjega uvoznika semiš usnja v Unijo. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi nesodelovanja proizvajalcev iz držav s tržnim gospodarstvom, se je Komisija odločila, da določi normalno vrednost na podlagi iste metodologije kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer na podlagi uvoznih cen največjega uvoznika semiš usnja v Unijo.

| (28) | Glede na statistične podatke (7) je imela Nigerija v OPP največji obseg uvoza v Unijo. Normalna vrednost je bila tako določena na podlagi povprečne cene uvoza iz Nigerije v Unijo. |
| --- | --- |

(28)

Glede na statistične podatke (7) je imela Nigerija v OPP največji obseg uvoza v Unijo. Normalna vrednost je bila tako določena na podlagi povprečne cene uvoza iz Nigerije v Unijo.

7

3.1.2   Izvozna cena

Izvozna cena

| (29) | Ker v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz LRK (glej uvodno izjavo 12), je Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe ocenila verjetnost nadaljevanja dampinga na podlagi razpoložljivih dejstev. Izvozna cena je bila določena na podlagi povprečne statistične cene uvoza iz LRK v Unijo (8). |
| --- | --- |

(29)

Ker v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz LRK (glej uvodno izjavo 12), je Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe ocenila verjetnost nadaljevanja dampinga na podlagi razpoložljivih dejstev. Izvozna cena je bila določena na podlagi povprečne statistične cene uvoza iz LRK v Unijo (8).

8

3.1.3   Damping

Damping

| (30) | Komisija je normalno vrednost primerjala na podlagi metode, opisane v oddelku 3.1.1, izvozno ceno pa je določila v skladu z metodo iz oddelka 3.1.2. Rezultat izračuna dampinga je bila stopnja dampinga v višini 118 %. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je normalno vrednost primerjala na podlagi metode, opisane v oddelku 3.1.1, izvozno ceno pa je določila v skladu z metodo iz oddelka 3.1.2. Rezultat izračuna dampinga je bila stopnja dampinga v višini 118 %.

3.1.4   Sklep o dampingu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

Sklep o dampingu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

| (31) | Kitajski proizvajalci izvozniki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej izvažali semiš usnje v Unijo po dampinških cenah, vendar v manjšem obsegu kot v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(31)

Kitajski proizvajalci izvozniki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej izvažali semiš usnje v Unijo po dampinških cenah, vendar v manjšem obsegu kot v prvotni preiskavi.

3.2   Analiza verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga

Analiza verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga

| (32) | Komisija je analizirala, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga. Pri tem je preučila kitajsko proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost, ravnanje kitajskih izvoznikov na drugih trgih, razmere na kitajskem domačem trgu in privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je analizirala, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga. Pri tem je preučila kitajsko proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost, ravnanje kitajskih izvoznikov na drugih trgih, razmere na kitajskem domačem trgu in privlačnost trga Unije.

| (33) | Ker noben od znanih proizvajalcev izvoznikov semiš usnja ni sodeloval v preiskavi, so morale ugotovitve, navedene v uvodnih izjavah 34 do 44 v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljiti na drugih virih, tj. podatkih Eurostata, podatkih kitajske zbirke podatkov o izvozu, informacijah iz zahtevka za pregled, javno dostopnih informacijah, med drugim informacijah z uradne spletne strani kitajskega proizvajalca Henan Prosper, in informacijah, pridobljenih od vložnika med preiskavo v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(33)

Ker noben od znanih proizvajalcev izvoznikov semiš usnja ni sodeloval v preiskavi, so morale ugotovitve, navedene v uvodnih izjavah 34 do 44 v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljiti na drugih virih, tj. podatkih Eurostata, podatkih kitajske zbirke podatkov o izvozu, informacijah iz zahtevka za pregled, javno dostopnih informacijah, med drugim informacijah z uradne spletne strani kitajskega proizvajalca Henan Prosper, in informacijah, pridobljenih od vložnika med preiskavo v zvezi s pregledom.

3.2.1   Proizvodna zmogljivost

Proizvodna zmogljivost

| (34) | Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov informacije o proizvodni in neizkoriščeni zmogljivosti, ki so na voljo Komisiji, temeljijo na informacijah, ki jih je predložil vložnik, in na javno dostopnih informacijah. |
| --- | --- |

(34)

Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov informacije o proizvodni in neizkoriščeni zmogljivosti, ki so na voljo Komisiji, temeljijo na informacijah, ki jih je predložil vložnik, in na javno dostopnih informacijah.

| (35) | Glede na te informacije na Kitajskem obstaja znatna zmogljivost za proizvodnjo semiš usnja. |
| --- | --- |

(35)

Glede na te informacije na Kitajskem obstaja znatna zmogljivost za proizvodnjo semiš usnja.

| (36) | Prvič, na Kitajskem ima sedež največja družba za proizvodnjo ovčje kože na svetu, tj. Henan Prosper. Čeprav družba Henan Prosper predeluje različne živalske kože (vključno s kožami, ki ne spadajo v obseg izdelka), ima proizvodno zmogljivost v višini 30 000 kož na dan. Po podatkih s spletišča družbe Henan Prosper je ta zmogljivost enakovredna letni zmogljivosti predelave v višini 7 milijonov kož (približno 47,3 milijona kvadratnih čevljev) (9). Družba ima 3 600 zaposlenih in posebno strojarno za semiš usnje (10). Čeprav informacije o točnem deležu proizvodnje (in zmogljivosti) semiš usnja v okviru celotne proizvodnje niso na voljo, je za primerjavo zmogljivost industrije Unije za proizvodnjo semiš usnja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala med 7 in 10 milijoni kvadratnih čevljev (11). |
| --- | --- |

(36)

Prvič, na Kitajskem ima sedež največja družba za proizvodnjo ovčje kože na svetu, tj. Henan Prosper. Čeprav družba Henan Prosper predeluje različne živalske kože (vključno s kožami, ki ne spadajo v obseg izdelka), ima proizvodno zmogljivost v višini 30 000 kož na dan. Po podatkih s spletišča družbe Henan Prosper je ta zmogljivost enakovredna letni zmogljivosti predelave v višini 7 milijonov kož (približno 47,3 milijona kvadratnih čevljev) (9). Družba ima 3 600 zaposlenih in posebno strojarno za semiš usnje (10). Čeprav informacije o točnem deležu proizvodnje (in zmogljivosti) semiš usnja v okviru celotne proizvodnje niso na voljo, je za primerjavo zmogljivost industrije Unije za proizvodnjo semiš usnja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala med 7 in 10 milijoni kvadratnih čevljev (11).

9

10

11

| (37) | Drugič, glede na informacije, ki jih je predložil vložnik, obstaja na Kitajskem več drugih proizvajalcev semiš usnja. Komisija nima informacij o proizvodni zmogljivosti teh proizvajalcev. Vendar že sama letna zmogljivost družbe Henan Prosper v višini 7 milijonov kož presega celotno potrošnjo Unije v OPP (glej preglednico 1 v uvodni izjavi 53). |
| --- | --- |

(37)

Drugič, glede na informacije, ki jih je predložil vložnik, obstaja na Kitajskem več drugih proizvajalcev semiš usnja. Komisija nima informacij o proizvodni zmogljivosti teh proizvajalcev. Vendar že sama letna zmogljivost družbe Henan Prosper v višini 7 milijonov kož presega celotno potrošnjo Unije v OPP (glej preglednico 1 v uvodni izjavi 53).

| (38) | Komisija je zato sklenila, da bi imeli kitajski proizvajalci semiš usnja na voljo zadostne proizvodne zmogljivosti, ki bi se lahko uporabile za proizvodnjo semiš usnja za izvoz v Unijo v primeru izteka protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je zato sklenila, da bi imeli kitajski proizvajalci semiš usnja na voljo zadostne proizvodne zmogljivosti, ki bi se lahko uporabile za proizvodnjo semiš usnja za izvoz v Unijo v primeru izteka protidampinških ukrepov.

3.2.2   Ravnanje kitajskih izvoznikov na trgih tretjih držav

Ravnanje kitajskih izvoznikov na trgih tretjih držav

| (39) | V OPP so kitajski proizvajalci izvažali znatne količine semiš usnja v tretje države zunaj Unije, zlasti v Malezijo, Bangladeš, Singapur, Vietnam, Japonsko in ZDA. Skupni obseg izvoza je glede na kitajsko zbirko podatkov o izvozu v OPP predstavljal 5,1 milijona kvadratnih čevljev semiš usnja. |
| --- | --- |

(39)

V OPP so kitajski proizvajalci izvažali znatne količine semiš usnja v tretje države zunaj Unije, zlasti v Malezijo, Bangladeš, Singapur, Vietnam, Japonsko in ZDA. Skupni obseg izvoza je glede na kitajsko zbirko podatkov o izvozu v OPP predstavljal 5,1 milijona kvadratnih čevljev semiš usnja.

| (40) | Komisija je primerjala povprečno ceno semiš usnja, izvoženega na glavne izvozne trge v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, s povprečno izvozno ceno na trgu Unije. Ta primerjava je bila izvedena na podlagi informacij iz kitajske zbirke podatkov o izvozu (12). |
| --- | --- |

(40)

Komisija je primerjala povprečno ceno semiš usnja, izvoženega na glavne izvozne trge v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, s povprečno izvozno ceno na trgu Unije. Ta primerjava je bila izvedena na podlagi informacij iz kitajske zbirke podatkov o izvozu (12).

12

| (41) | Cene, ki jih navaja kitajska zbirka podatkov o izvozu, so pokazale bistvene razlike v cenah na kg pri izvozu v različne države v OPP. Zbirka podatkov je pokazala tudi, da je bilo 72,8 % izvoženih količin iz Kitajske v tretje države opravljenih po nižji ceni kot pri izvozu istega izdelka v Unijo, v zvezi s katerim je bil ugotovljen damping. Zato je izvoz semiš usnja iz Kitajske v tretje države potekal po še nižjih cenah od cen v Uniji. |
| --- | --- |

(41)

Cene, ki jih navaja kitajska zbirka podatkov o izvozu, so pokazale bistvene razlike v cenah na kg pri izvozu v različne države v OPP. Zbirka podatkov je pokazala tudi, da je bilo 72,8 % izvoženih količin iz Kitajske v tretje države opravljenih po nižji ceni kot pri izvozu istega izdelka v Unijo, v zvezi s katerim je bil ugotovljen damping. Zato je izvoz semiš usnja iz Kitajske v tretje države potekal po še nižjih cenah od cen v Uniji.

3.2.3   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (42) | Pred uvedbo ukrepov je bila Unija tradicionalni izvozni trg za LRK. V obdobju prvotne preiskave (od aprila 2004 do marca 2005) je kitajski uvoz v Unijo znašal 6,6 milijona kvadratnih čevljev semiš usnja, kar je več kot 28-krat več od trenutne ravni izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(42)

Pred uvedbo ukrepov je bila Unija tradicionalni izvozni trg za LRK. V obdobju prvotne preiskave (od aprila 2004 do marca 2005) je kitajski uvoz v Unijo znašal 6,6 milijona kvadratnih čevljev semiš usnja, kar je več kot 28-krat več od trenutne ravni izvoza v Unijo.

| (43) | V OPP je bila povprečna raven cen na trgu Unije (0,99 EUR na kvadratni čevelj) višja od kitajske povprečne izvozne cene za druge izvozne trge, kar kaže na gospodarsko spodbudo za kitajske proizvajalce izvoznike, da svoj izvoz preusmerijo v Unijo v primeru izteka protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(43)

V OPP je bila povprečna raven cen na trgu Unije (0,99 EUR na kvadratni čevelj) višja od kitajske povprečne izvozne cene za druge izvozne trge, kar kaže na gospodarsko spodbudo za kitajske proizvajalce izvoznike, da svoj izvoz preusmerijo v Unijo v primeru izteka protidampinških ukrepov.

| (44) | Glede na to, da je bila Unija tradicionalni kitajski trg pred uvedbo ukrepov, in glede na (visoke) cene Komisija meni, da bo trg Unije v primeru izteka protidampinških ukrepov postal privlačnejši za kitajske proizvajalce, ki bodo verjetno poskušali povečati svojo prodajo v Unijo z uporabo svojih razpoložljivih zmogljivosti in ne bodo začeli izvažati na druge trge. |
| --- | --- |

(44)

Glede na to, da je bila Unija tradicionalni kitajski trg pred uvedbo ukrepov, in glede na (visoke) cene Komisija meni, da bo trg Unije v primeru izteka protidampinških ukrepov postal privlačnejši za kitajske proizvajalce, ki bodo verjetno poskušali povečati svojo prodajo v Unijo z uporabo svojih razpoložljivih zmogljivosti in ne bodo začeli izvažati na druge trge.

3.2.4   Sklep o dampingu in verjetnosti nadaljevanja dampinga

Sklep o dampingu in verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (45) | Preiskava je pokazala, da se je uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Pokazala je tudi, da je bila proizvodna zmogljivost v LRK zelo velika v primerjavi s potrošnjo Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ta zmogljivost bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov verjetno vsaj delno uvažala na trg Unije. |
| --- | --- |

(45)

Preiskava je pokazala, da se je uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Pokazala je tudi, da je bila proizvodna zmogljivost v LRK zelo velika v primerjavi s potrošnjo Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ta zmogljivost bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov verjetno vsaj delno uvažala na trg Unije.

| (46) | Poleg tega so bile kitajske izvozne cene za druge trge nižje kot za Unijo. To določanje cen kitajskega izvoza na trge tretjih držav kaže na verjetnost nadaljevanja dampinga v Uniji v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(46)

Poleg tega so bile kitajske izvozne cene za druge trge nižje kot za Unijo. To določanje cen kitajskega izvoza na trge tretjih držav kaže na verjetnost nadaljevanja dampinga v Uniji v primeru izteka ukrepov.

| (47) | Privlačnost trga Unije v smislu obsega in cen je nakazovala verjetnost, da bi se kitajski izvoz v primeru izteka ukrepov usmeril na trg Unije. |
| --- | --- |

(47)

Privlačnost trga Unije v smislu obsega in cen je nakazovala verjetnost, da bi se kitajski izvoz v primeru izteka ukrepov usmeril na trg Unije.

| (48) | Zato je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi razveljavitev protidampinških ukrepov povzročila znaten dampinški uvoz iz LRK v Unijo, oziroma, povedano drugače, da obstaja velika verjetnost nadaljevanja dampinga. |
| --- | --- |

(48)

Zato je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi razveljavitev protidampinških ukrepov povzročila znaten dampinški uvoz iz LRK v Unijo, oziroma, povedano drugače, da obstaja velika verjetnost nadaljevanja dampinga.

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

| (49) | Podobni izdelek sta v obdobju preiskave v Uniji izdelovala dva proizvajalca. Ta predstavljata „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Podobni izdelek sta v obdobju preiskave v Uniji izdelovala dva proizvajalca. Ta predstavljata „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (50) | Ugotovljeno je bilo, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave znašala 4 do 5 milijonov kvadratnih čevljev. Komisija je ta izračun pridobila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, kot so podatki, zbrani od obeh sodelujočih proizvajalcev v Uniji med preiskavo. Ta sodelujoča proizvajalca Unije predstavljata 100 % celotne proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(50)

Ugotovljeno je bilo, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave znašala 4 do 5 milijonov kvadratnih čevljev. Komisija je ta izračun pridobila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, kot so podatki, zbrani od obeh sodelujočih proizvajalcev v Uniji med preiskavo. Ta sodelujoča proizvajalca Unije predstavljata 100 % celotne proizvodnje Unije.

| (51) | Ker mikroekonomski in makroekonomski kazalniki škode temeljijo samo na podatkih dveh družb, so izraženi v obliki indeksa, da se v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohrani zaupnost. |
| --- | --- |

(51)

Ker mikroekonomski in makroekonomski kazalniki škode temeljijo samo na podatkih dveh družb, so izraženi v obliki indeksa, da se v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohrani zaupnost.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (52) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi preverjenega obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter podatkov Eurostata o uvozu. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi preverjenega obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter podatkov Eurostata o uvozu.

| (53) | Potrošnja Unije se je gibala, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije (v kvadratnih čevljih) | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja Unije (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 25 000 –35 000 | 30 000 –40 000 | 35 000 –45 000 | 40 000 –50 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 113 | 127 | 141 |
| Vir: Podatki, ki jih je zagotovil vložnik, in Eurostat. |

(53)

Potrošnja Unije se je gibala, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije (v kvadratnih čevljih)

Potrošnja Unije (v kvadratnih čevljih)

2014

2015

2016

OPP

Skupna potrošnja Unije (v 1 000 kvadratnih čevljev)

25 000 –35 000

30 000 –40 000

35 000 –45 000

40 000 –50 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

113

113

127

127

141

141

Vir: Podatki, ki jih je zagotovil vložnik, in Eurostat.

Vir:

| (54) | Potrošnja Unije se je postopoma povečevala za 13 do 14 % na leto in na splošno za 41 % v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(54)

Potrošnja Unije se je postopoma povečevala za 13 do 14 % na leto in na splošno za 41 % v obravnavanem obdobju.

4.3   Uvoz iz LRK

Uvoz iz LRK

4.3.1   Obseg in tržni delež

Obseg in tržni delež

| (55) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata o uvozu. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je navedeno v uvodnih izjavah 52 do 54. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata o uvozu. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je navedeno v uvodnih izjavah 52 do 54.

| (56) | Uvoz iz LRK v Unijo se je gibal, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 2


  Obseg uvoza (v kvadratnih čevljih) in tržni delež | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 3 230 | 403 | 293 | 230 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 12 | 9 | 7 |
| Tržni delež uvoza iz LRK (v %) | 10–15 | 0–5 | 0–5 | 0–5 |
| Vir: Podatki Eurostata. |

(56)

Uvoz iz LRK v Unijo se je gibal, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza (v kvadratnih čevljih) in tržni delež

Obseg uvoza (v kvadratnih čevljih) in tržni delež

2014

2015

2016

OPP

Obseg uvoza iz LRK (v 1 000 kvadratnih čevljev)

3 230

403

293

230

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

12

12

9

9

7

7

Tržni delež uvoza iz LRK (v %)

10–15

0–5

0–5

0–5

Vir: Podatki Eurostata.

Vir:

| (57) | Obseg uvoza iz LRK se je močno zmanjšal, in sicer s 3,2 milijona kvadratnih čevljev leta 2014 na 0,2 milijona kvadratnih čevljev v OPP, tj. za 93 %, pri čemer se je tržni delež v obravnavanem obdobju ustrezno zmanjšal z 10–15 % na 0–5 %. Kitajski proizvajalci izvozniki imajo trenutno zelo majhen tržni delež, kar potrjuje, da so veljavni protidampinški ukrepi učinkoviti. |
| --- | --- |

(57)

Obseg uvoza iz LRK se je močno zmanjšal, in sicer s 3,2 milijona kvadratnih čevljev leta 2014 na 0,2 milijona kvadratnih čevljev v OPP, tj. za 93 %, pri čemer se je tržni delež v obravnavanem obdobju ustrezno zmanjšal z 10–15 % na 0–5 %. Kitajski proizvajalci izvozniki imajo trenutno zelo majhen tržni delež, kar potrjuje, da so veljavni protidampinški ukrepi učinkoviti.

4.3.2   Cene uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (58) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 3


  Uvozne cene (v EUR/kvadratni čevelj) | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena uvoza iz LRK (v EUR/kvadratni čevelj) | 0,06 | 0,24 | 0,28 | 0,39 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 417 | 490 | 668 |
| Vir: Podatki Eurostata. |

(58)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 3

Preglednica 3

Uvozne cene (v EUR/kvadratni čevelj)

Uvozne cene (v EUR/kvadratni čevelj)

2014

2015

2016

OPP

Cena uvoza iz LRK (v EUR/kvadratni čevelj)

0,06

0,24

0,28

0,39

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

417

417

490

490

668

668

Vir: Podatki Eurostata.

Vir:

| (59) | Cene uvoza so se v obravnavanem obdobju stalno višale. Opozoriti pa je treba, da izhodiščno leto kaže razmeroma nizko denarno vrednost. |
| --- | --- |

(59)

Cene uvoza so se v obravnavanem obdobju stalno višale. Opozoriti pa je treba, da izhodiščno leto kaže razmeroma nizko denarno vrednost.

| (60) | Za analizo nelojalnega nižanja cen v OPP je bila tehtana povprečna prodajna cena industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije primerjana z ustrezno tehtano povprečno ceno uvoza iz LRK. Za primerjavo so bile prodajne cene industrije Unije prilagojene zlasti za dobropise, stroške dostave in pakiranja ter provizije na ravni franko tovarna. Uvozna cena iz LRK je bila pridobljena od Eurostata in prilagojena glede na carinsko tarifo in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(60)

Za analizo nelojalnega nižanja cen v OPP je bila tehtana povprečna prodajna cena industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije primerjana z ustrezno tehtano povprečno ceno uvoza iz LRK. Za primerjavo so bile prodajne cene industrije Unije prilagojene zlasti za dobropise, stroške dostave in pakiranja ter provizije na ravni franko tovarna. Uvozna cena iz LRK je bila pridobljena od Eurostata in prilagojena glede na carinsko tarifo in stroške po uvozu.

| (61) | Primerjava je pokazala, da je v OPP uvoz zadevnega izdelka ob upoštevanju veljavne protidampinške dajatve nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 36,6 %. |
| --- | --- |

(61)

Primerjava je pokazala, da je v OPP uvoz zadevnega izdelka ob upoštevanju veljavne protidampinške dajatve nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 36,6 %.

4.4   Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

| (62) | Uvoz iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 4


  Uvoz iz tretjih držav











  Država | | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 10 940 | 11 280 | 11 423 | 10 907 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 103 | 104 | 100 |
| Tržni delež (v %) | 35–40 | 30–35 | 25–30 | 25–30 |
| Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj) | 0,55 | 0,53 | 0,61 | 0,65 |
| Turčija | Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 2 157 | 2 360 | 2 720 | 2 043 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 109 | 126 | 95 |
| Tržni delež (v %) | 5–10 | 5–10 | 5–10 | 0–5 |
| Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj) | 1,16 | 0,91 | 0,64 | 0,64 |
| Nigerija | Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 3 663 | 8 890 | 15 930 | 22 607 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 243 | 435 | 617 |
| Tržni delež (v %) | 10–15 | 25–30 | 40–45 | 50–55 |
| Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj) | 0,38 | 0,73 | 0,96 | 0,85 |
| Nova Zelandija | Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 1 833 | 2 127 | 1 673 | 1 783 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 116 | 91 | 97 |
| Tržni delež (v %) | 5–10 | 5–10 | 0–5 | 0–5 |
| Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj) | 0,72 | 0,89 | 0,78 | 0,74 |
| Pakistan | Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 1 480 | 927 | 517 | 727 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 63 | 35 | 49 |
| Tržni delež (v %) | 0–5 | 0–5 | 0–5 | 0–5 |
| Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj) | 0,66 | 0,88 | 0,87 | 0,82 |
| Preostali svet | Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 2 823 | 4 920 | 2 123 | 903 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 174 | 75 | 32 |
| Tržni delež (v %) | 5–10 | 10–15 | 5–10 | 0–5 |
| Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj) | 0,57 | 0,43 | 0,50 | 0,85 |
| Vse tretje države skupaj, razen LRK | Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 26 127 | 30 907 | 34 680 | 39 200 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 118 | 133 | 150 |
| Tržni delež (v %) | 75–80 | 85–90 | 85–90 | 90–95 |
| Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj) | 0,54 | 0,63 | 0,78 | 0,77 |
| Vir: Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov. |

(62)

Uvoz iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 4

Preglednica 4

Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

Država

2014

2015

2016

OPP

Indija

Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev)

10 940

11 280

11 423

10 907

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

103

103

104

104

100

100

Tržni delež (v %)

35–40

30–35

25–30

25–30

Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj)

0,55

0,53

0,61

0,65

Turčija

Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev)

2 157

2 360

2 720

2 043

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

109

109

126

126

95

95

Tržni delež (v %)

5–10

5–10

5–10

0–5

Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj)

1,16

0,91

0,64

0,64

Nigerija

Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev)

3 663

8 890

15 930

22 607

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

243

243

435

435

617

617

Tržni delež (v %)

10–15

25–30

40–45

50–55

Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj)

0,38

0,73

0,96

0,85

Nova Zelandija

Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev)

1 833

2 127

1 673

1 783

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

116

116

91

91

97

97

Tržni delež (v %)

5–10

5–10

0–5

0–5

Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj)

0,72

0,89

0,78

0,74

Pakistan

Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev)

1 480

927

517

727

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

63

63

35

35

49

49

Tržni delež (v %)

0–5

0–5

0–5

0–5

Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj)

0,66

0,88

0,87

0,82

Preostali svet

Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev)

2 823

4 920

2 123

903

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

174

174

75

75

32

32

Tržni delež (v %)

5–10

10–15

5–10

0–5

Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj)

0,57

0,43

0,50

0,85

Vse tretje države skupaj, razen LRK

Obseg (v 1 000 kvadratnih čevljev)

26 127

30 907

34 680

39 200

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

118

118

133

133

150

150

Tržni delež (v %)

75–80

85–90

85–90

90–95

Povprečna cena (v EUR/kvadratni čevelj)

0,54

0,63

0,78

0,77

Vir: Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov.

Vir:

| (63) | V obravnavanem obdobju se je celotni obseg uvoza iz drugih tretjih držav v Unijo stalno povečeval, in sicer s približno 26 milijonov kvadratnih čevljev leta 2014 na približno 39 milijonov kvadratnih čevljev v OPP, tj. za 50 %. Ta uvoz je v OPP predstavljal tržni delež Unije v višini 90–95 % (povečanje v primerjavi s 75–80 % leta 2014). Na splošno se zdi, da so druge tretje države v celoti izkoristile povečanje potrošnje Unije v višini 41 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 54. |
| --- | --- |

(63)

V obravnavanem obdobju se je celotni obseg uvoza iz drugih tretjih držav v Unijo stalno povečeval, in sicer s približno 26 milijonov kvadratnih čevljev leta 2014 na približno 39 milijonov kvadratnih čevljev v OPP, tj. za 50 %. Ta uvoz je v OPP predstavljal tržni delež Unije v višini 90–95 % (povečanje v primerjavi s 75–80 % leta 2014). Na splošno se zdi, da so druge tretje države v celoti izkoristile povečanje potrošnje Unije v višini 41 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 54.

| (64) | Po državah največji tržni delež predstavlja uvoz iz Nigerije, in sicer 52,5 % v OPP. Drugi glavni viri dobave semiš usnja v Unijo so bile Indija, Turčija in Nova Zelandija. |
| --- | --- |

(64)

Po državah največji tržni delež predstavlja uvoz iz Nigerije, in sicer 52,5 % v OPP. Drugi glavni viri dobave semiš usnja v Unijo so bile Indija, Turčija in Nova Zelandija.

| (65) | Uvoz iz Nigerije je treba posebej omeniti. Obseg proizvodnje se je močno povečal, stalno rasel in se v obravnavanem obdobju povečal skoraj za petkrat. Dejansko se je v obravnavanem obdobju povečal le tržni delež Nigerije. Leta 2014 je tržni delež uvoza iz Nigerije znašal 12 %, v OPP pa je iz Nigerije izvirala polovica prodanega semiš usnja. |
| --- | --- |

(65)

Uvoz iz Nigerije je treba posebej omeniti. Obseg proizvodnje se je močno povečal, stalno rasel in se v obravnavanem obdobju povečal skoraj za petkrat. Dejansko se je v obravnavanem obdobju povečal le tržni delež Nigerije. Leta 2014 je tržni delež uvoza iz Nigerije znašal 12 %, v OPP pa je iz Nigerije izvirala polovica prodanega semiš usnja.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (66) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(66)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (67) | Komisija pri določitvi škode ni razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode, saj industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe sestavljata le dva proizvajalca. Komisija je ekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, povezanih s tema proizvajalcema. |
| --- | --- |

(67)

Komisija pri določitvi škode ni razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode, saj industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe sestavljata le dva proizvajalca. Komisija je ekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, povezanih s tema proizvajalcema.

| (68) | Kazalniki škode so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost, stroški dela, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga, prodajne cene na enoto, stroški na enoto, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. Analizirani so, kot je navedeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(68)

Kazalniki škode so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost, stroški dela, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga, prodajne cene na enoto, stroški na enoto, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. Analizirani so, kot je navedeno v nadaljevanju.

4.5.2   Kazalniki škode

Kazalniki škode

4.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (69) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 4 000 –5 000 | 4 000 –5 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 128 | 122 | 120 |
| Proizvodna zmogljivost (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 7 000 –10 000 | 7 000 –10 000 | 7 000 –10 000 | 7 000 –10 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | 40–50 | 50–60 | 50–60 | 50–60 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 128 | 122 | 120 |
| Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov. |

(69)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 5

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2014

2015

2016

OPP

Obseg proizvodnje (v 1 000 kvadratnih čevljev)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

4 000 –5 000

4 000 –5 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

128

128

122

122

120

120

Proizvodna zmogljivost (v 1 000 kvadratnih čevljev)

7 000 –10 000

7 000 –10 000

7 000 –10 000

7 000 –10 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

40–50

50–60

50–60

50–60

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

128

128

122

122

120

120

Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

Vir:

| (70) | Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 20 %. |
| --- | --- |

(70)

Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 20 %.

| (71) | Proizvodna zmogljivost je ostala med letom 2014 in OPP stabilna, povprečne stopnje izkoriščenosti zmogljivosti pa so v istem obdobju nihale glede na ravni proizvodnje. Na splošno se je med letom 2014 in OPP izkoriščenost zmogljivosti povečala, vendar je ostala na nizki ravni glede na pretekle standarde. Opozoriti je treba, da nizke stopnje izkoriščenosti običajno vplivajo na stroške na enoto, ker so splošni stroški porazdeljeni na skromne proizvodne količine. |
| --- | --- |

(71)

Proizvodna zmogljivost je ostala med letom 2014 in OPP stabilna, povprečne stopnje izkoriščenosti zmogljivosti pa so v istem obdobju nihale glede na ravni proizvodnje. Na splošno se je med letom 2014 in OPP izkoriščenost zmogljivosti povečala, vendar je ostala na nizki ravni glede na pretekle standarde. Opozoriti je treba, da nizke stopnje izkoriščenosti običajno vplivajo na stroške na enoto, ker so splošni stroški porazdeljeni na skromne proizvodne količine.

4.5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (72) | Obseg prodaje Unije in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v 1 000 kvadratnih čevljev) | 4 000 –5 000 | 3 000 –4 000 | 3 000 –4 000 | 3 000 –4 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 82 | 89 | 90 |
| Tržni delež (v %) | 10–15 | 10–15 | 10–15 | 5–10 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 72 | 71 | 63 |
| Vir: Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov. |

(72)

Obseg prodaje Unije in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 6

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije

2014

2015

2016

OPP

Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v 1 000 kvadratnih čevljev)

4 000 –5 000

3 000 –4 000

3 000 –4 000

3 000 –4 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

82

82

89

89

90

90

Tržni delež (v %)

10–15

10–15

10–15

5–10

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

72

72

71

71

63

63

Vir: Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov.

Vir:

| (73) | Na splošno obseg prodaje Unije ni sledil naraščajočemu trendu potrošnje. V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije povečala za 41 % (glej uvodno izjavo 54), obseg prodaje podobnega izdelka industrije Unije neodvisnim strankam na trgu Unije pa se je v istem obdobju zmanjšal za 10 %, kar je povzročilo znatno zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije v Uniji. |
| --- | --- |

(73)

Na splošno obseg prodaje Unije ni sledil naraščajočemu trendu potrošnje. V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije povečala za 41 % (glej uvodno izjavo 54), obseg prodaje podobnega izdelka industrije Unije neodvisnim strankam na trgu Unije pa se je v istem obdobju zmanjšal za 10 %, kar je povzročilo znatno zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije v Uniji.

4.5.2.3   Zaposlenost in produktivnost

| (74) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 50–60 | 60–70 | 60–70 | 70–80 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 122 | 122 | 151 |
| Produktivnost (v kvadratnih čevljih na zaposlenega) | 70–80 | 70–80 | 70–80 | 50–60 |
| Indeks | 100 | 105 | 100 | 79 |
| Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov. |

(74)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 7

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2014

2015

2016

OPP

Število zaposlenih

50–60

60–70

60–70

70–80

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

122

122

122

122

151

151

Produktivnost (v kvadratnih čevljih na zaposlenega)

70–80

70–80

70–80

50–60

Indeks

Indeks

100

100

105

105

100

100

79

79

Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

Vir:

| (75) | Industrija Unije je v obravnavanem obdobju stopnjo zaposlenosti povišala za 51 %. Vendar se je produktivnost zaposlenih v industriji Unije, merjena kot proizvodnja na zaposleno osebo na leto, zaradi zaposlovanja, ki je bilo višje od proizvodnje, zmanjšala za 21 %. |
| --- | --- |

(75)

Industrija Unije je v obravnavanem obdobju stopnjo zaposlenosti povišala za 51 %. Vendar se je produktivnost zaposlenih v industriji Unije, merjena kot proizvodnja na zaposleno osebo na leto, zaradi zaposlovanja, ki je bilo višje od proizvodnje, zmanjšala za 21 %.

4.5.2.4   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (76) | Preučeni kazalniki kažejo, da je gospodarski in finančni položaj industrije Unije kljub protidampinškim ukrepom, ki veljajo od leta 2006, ostal zelo ranljiv in oslabljen. Zato ni bilo mogoče ugotoviti popolnega okrevanja od preteklega dampinga. Glede na trenutno visoko stopnjo dampinga, določeno za uvoz semiš usnja iz LRK, se šteje, da je industrija Unije, ne glede na trenutno majhne količine, še vedno ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije. |
| --- | --- |

(76)

Preučeni kazalniki kažejo, da je gospodarski in finančni položaj industrije Unije kljub protidampinškim ukrepom, ki veljajo od leta 2006, ostal zelo ranljiv in oslabljen. Zato ni bilo mogoče ugotoviti popolnega okrevanja od preteklega dampinga. Glede na trenutno visoko stopnjo dampinga, določeno za uvoz semiš usnja iz LRK, se šteje, da je industrija Unije, ne glede na trenutno majhne količine, še vedno ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.

4.5.2.5   Cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (77) | Tehtane povprečne prodajne cene na enoto proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 8


  Prodajne cene v Uniji | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

  Indeks (2014 = 100) | 100 | 107 | 101 | 106 |
| Proizvodni stroški na enoto

  Indeks (2014 = 100) | 100 | 110 | 100 | 107 |
| Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov. |

(77)

Tehtane povprečne prodajne cene na enoto proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 8

Preglednica 8

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

2014

2015

2016

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

107

107

101

101

106

106

Proizvodni stroški na enoto

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

110

110

100

100

107

107

Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

Vir:

| (78) | Povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povišale za 6 %. Hkrati so se proizvodni stroški industrije Unije na enoto povečali za 7 %. Glavni vzrok za to povečanje je bilo zvišanje cen surovin (tj. surove kože). |
| --- | --- |

(78)

Povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povišale za 6 %. Hkrati so se proizvodni stroški industrije Unije na enoto povečali za 7 %. Glavni vzrok za to povečanje je bilo zvišanje cen surovin (tj. surove kože).

4.5.2.6   Stroški dela

| (79) | Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega

  Indeks (2014 = 100) | 100 | 89 | 84 | 72 |
| Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov. |

(79)

Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 9

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2014

2015

2016

OPP

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

89

89

84

84

72

72

Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

Vir:

| (80) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju zmanjšali za 28 %. |
| --- | --- |

(80)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju zmanjšali za 28 %.

4.5.2.7   Zaloge

| (81) | Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 10


  Zaloge | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge

  Indeks (2014 = 100) | 100 | 153 | 155 | 153 |
| Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov. |

(81)

Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 10

Preglednica 10

Zaloge

Zaloge

2014

2015

2016

OPP

Končne zaloge

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

153

153

155

155

153

153

Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

Vir:

| (82) | Raven končnih zalog industrije Unije se je med letom 2014 in OPP znatno povečala za 53 %. |
| --- | --- |

(82)

Raven končnih zalog industrije Unije se je med letom 2014 in OPP znatno povečala za 53 %.

4.5.2.8   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (83) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto dobiček prodaje EU nepovezanim strankam

  Indeks (2014 = 100) | – 100 | – 137 | – 89 | – 108 |
| Denarni tok

  Indeks (2014 = 100) | 100 | – 287 | – 76 | – 132 |
| Naložbe

  Indeks (2014 = 100) | 100 | 174 | 26 | 94 |
| Donosnost naložb

  Indeks (2014 = 100) | – 100 | – 107 | – 150 | – 257 |
| Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov. |

(83)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 11

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2014

2015

2016

OPP

Neto dobiček prodaje EU nepovezanim strankam

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

– 100

– 100

– 137

– 137

– 89

– 89

– 108

– 108

Denarni tok

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

– 287

– 287

– 76

– 76

– 132

– 132

Naložbe

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

174

174

26

26

94

94

Donosnost naložb

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

– 100

– 100

– 107

– 107

– 150

– 150

– 257

– 257

Vir: Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

Vir:

| (84) | Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Industrija Unije je imela izgube v celotnem obravnavanem obdobju. Od leta 2014 do OPP so bile izgube enakomerne in se skupaj povečale za 8 %. Ta negativni trend je časovno sovpadal z dinamično rastjo potrošnje Unije, pojasnjeno v uvodni izjavi 54. Kot je navedeno v uvodni izjavi 64, je to rast skoraj v celoti pokrival uvoz iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(84)

Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Industrija Unije je imela izgube v celotnem obravnavanem obdobju. Od leta 2014 do OPP so bile izgube enakomerne in se skupaj povečale za 8 %. Ta negativni trend je časovno sovpadal z dinamično rastjo potrošnje Unije, pojasnjeno v uvodni izjavi 54. Kot je navedeno v uvodni izjavi 64, je to rast skoraj v celoti pokrival uvoz iz drugih tretjih držav.

| (85) | Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Neto denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, kar je mogoče pojasniti predvsem z velikimi izgubami. |
| --- | --- |

(85)

Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Neto denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, kar je mogoče pojasniti predvsem z velikimi izgubami.

| (86) | Donosnost naložb je dobiček, izražen v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb je bila v celotnem obravnavanem obdobju negativna. |
| --- | --- |

(86)

Donosnost naložb je dobiček, izražen v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb je bila v celotnem obravnavanem obdobju negativna.

| (87) | Naložbe, izvedene v celotnem obravnavanem obdobju, se niso uporabile za povečanje proizvodne zmogljivosti. Večinoma so bile namenjene vzdrževanju in posodabljanju že obstoječih zmogljivosti. Za leto 2015 je zabeležena izjemna vrednost posledica prerazporeditve proizvodnih zmogljivosti enega od proizvajalcev Unije iz ene države članice v drugo. |
| --- | --- |

(87)

Naložbe, izvedene v celotnem obravnavanem obdobju, se niso uporabile za povečanje proizvodne zmogljivosti. Večinoma so bile namenjene vzdrževanju in posodabljanju že obstoječih zmogljivosti. Za leto 2015 je zabeležena izjemna vrednost posledica prerazporeditve proizvodnih zmogljivosti enega od proizvajalcev Unije iz ene države članice v drugo.

| (88) | Na zmožnost zbiranja kapitala so vplivale izgube, ki so nastale v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(88)

Na zmožnost zbiranja kapitala so vplivale izgube, ki so nastale v obravnavanem obdobju.

4.5.3   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (89) | V obravnavanem obdobju je finančni položaj industrije Unije ostal negotov. Znatne negativne rezultate so imeli zlasti kazalniki industrije Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Tudi tržni delež industrije Unije se je znatno zmanjšal. Negativni razvoj tržnega deleža je sovpadal s splošnim povečanjem povpraševanja po semiš usnju na trgu Unije, zaradi česar se je povečal uvoz iz tretjih držav razen LRK. Nekatera od opaženih negativnih gibanj je mogoče razložiti s kumulativnim učinkom niza dejavnikov, ki so skupaj dodatno poslabšali stanje industrije Unije, ki je bila v OPP še vedno v občutljivem položaju. Med temi dejavniki je bil najpomembnejši porast uvoza iz Nigerije po nižjih cenah od cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(89)

V obravnavanem obdobju je finančni položaj industrije Unije ostal negotov. Znatne negativne rezultate so imeli zlasti kazalniki industrije Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Tudi tržni delež industrije Unije se je znatno zmanjšal. Negativni razvoj tržnega deleža je sovpadal s splošnim povečanjem povpraševanja po semiš usnju na trgu Unije, zaradi česar se je povečal uvoz iz tretjih držav razen LRK. Nekatera od opaženih negativnih gibanj je mogoče razložiti s kumulativnim učinkom niza dejavnikov, ki so skupaj dodatno poslabšali stanje industrije Unije, ki je bila v OPP še vedno v občutljivem položaju. Med temi dejavniki je bil najpomembnejši porast uvoza iz Nigerije po nižjih cenah od cen industrije Unije.

| (90) | Nekaj kazalnikov škode je v obravnavanem obdobju pokazalo pozitivno gibanje. Obseg proizvodnje se je povečal za 20 %, izkoriščenost zmogljivosti pa za 9 %. Vendar se ta povečanja niso pretvorila v večjo prodajo na trgu Unije. |
| --- | --- |

(90)

Nekaj kazalnikov škode je v obravnavanem obdobju pokazalo pozitivno gibanje. Obseg proizvodnje se je povečal za 20 %, izkoriščenost zmogljivosti pa za 9 %. Vendar se ta povečanja niso pretvorila v večjo prodajo na trgu Unije.

| (91) | Medtem ko se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju drastično zmanjšal, in sicer z več kot 3 milijonov kvadratnih čevljev leta 2014 na približno 230 000 kvadratnih čevljev v OPP, zaradi česar se je tržni delež zmanjšal z 10–15 % na 0–5 %, se je skupni obseg uvoza iz tretjih držav znatno povečal. |
| --- | --- |

(91)

Medtem ko se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju drastično zmanjšal, in sicer z več kot 3 milijonov kvadratnih čevljev leta 2014 na približno 230 000 kvadratnih čevljev v OPP, zaradi česar se je tržni delež zmanjšal z 10–15 % na 0–5 %, se je skupni obseg uvoza iz tretjih držav znatno povečal.

| (92) | Zato je verjetno, da je uvoz teh tretjih držav preprečil kakršno koli možno okrevanje industrije Unije od škodljivega učinka, ki ga je prej povzročil kitajski dampinški uvoz, zlasti od leta 2015, ko se je začel zmanjševati kitajski uvoz. |
| --- | --- |

(92)

Zato je verjetno, da je uvoz teh tretjih držav preprečil kakršno koli možno okrevanje industrije Unije od škodljivega učinka, ki ga je prej povzročil kitajski dampinški uvoz, zlasti od leta 2015, ko se je začel zmanjševati kitajski uvoz.

| (93) | Vendar je bil leta 2014 tržni delež LRK v Uniji še vedno večji od 10 %. Čeprav se je dampinški uvoz iz LRK v OPP znatno zmanjšal, je bil njen tržni delež v obdobju pred OPP in zlasti leta 2014 še vedno razmeroma visok. Poleg tega so cene tega uvoza v OPP znatno nelojalno nižale cene Unije. Zato ni mogoče izključiti, da je ta uvoz kljub zmanjšanju v OPP pomembno prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(93)

Vendar je bil leta 2014 tržni delež LRK v Uniji še vedno večji od 10 %. Čeprav se je dampinški uvoz iz LRK v OPP znatno zmanjšal, je bil njen tržni delež v obdobju pred OPP in zlasti leta 2014 še vedno razmeroma visok. Poleg tega so cene tega uvoza v OPP znatno nelojalno nižale cene Unije. Zato ni mogoče izključiti, da je ta uvoz kljub zmanjšanju v OPP pomembno prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (94) | Komisija je tako sklenila, da so prvotni ukrepi koristili industriji Unije, saj je v obravnavanem obdobju pokazala določene izboljšave v primerjavi s položajem, ugotovljenim v obdobju prvotne preiskave. Vendar pa industrija okreva počasi in je zaradi zgoraj navedenih dejavnikov še vedno v krhkem in ranljivem položaju. V skladu s tem je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ugotovljeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kot kaže razvoj kazalnikov, opredeljenih v členu 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je tako sklenila, da so prvotni ukrepi koristili industriji Unije, saj je v obravnavanem obdobju pokazala določene izboljšave v primerjavi s položajem, ugotovljenim v obdobju prvotne preiskave. Vendar pa industrija okreva počasi in je zaradi zgoraj navedenih dejavnikov še vedno v krhkem in ranljivem položaju. V skladu s tem je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ugotovljeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kot kaže razvoj kazalnikov, opredeljenih v členu 3(5) osnovne uredbe.

5.   VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV

VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV

| (95) | Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz LRK v OPP izvajal po dampinških cenah (uvodna izjava 31) in da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov (uvodna izjava 48). Kakor je navedeno v uvodni izjavi 94, je preiskava ugotovila tudi, da je industrija Unije utrpela škodo. Komisija je zato ocenila, ali obstaja verjetnost nadaljevanja škode, ki jo je prvotno povzročil kitajski dampinški uvoz, v primeru izteka ukrepov, v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(95)

Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz LRK v OPP izvajal po dampinških cenah (uvodna izjava 31) in da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov (uvodna izjava 48). Kakor je navedeno v uvodni izjavi 94, je preiskava ugotovila tudi, da je industrija Unije utrpela škodo. Komisija je zato ocenila, ali obstaja verjetnost nadaljevanja škode, ki jo je prvotno povzročil kitajski dampinški uvoz, v primeru izteka ukrepov, v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (96) | Da bi Komisija ugotovila verjetnost nadaljevanja škode, je analizirala naslednje elemente: neizkoriščeno zmogljivost v LRK, privlačnost trga Unije, možne ravni cen kitajskih uvoznikov brez protidampinških ukrepov in njihov vpliv na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(96)

Da bi Komisija ugotovila verjetnost nadaljevanja škode, je analizirala naslednje elemente: neizkoriščeno zmogljivost v LRK, privlačnost trga Unije, možne ravni cen kitajskih uvoznikov brez protidampinških ukrepov in njihov vpliv na industrijo Unije.

5.1   Neizkoriščena zmogljivost, trgovinski tokovi in privlačnost trga Unije

Neizkoriščena zmogljivost, trgovinski tokovi in privlačnost trga Unije

| (97) | V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa je bilo ugotovljeno, da so imeli kitajski izvozniki v primerjavi z velikostjo evropskega trga odvečne neizkoriščene zmogljivosti, ki jih kitajsko domače povpraševanje in izvozni trgi izven trga Unije niso mogli v celoti izkoristiti. Ker ni informacij o nasprotnem, se lahko domneva, da so bile neizkoriščene zmogljivosti enake v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(97)

V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa je bilo ugotovljeno, da so imeli kitajski izvozniki v primerjavi z velikostjo evropskega trga odvečne neizkoriščene zmogljivosti, ki jih kitajsko domače povpraševanje in izvozni trgi izven trga Unije niso mogli v celoti izkoristiti. Ker ni informacij o nasprotnem, se lahko domneva, da so bile neizkoriščene zmogljivosti enake v obravnavanem obdobju.

| (98) | Preiskava je ugotovila, da je bilo skoraj 75 % izvoženih količin iz Kitajske v tretje države v OPP opravljenih po nižji ceni kot pri izvozu istega izdelka v Unijo (glej uvodno izjavo 43). Ni dokazov, da se bo ta položaj vsaj kratkoročno spremenil. |
| --- | --- |

(98)

Preiskava je ugotovila, da je bilo skoraj 75 % izvoženih količin iz Kitajske v tretje države v OPP opravljenih po nižji ceni kot pri izvozu istega izdelka v Unijo (glej uvodno izjavo 43). Ni dokazov, da se bo ta položaj vsaj kratkoročno spremenil.

| (99) | Kar zadeva višje cene, je trg Unije torej bolj privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike kot 2/3 njihovih drugih trgov, na katere so kitajski proizvajalci izvozniki izvažali v OPP. Privlačnost trga Unije bi se brez dajatev v primeru izteka ukrepov dodatno povečala. |
| --- | --- |

(99)

Kar zadeva višje cene, je trg Unije torej bolj privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike kot 2/3 njihovih drugih trgov, na katere so kitajski proizvajalci izvozniki izvažali v OPP. Privlačnost trga Unije bi se brez dajatev v primeru izteka ukrepov dodatno povečala.

| (100) | Pred uvedbo ukrepov je bil trg Unije tudi tradicionalni izvozni trg za kitajske proizvajalce izvoznike, ki so imeli v obdobju prvotne preiskave več kot 30-odstotni tržni delež v Uniji. |
| --- | --- |

(100)

Pred uvedbo ukrepov je bil trg Unije tudi tradicionalni izvozni trg za kitajske proizvajalce izvoznike, ki so imeli v obdobju prvotne preiskave več kot 30-odstotni tržni delež v Uniji.

| (101) | Preiskava je tudi pokazala, da bi uvoz iz LRK brez protidampinške dajatve v OPP nelojalno znižal prodajne cene Unije za 59,7 %. To kaže, kakšna bi bila verjetno raven cen uvoza iz LRK v primeru razveljavitve ukrepov. |
| --- | --- |

(101)

Preiskava je tudi pokazala, da bi uvoz iz LRK brez protidampinške dajatve v OPP nelojalno znižal prodajne cene Unije za 59,7 %. To kaže, kakšna bi bila verjetno raven cen uvoza iz LRK v primeru razveljavitve ukrepov.

| (102) | Cene kitajskega uvoza so prav tako precej nižje kot cene drugega uvoza na trg Unije (glej preglednici 3 in 4). Preiskava je pokazala, da so bile cene kitajskega uvoza v OPP približno za 50 % nižje od povprečnih cen uvoza iz drugih tretjih držav v Unijo. Zato je verjetno, da bi kitajski uvoz nadomestil ta uvoz in nadalje izvajal cenovni pritisk na ravni cen na trgih Unije. |
| --- | --- |

(102)

Cene kitajskega uvoza so prav tako precej nižje kot cene drugega uvoza na trg Unije (glej preglednici 3 in 4). Preiskava je pokazala, da so bile cene kitajskega uvoza v OPP približno za 50 % nižje od povprečnih cen uvoza iz drugih tretjih držav v Unijo. Zato je verjetno, da bi kitajski uvoz nadomestil ta uvoz in nadalje izvajal cenovni pritisk na ravni cen na trgih Unije.

5.2   Vpliv na položaj industrije Unije

Vpliv na položaj industrije Unije

| (103) | Glede na velike zmogljivosti v LRK in privlačnost trga Unije ter druge elemente, kot so povzeti v uvodnih izjavah 97 do 102, je verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki ponovno začeli izvažati na trg Unije v znatnih količinah in po dampinških cenah, ki bi znatno nelojalno nižale cene proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(103)

Glede na velike zmogljivosti v LRK in privlačnost trga Unije ter druge elemente, kot so povzeti v uvodnih izjavah 97 do 102, je verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki ponovno začeli izvažati na trg Unije v znatnih količinah in po dampinških cenah, ki bi znatno nelojalno nižale cene proizvajalcev Unije.

| (104) | To bi negativno vplivalo na industrijo Unije, saj bi te znatne dodatne količine uvoza znižale prodajne cene, ki jih lahko doseže industrija Unije, ter zmanjšale obseg prodaje industrije Unije in tudi njeno izkoriščenost zmogljivosti, zaradi česar bi se njeni proizvodni stroški povečali. Pričakovano povečanje dampinškega uvoza po nizkih cenah bi tako povzročilo nadaljnje in močno poslabšanje finančnih rezultatov industrije Unije, zlasti dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(104)

To bi negativno vplivalo na industrijo Unije, saj bi te znatne dodatne količine uvoza znižale prodajne cene, ki jih lahko doseže industrija Unije, ter zmanjšale obseg prodaje industrije Unije in tudi njeno izkoriščenost zmogljivosti, zaradi česar bi se njeni proizvodni stroški povečali. Pričakovano povečanje dampinškega uvoza po nizkih cenah bi tako povzročilo nadaljnje in močno poslabšanje finančnih rezultatov industrije Unije, zlasti dobičkonosnosti.

5.3   Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (105) | Komisija je zato sklenila, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila znatno povečanje kitajskega dampinškega uvoza po cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Unije, s tem pa bi se škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, še dodatno poslabšala. Posledično bi bil obstoj industrije Unije resno ogrožen. |
| --- | --- |

(105)

Komisija je zato sklenila, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila znatno povečanje kitajskega dampinškega uvoza po cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Unije, s tem pa bi se škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, še dodatno poslabšala. Posledično bi bil obstoj industrije Unije resno ogrožen.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (106) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe preučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz semiš usnja iz LRK v nasprotju z interesom Unije kot celote. |
| --- | --- |

(106)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe preučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz semiš usnja iz LRK v nasprotju z interesom Unije kot celote.

| (107) | Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(107)

Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

| (108) | Preučeno je bilo, ali obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev obstoječih ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(108)

Preučeno je bilo, ali obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev obstoječih ukrepov ni v interesu Unije.

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (109) | Čeprav so veljavni protidampinški ukrepi preprečevali, da bi dampinški uvoz vstopil na trg Unije v veliki meri, je industrija Unije še vedno šibka, kot so potrdila negativna gibanja določenih kazalnikov škode. |
| --- | --- |

(109)

Čeprav so veljavni protidampinški ukrepi preprečevali, da bi dampinški uvoz vstopil na trg Unije v veliki meri, je industrija Unije še vedno šibka, kot so potrdila negativna gibanja določenih kazalnikov škode.

| (110) | V primeru izteka protidampinških ukrepov je razumno sklepati, da bi verjeten pritok velikih količin dampinškega uvoza iz zadevne države povzročil dodatno škodo za industrijo Unije. Ta pritok bi med drugim verjetno povzročil tudi izgubo tržnega deleža, znižanje prodajnih cen, zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti in na splošno resno poslabšanje finančnega položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(110)

V primeru izteka protidampinških ukrepov je razumno sklepati, da bi verjeten pritok velikih količin dampinškega uvoza iz zadevne države povzročil dodatno škodo za industrijo Unije. Ta pritok bi med drugim verjetno povzročil tudi izgubo tržnega deleža, znižanje prodajnih cen, zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti in na splošno resno poslabšanje finančnega položaja industrije Unije.

| (111) | Komisija je zato sklenila, da je ohranitev protidampinških ukrepov proti uvozu semiš usnja iz LRK v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(111)

Komisija je zato sklenila, da je ohranitev protidampinških ukrepov proti uvozu semiš usnja iz LRK v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

| (112) | V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da uvedba protidampinških ukrepov najverjetneje ne bi resneje negativno vplivala na položaj uvoznikov in uporabnikov v Uniji. V tej preiskavi ni sodeloval noben uvoznik. |
| --- | --- |

(112)

V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da uvedba protidampinških ukrepov najverjetneje ne bi resneje negativno vplivala na položaj uvoznikov in uporabnikov v Uniji. V tej preiskavi ni sodeloval noben uvoznik.

| (113) | Ker v tem pregledu zaradi izteka ukrepov ni sodeloval noben uvoznik in uporabnik, Komisija meni, da njene ugotovitve iz prvotne preiskave še vedno veljajo in da nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na uvoznike in uporabnike Unije oziroma vsaj ne v večjem obsegu. |
| --- | --- |

(113)

Ker v tem pregledu zaradi izteka ukrepov ni sodeloval noben uvoznik in uporabnik, Komisija meni, da njene ugotovitve iz prvotne preiskave še vedno veljajo in da nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na uvoznike in uporabnike Unije oziroma vsaj ne v večjem obsegu.

6.3   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (114) | Komisija je zato sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Kitajske. |
| --- | --- |

(114)

Komisija je zato sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Kitajske.

7.   RAZKRITJE

RAZKRITJE

| (115) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bil odobren tudi rok za predložitev pripomb. Komisija ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(115)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bil odobren tudi rok za predložitev pripomb. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

8.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (116) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija zato sklenila, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz semiš usnja s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1153/2012, ohraniti. |
| --- | --- |

(116)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija zato sklenila, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz semiš usnja s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1153/2012, ohraniti.

| (117) | Glede na sodno prakso Sodišča (13) je primerno, da se določi stopnja zamudnih obresti, ki se plačajo v primeru morebitnega povračila dokončnih dajatev, saj ustrezni veljavni carinski predpisi ne določajo take obrestne mere, uporaba nacionalnih predpisov pa bi privedla do neupravičenega izkrivljanja konkurence med gospodarskimi subjekti glede na to, katera država članica se izbere za carinjenje. |
| --- | --- |

(117)

Glede na sodno prakso Sodišča (13) je primerno, da se določi stopnja zamudnih obresti, ki se plačajo v primeru morebitnega povračila dokončnih dajatev, saj ustrezni veljavni carinski predpisi ne določajo take obrestne mere, uporaba nacionalnih predpisov pa bi privedla do neupravičenega izkrivljanja konkurence med gospodarskimi subjekti glede na to, katera država članica se izbere za carinjenje.

13

| (118) | Odbor, ustanovljen s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni predložil mnenja o ukrepih, predvidenih v tej uredbi – |
| --- | --- |

(118)

Odbor, ustanovljen s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni predložil mnenja o ukrepih, predvidenih v tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na uvoz semiš usnja in kombinacije semiš usnja, razrezanega v oblike ali nerazrezanega, vključno s „crust“ semiš usnjem in kombinacijo „crust“ semiš usnja, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90 ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se uvede dokončna protidampinška dajatev.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, je 58,9 %.

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi. Obrestna mera v primeru povračila, ki sproži pravico do plačila zamudnih obresti, je mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri svojih glavnih dejavnostih refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem se izteče rok za plačilo, ter povečana za eno odstotno točko.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. februarja 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1338/2006 z dne 8. septembra 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 251, 14.9.2006, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1153/2012 z dne 3. decembra 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 334, 6.12.2012, str. 31).

3

(4)  Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 72, 8.3.2017, str. 3).

4

(5)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 416, 6.12.2017, str. 15).

5

(6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm

6

(7)  Vir: Eurostat.

7

(8)  Vir: Eurostat.

8

(9)  Po mnenju industrije Unije ena koža predstavlja od 6,5 do 7 kvadratnih čevljev (7 milijonov x 6,75 = 47,25 milijona).

9

(10)  Podatkovna zbirka Azijsko-pacifiškega usnjarskega sejma (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740) ter članek iz usnjarske revije (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd).

10

(11)  Natančen podatek o zmogljivosti je zaupen.

11

(12)  Izvozne vrednosti so izražene v ameriških dolarjih in na podlagi FOB. Količine so izražene v kg.

12

(13)  Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 18. januarja 2017 v zadevi C-365/15, Wortmann proti Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, točke 35 do 39.

13

---

| 21.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/20

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/298

z dne 20. februarja 2019

o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosov za Belorusijo, Bosno in Hercegovino ter Japonsko na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterega perutninskega blaga v Unijo ali njegov tranzit skozi Unijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (1), in zlasti uvodnega stavka člena 8, prvega pododstavka točke 1 člena 8, točke 4 člena 8 in člena 9(4)(c) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/158/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih zdravstvenega varstva živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav (2), ter zlasti člena 23(1), člena 24(2) in člena 25(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 (3) določa zahteve za izdajanje veterinarskih spričeval za uvoz perutnine in perutninskih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: blago) v Unijo in njihov tranzit skozi Unijo, vključno s skladiščenjem med tranzitom. Uredba določa, da je uvoz blaga v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo dovoljen le iz tretjih držav, z ozemelj, območij ali iz kompartmentov, navedenih v stolpcih 1 in 3 tabele v delu 1 Priloge I k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 (3) določa zahteve za izdajanje veterinarskih spričeval za uvoz perutnine in perutninskih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: blago) v Unijo in njihov tranzit skozi Unijo, vključno s skladiščenjem med tranzitom. Uredba določa, da je uvoz blaga v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo dovoljen le iz tretjih držav, z ozemelj, območij ali iz kompartmentov, navedenih v stolpcih 1 in 3 tabele v delu 1 Priloge I k navedeni uredbi.

| (2) | Vnos za Belorusijo v tabelo v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/2258 (4) se nanaša samo na dovoljenje za tranzit jajc in jajčnih izdelkov skozi Litvo, pri čemer se izključi perutninsko meso. Obenem člen 18(2) Uredbe (ES) št. 798/2008 in dodatna jamstva iz vnosa za Belorusijo v stolpcu 5 tabele v delu 1 Priloge I k navedeni uredbi dovoljujejo tranzit jajc, jajčnih izdelkov in perutninskega mesa skozi Litvo. Zato bi bilo treba vnos za Belorusijo v tabeli v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 spremeniti tako, da bi se nanašala na tranzit jajc, jajčnih izdelkov in perutninskega mesa. |
| --- | --- |

(2)

Vnos za Belorusijo v tabelo v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/2258 (4) se nanaša samo na dovoljenje za tranzit jajc in jajčnih izdelkov skozi Litvo, pri čemer se izključi perutninsko meso. Obenem člen 18(2) Uredbe (ES) št. 798/2008 in dodatna jamstva iz vnosa za Belorusijo v stolpcu 5 tabele v delu 1 Priloge I k navedeni uredbi dovoljujejo tranzit jajc, jajčnih izdelkov in perutninskega mesa skozi Litvo. Zato bi bilo treba vnos za Belorusijo v tabeli v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 spremeniti tako, da bi se nanašala na tranzit jajc, jajčnih izdelkov in perutninskega mesa.

| (3) | Bosna in Hercegovina je zahtevala, da se ji odobri uvoz perutninskega mesa v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo, ter predložila ustrezne informacije. Komisija je v Bosni in Hercegovini izvedla nadzorni pregled za oceno zdravstvenih pregledov živali, ki se izvajajo za perutninsko meso, namenjeno za izvoz v Unijo. Glede na ugoden izid navedenega nadzornega pregleda je navedeno tretjo državo primerno vključiti v tabelo v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008. |
| --- | --- |

(3)

Bosna in Hercegovina je zahtevala, da se ji odobri uvoz perutninskega mesa v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo, ter predložila ustrezne informacije. Komisija je v Bosni in Hercegovini izvedla nadzorni pregled za oceno zdravstvenih pregledov živali, ki se izvajajo za perutninsko meso, namenjeno za izvoz v Unijo. Glede na ugoden izid navedenega nadzornega pregleda je navedeno tretjo državo primerno vključiti v tabelo v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008.

| (4) | Japonska je zahtevala, da se ji odobri uvoz jajc in jajčnih izdelkov v Unijo in njihov tranzit skozi Unijo ter predložila ustrezne informacije. Komisija je na Japonskem izvedla nadzorni pregled za oceno zdravstvenih pregledov živali, ki se izvajajo za jajca in jajčne izdelke, namenjene za izvoz v Unijo. Glede na ugoden izid navedenega nadzornega pregleda je navedeno tretjo državo primerno vključiti v tabelo v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008. |
| --- | --- |

(4)

Japonska je zahtevala, da se ji odobri uvoz jajc in jajčnih izdelkov v Unijo in njihov tranzit skozi Unijo ter predložila ustrezne informacije. Komisija je na Japonskem izvedla nadzorni pregled za oceno zdravstvenih pregledov živali, ki se izvajajo za jajca in jajčne izdelke, namenjene za izvoz v Unijo. Glede na ugoden izid navedenega nadzornega pregleda je navedeno tretjo državo primerno vključiti v tabelo v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008.

| (5) | Japonska je Komisiji predložila svoje programe nadzora salmonele pri jatah nesnic vrste Gallus gallus. Ugotovljeno je bilo, da navedeni programi nadzora zagotavljajo jamstva, ki so enakovredna tistim, ki so določena v Uredbi (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5), in so bili potrjeni. Zato bi bilo treba Japonski odobriti uvoz jajc razreda A v Unijo, vnos za Japonsko v tabeli v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 pa ne bi smel vključevati nobenih prepovedi v zvezi z navedenim blagom. |
| --- | --- |

(5)

Japonska je Komisiji predložila svoje programe nadzora salmonele pri jatah nesnic vrste Gallus gallus. Ugotovljeno je bilo, da navedeni programi nadzora zagotavljajo jamstva, ki so enakovredna tistim, ki so določena v Uredbi (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5), in so bili potrjeni. Zato bi bilo treba Japonski odobriti uvoz jajc razreda A v Unijo, vnos za Japonsko v tabeli v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 pa ne bi smel vključevati nobenih prepovedi v zvezi z navedenim blagom.

| (6) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 798/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 798/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Del 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. februarja 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

1

(2)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 74.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 z dne 8. avgusta 2008 o določitvi seznama tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih se dovolita uvoz perutnine in perutninskih proizvodov v Skupnost in njihov tranzit skozi Skupnost, ter zahtevah za izdajanje veterinarskih spričeval (UL L 226, 23.8.2008, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2258 z dne 4. decembra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 798/2008 glede uvoza in tranzita samostojnih pošiljk, ki vsebujejo manj kot 20 enot perutnine razen ratitov, valilnih jajc in njenih enodnevnih piščancev (UL L 321, 5.12.2015, str. 23).

4

(5)  Uredba (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (UL L 325, 12.12.2003, str. 1).

5

---

PRILOGA

Del 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 se spremeni:

| (1) | med vnosa za Avstralijo in Brazilijo se vstavi naslednji vnos za Bosno in Hercegovino:















  Oznaka ISO in ime tretje države ali ozemlja | Oznaka tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta | Opis tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta | Veterinarsko spričevalo | Posebni pogoji | Posebni pogoji | Status nadzora aviarne influence | Status cepljenja proti aviarni influenci | Status nadzora salmonele (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzorci | Dodatna jamstva | Končni datum (1) | Začetni datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „BA – Bosna in Hercegovina | BA-0 | Celotno ozemlje države | POU“ | | | | | | | |

(1)

med vnosa za Avstralijo in Brazilijo se vstavi naslednji vnos za Bosno in Hercegovino:

Oznaka ISO in ime tretje države ali ozemlja

Oznaka tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta

Opis tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta

Veterinarsko spričevalo

Posebni pogoji

Posebni pogoji

Status nadzora aviarne influence

Status cepljenja proti aviarni influenci

Status nadzora salmonele (6)

Vzorci

Dodatna jamstva

Končni datum (1)

Začetni datum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

„BA – Bosna in Hercegovina

BA-0

Celotno ozemlje države

POU“

| (2) | vnos za Belorusijo se nadomesti z naslednjim:















  Oznaka ISO in ime tretje države ali ozemlja | Oznaka tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta | Opis tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta | Veterinarsko spričevalo | Posebni pogoji | Posebni pogoji | Status nadzora aviarne influence | Status cepljenja proti aviarni influenci | Status nadzora salmonele (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzorci | Dodatna jamstva | Končni datum (1) | Začetni datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „BY – Belorusija | BY-0 | Celotno ozemlje države | EP, E, POU
  (vsi trije samo za tranzit skozi Litvo) | IX“ | | | | | | |

(2)

vnos za Belorusijo se nadomesti z naslednjim:

Oznaka ISO in ime tretje države ali ozemlja

Oznaka tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta

Opis tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta

Veterinarsko spričevalo

Posebni pogoji

Posebni pogoji

Status nadzora aviarne influence

Status cepljenja proti aviarni influenci

Status nadzora salmonele (6)

Vzorci

Dodatna jamstva

Končni datum (1)

Začetni datum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

„BY – Belorusija

BY-0

Celotno ozemlje države

EP, E, POU

(vsi trije samo za tranzit skozi Litvo)

IX“

| (3) | med vnosa za Islandijo in Republiko Korejo se vstavi naslednji vnos za Japonsko:















  Oznaka ISO in ime tretje države ali ozemlja | Oznaka tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta | Opis tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta | Veterinarsko spričevalo | Posebni pogoji | Posebni pogoji | Status nadzora aviarne influence | Status cepljenja proti aviarni influenci | Status nadzora salmonele (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzorci | Dodatna jamstva | Končni datum (1) | Začetni datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „JP – Japonska | JP-0 | Celotno ozemlje države | EP, E“ | | | | | | | |

(3)

med vnosa za Islandijo in Republiko Korejo se vstavi naslednji vnos za Japonsko:

Oznaka ISO in ime tretje države ali ozemlja

Oznaka tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta

Opis tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta

Veterinarsko spričevalo

Posebni pogoji

Posebni pogoji

Status nadzora aviarne influence

Status cepljenja proti aviarni influenci

Status nadzora salmonele (6)

Vzorci

Dodatna jamstva

Končni datum (1)

Začetni datum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

„JP – Japonska

JP-0

Celotno ozemlje države

EP, E“

---

SKLEPI

| 21.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/23

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/299

z dne 12. februarja 2019

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v regionalnem usmerjevalnem odboru prometne skupnosti glede nekaterih kadrovskih zadev v zvezi z izvajanjem Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 91 in člena 100(2) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija je v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/1937 (1) podpisala Pogodbo o ustanovitvi prometne skupnosti (2) (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). |
| --- | --- |

(1)

Unija je v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/1937 (1) podpisala Pogodbo o ustanovitvi prometne skupnosti (2) (v nadaljnjem besedilu: Pogodba).

| (2) | V skladu s členom 41(3) Pogodbe se Pogodba začasno uporablja od 9. oktobra 2017. Trenutno se začasno uporablja med pogodbenicami, in sicer med Unijo, Republiko Albanijo, Bosno in Hercegovino, nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kosovom (*1), Črno goro in Republiko Srbijo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 41(3) Pogodbe se Pogodba začasno uporablja od 9. oktobra 2017. Trenutno se začasno uporablja med pogodbenicami, in sicer med Unijo, Republiko Albanijo, Bosno in Hercegovino, nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kosovom (*1), Črno goro in Republiko Srbijo.

| (3) | Regionalni usmerjevalni odbor prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalni odbor) naj bi sprejemal sklepe o nekaterih kadrovskih zadevah, s čimer se zagotavlja ustrezno izvajanje Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Regionalni usmerjevalni odbor prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalni odbor) naj bi sprejemal sklepe o nekaterih kadrovskih zadevah, s čimer se zagotavlja ustrezno izvajanje Pogodbe.

| (4) | Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa v usmerjevalnem odboru glede sklepov o nekaterih kadrovskih zadevah, saj so taki sklepi potrebni za začetek delovanja stalnega sekretariata prometne skupnosti in bodo imeli pravni učinek v razmerju do Unije. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa v usmerjevalnem odboru glede sklepov o nekaterih kadrovskih zadevah, saj so taki sklepi potrebni za začetek delovanja stalnega sekretariata prometne skupnosti in bodo imeli pravni učinek v razmerju do Unije.

| (5) | Stališče Unije v usmerjevalnem odboru bi zato moralo temeljiti na priloženih osnutkih sklepov – |
| --- | --- |

(5)

Stališče Unije v usmerjevalnem odboru bi zato moralo temeljiti na priloženih osnutkih sklepov –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v regionalnem usmerjevalnem odboru prometne skupnosti, temelji na osnutkih sklepov regionalnega usmerjevalnega odbora, priloženih temu sklepu.

Predstavniki Unije v usmerjevalnem odboru se lahko o manjših spremembah osnutkov sklepov dogovorijo brez nadaljnjega sklepa Sveta.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 12. februarja 2019

Za Svet

Predsednik

E.O. TEODOROVICI

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2017/1937 z dne 11. julija 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti (UL L 278, 27.10.2017, str. 1).

1

(2)  
  UL L 278, 27.10.2017, str. 3.

2

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244 (1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*1

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../2019 REGIONALNEGA USMERJEVALNEGA ODBORA PROMETNE SKUPNOSTI

z dne ...

o sprejetju pravil o zaposlovanju delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti osebja stalnega sekretariata prometne skupnosti

REGIONALNI USMERJEVALNI ODBOR PROMETNE SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti ter zlasti členov 24(1) in 30 Pogodbe –

SKLENIL:

Edini člen

Sprejmejo se pravila o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti uslužbencev stalnega sekretariata prometne skupnosti, ki so priložena temu Sklepu.

V ...,

Za regionalni usmerjevalni odbor

Predsednik

PRILOGA

Pravila o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti uslužbencev stalnega sekretariata prometne skupnosti

I.   SPLOŠNO

| 1. | Ta pravila določajo postopke za zaposlitev direktorja in morebitnih namestnikov direktorja ter uslužbencev stalnega sekretariata prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: sekretariat), zahteve o njihovih delovnih pogojih in o zemljepisni uravnoteženosti uslužbencev, v skladu s Pogodbo o ustanovitvi prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). |
| --- | --- |

1.

| 2. | V primeru navzkrižja med temi pravili in Pogodbo se uporabljajo določbe Pogodbe. |
| --- | --- |

2.

II.   ZAPOSLITEV DIREKTORJA IN MOREBITNIH NAMESTNIKOV DIREKTORJA SEKRETARIATA

| 3. | Po odobritvi regionalnega usmerjevalnega odbora se v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Uniji) in v pogodbenicah iz jugovzhodne Evrope (Republika Albanija, Bosna in Hercegovina, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo (*1), Črna gora in Republika Srbija) objavi javni razpis za direktorja ali namestnik direktorja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vsaj 30 dni pred ustreznim datumom sestanka, za katerega je na dnevni red regionalnega usmerjevalnega odbora uvrščeno imenovanje direktorja ali namestnika direktorja, Evropska komisija izda predlog, ki vsebuje predlagano kandidaturo. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kandidat je imenovan osebno. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kandidat je državljan katere koli države članice Unije ali katere koli pogodbenice iz jugovzhodne Evrope. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Predlog Evropske Komisije se ustrezno utemelji ob upoštevanju odgovornosti, ki jih bo moral izvajati direktor ali namestnik direktorja. Vsebuje opis kvalifikacij in izkušenj imenovane osebe ter temelji na njenem predhodnem soglasju za imenovanje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vsaka pogodbenica lahko izrazi svoja mnenja o predlaganem. Če to stori pisno pred sestankom regionalnega usmerjevalnega odbora, predsedujoči regionalnega usmerjevalnega odbora (v nadaljnjem besedilu: predsedujoči) sporoči ustrezno izjavo med sestankom. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Regionalni usmerjevalni odbor lahko zaprosi za zaslišanje predlaganih kandidatov med svojim sestankom pred sprejetjem sklepa o imenovanju. Predsedujoči vnaprej predlaga začasna operativna pravila za zaslišanja (časovni okvir, število vprašanj, itd.). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Po posvetovanju z ministrskim svetom regionalni usmerjevalni odbor soglasno odloči o imenovanju direktorja in morebitnega namestnika direktorja v skladu s členom 24(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Regionalni usmerjevalni odbor v svojem sklepu navede začetni datum imenovanja. |
| --- | --- |

11.

| 12. | V roku sedmih koledarskih dni po sklepu regionalnega usmerjevalnega odbora predsedujoči izda akt o imenovanju, ki ga nato podpiše direktor ali namestnik direktorja. |
| --- | --- |

12.

III.   ZAPOSLOVANJE USLUŽBENCEV SEKRETARIATA

Splošno

| 13. | Zaposlovanje uslužbencev sekretariata kumulativno temelji na naslednjih glavnih načelih:






  — | preglednost izbirnih postopkov; |
| --- | --- | --- |

13.

—

preglednost izbirnih postopkov;

| — | nediskriminacija; |
| --- | --- |

—

nediskriminacija;

| — | konkurenca in profesionalnost; |
| --- | --- |

—

konkurenca in profesionalnost;

| — | uravnotežena zastopanost spolov in |
| --- | --- |

—

uravnotežena zastopanost spolov in

| — | zemljepisna uravnoteženost. |
| --- | --- |

—

zemljepisna uravnoteženost.

| 14. | Regionalni usmerjevalni odbor na predlog direktorja sprejme organizacijsko shemo. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vsaka oseba, ki je državljan katere koli pogodbenice, se lahko prijavi za katero koli objavljeno delovno mesto v sekretariatu. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kandidati se prijavijo osebno. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Sekretariat je odgovoren za organizacijo izbirnih postopkov v skladu s temi pravili. Sekretariat lahko na kateri koli stopnji izbirnih postopkov v podporo svojemu delu vključi zunanje svetovalce. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Uslužbence, razen namestnikov direktorja, izbere in imenuje direktor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Poleg izbirnega postopka je za vsako formalno imenovanje potrebno potrdilo ustrezno usposobljenega zdravnika, ki ga imenuje direktor, da imenovani poseduje stopnjo fizične sposobnosti, ki je potrebna za delovno mesto. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vsako imenovanje je za določeno obdobje po poskusni dobi v skladu s temi pravili in se lahko podaljša. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Po imenovanju na katero koli delovno mesto se določi poskusna doba šestih mesecev. V skladu s točko 23(b) se poskusna doba lahko podaljša za največ šest mesecev. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Vsako preteklo obdobje dela pri sekretariatu na položaju stalnega uradnika se lahko v celoti ali delno upošteva kot poskusna doba. To velja, kadar glavne obveznosti v okviru opisa del in nalog prejšnjega delovnega mesta in tiste v okviru delovnega mesta, na katerega je bil uradnik imenovan skladno s temi pravili, sovpadajo. |
| --- | --- |

22.

| 23. | V petem mesecu vsake poskusne dobe oseba, ki je neposredno nadrejena uradniku, pripravi poročilo o njegovi usposobljenosti, učinkovitosti in ravnanju. V poročilu se priporoči:






  (a) | da se imenovanje uradnika potrdi; |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

da se imenovanje uradnika potrdi;

| (b) | da se uradnikova poskusna doba podaljša za največ šest dodatnih mesecev ali |
| --- | --- |

(b)

da se uradnikova poskusna doba podaljša za največ šest dodatnih mesecev ali

| (c) | da se imenovanje uradnika prekine. |
| --- | --- |

(c)

da se imenovanje uradnika prekine.

| 24. | Poročilo iz točke 23 se pred koncem petega meseca posreduje v odločitev direktorju. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Poskusna doba se šteje kot del skupnega mandata. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Na predlog katere koli pogodbenice lahko direktor v posvetovanju z Evropsko komisijo imenuje napotenega uslužbenca iz te pogodbenice za obdobje do treh let, ob upoštevanju upravne in finančne sposobnosti. Direktor sprejme podrobna pravila glede statusa napotenih uslužbencev. |
| --- | --- |

26.

Preglednost in izbirni postopek

| 27. | Sekretariat uvede izbirni postopek tako, da objavi obvestila o prostih delovnih mestih, v katerih so podrobno opredeljena merila o zahtevanih splošnih in posebnih kompetencah in ključnih kvalifikacijah ter tudi o možnem trajanju imenovanja, funkciji in glavnih stopnjah izbirnega postopka. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Vsako obvestilo o prostem delovnem mestu se vsaj dva meseca pred začetkom ustreznega izbirnega postopka objavi v angleškem jeziku na spletnem mestu sekretariata ter tudi v mednarodnem in strokovnem tisku. Informacija se posreduje tudi vsem pogodbenicam. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Direktor lahko opredeli informacije, ob upoštevanju zaupnosti, o katerih bodo obveščeni samo kandidati, ki bodo uvrščeni na ožji seznam. Take informacije se sicer ne smejo nanašati na sam opis del in nalog. |
| --- | --- |

29.

| 30. | V izbirnem postopku direktorju zagotavlja podporo izbirni odbor, ki ga sestavljajo najmanj štirje člani: direktor, en predstavnik predsedstva in dva predstavnika Evropske komisije. V izbirni odbor se lahko vključijo tudi drugi uslužbenci sekretariata. V posebnih primerih, zlasti pri postopkih izbire strokovnjakov, se lahko na predlog Evropske komisije imenuje en dodatni zunanji član. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Izbirni odbor oceni prijave in za vsako prosto delovno mesto sprejme ožji seznam kandidatov, ki izpolnjujejo merila za upravičenost in najbolje ustrezajo merilom za izbiro, zahtevanim v obvestilu o prostem delovnem mestu. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Izbirni odbor povabi kandidate z ožjega seznama na razgovore. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Če izbirni odbor meni, da je to potrebno, se lahko odloči povabiti kandidate z ožjega seznama na pisne preskuse, ki potekajo ob istih dneh kot razgovori. Vsebina preskusov se določi skladno s stopnjo in profilom objavljenega delovnega mesta. Pisni preskusi, prilagojeni profilu delovnega mesta, vsebujejo vsaj naslednje elemente:






  (a) | splošne sposobnosti in znanje jezikov v obsegu, potrebnem za izvajanje nalog in posebnih kompetenc glede na ustrezne profile, ter |
| --- | --- | --- |

33.

(a)

splošne sposobnosti in znanje jezikov v obsegu, potrebnem za izvajanje nalog in posebnih kompetenc glede na ustrezne profile, ter

| (b) | ocena kakovosti sloga pisanja in predstavitve. |
| --- | --- |

(b)

ocena kakovosti sloga pisanja in predstavitve.

| 34. | Na podlagi ožjega seznama kandidatov in na podlagi rezultatov razgovorov, lahko direktor določi rezervni seznam. Ta rezervni seznam je veljaven do 12 mesecev od datuma, ko je bil določen, njegovo veljavnost pa je s sklepom direktorja mogoče podaljšati. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Vsak rezultat izbirnega postopka se zapiše v protokol, ki ga podpišejo člani izbirnega odbora. Kandidati so obveščeni o rezultatu izbirnega postopka. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Vsaka pogodbenica je po predložitvi pisne zahteve direktorju upravičena, da prejme kopijo katerega koli protokola iz točke 35. |
| --- | --- |

36.

Nediskriminacija

| 37. | Diskriminacija na kakršni koli podlagi je med izbirnim postopkom prepovedana. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vsa delovna mesta so enako odprta za ženske in moške ne glede na vero, narodnost, raso ali prepričanje. |
| --- | --- |

38.

Konkurenca in profesionalnost

| 39. | Nobeno posebno delovno mesto ne sme biti rezervirano za določene osebe in/ali državljane katere koli pogodbenice. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Pri zaposlovanju uslužbencev direktor prednostno upošteva potrebo, da se za delo pridobijo uslužbenci z najvišjimi standardi kompetence in integritete. Pri vsakem opisu del in nalog v objavah prostih delovnih mest morajo biti jasno navedene formalne zahteve glede izobrazbe, izkušenj, znanja jezikov itd. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Zaposlovanje je na podlagi standardov enakih priložnosti odprto za konkurenco med internimi kandidati in vsemi drugimi kandidati. Med kandidati z enakimi kvalifikacijami in izkušnjami imajo prednost notranji kandidati. |
| --- | --- |

41.

IV.   DELOVNI POGOJI USLUŽBENCEV

| 42. | Direktor zagotovi, da se osebju sekretariata v skladu s proračunom sekretariata ter skladno s proračunskimi pravili in sklepi institucij na podlagi Pogodbe zagotovijo potrebni delovni pogoji v zvezi z opremo, delovnim območjem, dostopom do razpoložljivih informacij itd. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Vsak uradnik sekretariata ima pravico od direktorja zahtevati, da se njegovi delovni pogoji izboljšajo. Zahteva mora biti primerno utemeljena. Če zahtevi ni mogoče ugoditi, direktor ali kateri koli drug pooblaščeni uslužbenec zagotovi uradniku ustrezen pisni odgovor. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Direktor lahko sprejme interna pravila o delovnih pogojih v skladu s točkama 42 in 43. |
| --- | --- |

44.

V.   ZEMLJEPISNA URAVNOTEŽENOST GLEDE USLUŽBENCEV

| 45. | Direktor v največji možni meri in v skladu z interesi sekretariata zagotovi pravično porazdelitev delovnih mest med državljani pogodbenic. |
| --- | --- |

45.

VI.   KONČNE DOLOČBE

| 46. | Ta pravila začnejo veljati na dan, ko jih sprejme regionalni usmerjevalni odbor. |
| --- | --- |

46.

---

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244 (1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../2019 REGIONALNEGA USMERJEVALNEGA ODBORA PROMETNE SKUPNOSTI

z dne ...

o sprejetju kadrovskih predpisov prometne skupnosti

REGIONALNI USMERJEVALNI ODBOR PROMETNE SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti in zlasti člena 24(1) Pogodbe –

SKLENIL:

Edini člen

Sprejmejo se kadrovski predpisi prometne skupnosti, kakor so določeni v Prilogi k temu sklepu.

V ...,

Za regionalni usmerjevalni odbor

Predsednik

PRILOGA

Kadrovski predpisi prometne skupnosti

1.   NAMEN

Ti kadrovski predpisi določajo pogoje dela uslužbencev stalnega sekretariata prometne skupnosti. So sestavni del posameznih pogodb o zaposlitvi, razen kjer ti kadrovski predpisi določajo drugače.

2.   OPREDELITEV POJMOV IN UPORABNOST

2.1   Opredelitev pojmov

| (1) | „Pogodbenice“ pomeni pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti, in sicer Evropska unija in pogodbenice iz jugovzhodne Evrope (Republika Albanija, Bosna in Hercegovina, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo (*1), Črna gora in Republika Srbija). |
| --- | --- |

(1)

„Pogodbenice“ pomeni pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti, in sicer Evropska unija in pogodbenice iz jugovzhodne Evrope (Republika Albanija, Bosna in Hercegovina, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo (*1), Črna gora in Republika Srbija).

| (2) | „Usmerjevalni odbor“ pomeni regionalni usmerjevalni odbor prometne skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

„Usmerjevalni odbor“ pomeni regionalni usmerjevalni odbor prometne skupnosti.

| (3) | „Sekretariat“ pomeni stalni sekretariat prometne skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

„Sekretariat“ pomeni stalni sekretariat prometne skupnosti.

| (4) | „Direktor“ pomeni direktorja sekretariata. |
| --- | --- |

(4)

„Direktor“ pomeni direktorja sekretariata.

| (5) | „Uslužbenci“ pomeni vse uradnike sekretariata, in sicer direktor, namestniki direktorja in vsi drugi uslužbenci iz pogodbenic, ki stalno delajo na sekretariatu v skladu s temi kadrovskimi predpisi, ter napoteni strokovnjaki. |
| --- | --- |

(5)

„Uslužbenci“ pomeni vse uradnike sekretariata, in sicer direktor, namestniki direktorja in vsi drugi uslužbenci iz pogodbenic, ki stalno delajo na sekretariatu v skladu s temi kadrovskimi predpisi, ter napoteni strokovnjaki.

| (6) | „Lokalni uslužbenci“ pomeni osebe, ki niso člani osebja in jih sekretariat Republike Srbije zaposli za namene tehničnega dela, kot so vzdrževanje, čiščenje, vožnje itd. |
| --- | --- |

(6)

„Lokalni uslužbenci“ pomeni osebe, ki niso člani osebja in jih sekretariat Republike Srbije zaposli za namene tehničnega dela, kot so vzdrževanje, čiščenje, vožnje itd.

| (7) | „Napoteni uslužbenci“ pomeni uslužbence, ki jih napotijo njihove vlade ali mednarodne organizacije za nalogo znotraj sekretariata. |
| --- | --- |

(7)

„Napoteni uslužbenci“ pomeni uslužbence, ki jih napotijo njihove vlade ali mednarodne organizacije za nalogo znotraj sekretariata.

| (8) | „Sporazum o sedežu“ pomeni sporazum med Republiko Srbijo in prometno skupnostjo o sedežu sekretariata. |
| --- | --- |

(8)

„Sporazum o sedežu“ pomeni sporazum med Republiko Srbijo in prometno skupnostjo o sedežu sekretariata.

| (9) | „Pravila o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti“ pomeni pravila o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti uslužbencev stalnega sekretariata prometne skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

„Pravila o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti“ pomeni pravila o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti uslužbencev stalnega sekretariata prometne skupnosti.

| (10) | „Psihično nadlegovanje“ pomeni vsako neprimerno ravnanje, ki traja določeno obdobje, se ponavlja ali je sistematično ter vključuje fizično vedenje, govorjen ali pisan jezik, geste ali druga dejanja, ki so namerna in lahko razvrednotijo osebnost, dostojanstvo ali fizično ali psihološko integriteto katere koli osebe. |
| --- | --- |

(10)

„Psihično nadlegovanje“ pomeni vsako neprimerno ravnanje, ki traja določeno obdobje, se ponavlja ali je sistematično ter vključuje fizično vedenje, govorjen ali pisan jezik, geste ali druga dejanja, ki so namerna in lahko razvrednotijo osebnost, dostojanstvo ali fizično ali psihološko integriteto katere koli osebe.

| (11) | „Spolno nadlegovanje“ pomeni ravnanje, povezano s spolnostjo, ki ga oseba, na katero je usmerjeno, ne želi, in katerega namen ali učinek je užaliti to osebo ali ustvariti zastraševalno, sovražno, žaljivo ali moteče okolje. Spolno nadlegovanje se šteje za diskriminacijo na podlagi spola. |
| --- | --- |

(11)

„Spolno nadlegovanje“ pomeni ravnanje, povezano s spolnostjo, ki ga oseba, na katero je usmerjeno, ne želi, in katerega namen ali učinek je užaliti to osebo ali ustvariti zastraševalno, sovražno, žaljivo ali moteče okolje. Spolno nadlegovanje se šteje za diskriminacijo na podlagi spola.

| (12) | „Kršitev, ki jo zagreši direktor“, pomeni:






  (a) | kadar direktor delno ali v celoti zadrži plačo uslužbenca, zamuda pa je daljša od 15 delovnih dni; |
| --- | --- | --- |

(12)

„Kršitev, ki jo zagreši direktor“, pomeni:

(a)

kadar direktor delno ali v celoti zadrži plačo uslužbenca, zamuda pa je daljša od 15 delovnih dni;

| (b) | kadar direktor krši pogoje zaposlitve, kot so opredeljeni v pogodbi o zaposlitvi; ali |
| --- | --- |

(b)

kadar direktor krši pogoje zaposlitve, kot so opredeljeni v pogodbi o zaposlitvi; ali

| (c) | kadar direktor zagreši napad na uslužbenca ali ga znatno obrekuje. |
| --- | --- |

(c)

kadar direktor zagreši napad na uslužbenca ali ga znatno obrekuje.

| (13) | „Kršitev, ki jo zagreši uslužbenec“, pomeni:






  (a) | neupravičena zavrnitev uslužbenca, da izpolni določene naloge, ki jih dodeli direktor ali druga nadrejena oseba uslužbenca, če je bil uslužbenec vsaj enkrat že pisno opozorjen o podobni neučinkovitosti; |
| --- | --- | --- |

(13)

„Kršitev, ki jo zagreši uslužbenec“, pomeni:

(a)

neupravičena zavrnitev uslužbenca, da izpolni določene naloge, ki jih dodeli direktor ali druga nadrejena oseba uslužbenca, če je bil uslužbenec vsaj enkrat že pisno opozorjen o podobni neučinkovitosti;

| (b) | zagrešitev kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

(b)

zagrešitev kaznivega dejanja;

| (c) | zapustitev delovnega mesta, in sicer kadar je uslužbenec brez dovoljenja ali brez zadovoljivega pojasnila odsoten več kot sedem delovnih dni; |
| --- | --- |

(c)

zapustitev delovnega mesta, in sicer kadar je uslužbenec brez dovoljenja ali brez zadovoljivega pojasnila odsoten več kot sedem delovnih dni;

| (d) | psihično ali spolno nadlegovanje; |
| --- | --- |

(d)

psihično ali spolno nadlegovanje;

| (e) | vsako ravnanje, za katero se lahko razumno pričakuje, da bo ali je resno ogrozilo javni ugled prometne skupnosti; |
| --- | --- |

(e)

vsako ravnanje, za katero se lahko razumno pričakuje, da bo ali je resno ogrozilo javni ugled prometne skupnosti;

| (f) | vsaka uporaba ali poskus uporabe delovnega mesta uslužbenca na sekretariatu za njegovo lastno korist ali |
| --- | --- |

(f)

vsaka uporaba ali poskus uporabe delovnega mesta uslužbenca na sekretariatu za njegovo lastno korist ali

| (g) | vsaka oblika zlorabe sredstev transportne skupnosti. |
| --- | --- |

(g)

vsaka oblika zlorabe sredstev transportne skupnosti.

2.2   Uporabnost

| (a) | Ti kadrovski predpisi se uporabljajo za uslužbence in se ne uporabljajo za lokalne uslužbence. |
| --- | --- |

(a)

Ti kadrovski predpisi se uporabljajo za uslužbence in se ne uporabljajo za lokalne uslužbence.

| (b) | Napoteni strokovnjaki imajo posebne ureditve, urejene s pogodbo med sekretariatom in napotujočo vlado ali mednarodno organizacijo. Direktor v vsakem posameznem primeru odloči, v kolikšnem obsegu se ti kadrovski predpisi uporabljajo za napotene strokovnjake. |
| --- | --- |

(b)

Napoteni strokovnjaki imajo posebne ureditve, urejene s pogodbo med sekretariatom in napotujočo vlado ali mednarodno organizacijo. Direktor v vsakem posameznem primeru odloči, v kolikšnem obsegu se ti kadrovski predpisi uporabljajo za napotene strokovnjake.

3.   NALOGE, OBVEZNOSTI IN PRIVILEGIJI

3.1   Mednarodna narava dela

S tem ko uslužbenci sprejmejo svoje imenovanje, se zavežejo, da bodo izvrševali svoje funkcije in prilagajali svoje ravnanje izključno v interesu prometne skupnosti. Uslužbenci so podrejeni direktorju in mu odgovarjajo za opravljanje svojih funkcij. Pri izvajanju svojih nalog ne iščejo in ne sprejemajo navodil od nobene vlade, mednarodne organizacije ali drugega organa, ki ni del prometne skupnosti.

3.2   Ravnanje

| (a) | Uslužbenci se vselej vedejo na način, ki ustreza mednarodnemu statusu prometne skupnosti. Privilegiji in imunitete, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom o sedežu, se podeljujejo v interesu prometne skupnosti. |
| --- | --- |

(a)

Uslužbenci se vselej vedejo na način, ki ustreza mednarodnemu statusu prometne skupnosti. Privilegiji in imunitete, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom o sedežu, se podeljujejo v interesu prometne skupnosti.

| (b) | Pri opravljanju svojih nalog uslužbenci ne smejo obravnavati zadeve, v kateri imajo kakršen koli neposreden ali posreden osebni interes, ki bi lahko oviral njihovo neodvisnost, predvsem družinske ali finančne interese, razen kot je določeno v teh kadrovskih predpisih. |
| --- | --- |

(b)

Pri opravljanju svojih nalog uslužbenci ne smejo obravnavati zadeve, v kateri imajo kakršen koli neposreden ali posreden osebni interes, ki bi lahko oviral njihovo neodvisnost, predvsem družinske ali finančne interese, razen kot je določeno v teh kadrovskih predpisih.

| (c) | Vsak uslužbenec, ki mora pri opravljanju svojih nalog obravnavati navedeno zadevo iz točke (b) tega oddelka, o tem takoj obvesti direktorja. Direktor sprejme ustrezen ukrep, predvsem pa lahko uslužbenca razreši zadolžitev v tej zadevi. |
| --- | --- |

(c)

Vsak uslužbenec, ki mora pri opravljanju svojih nalog obravnavati navedeno zadevo iz točke (b) tega oddelka, o tem takoj obvesti direktorja. Direktor sprejme ustrezen ukrep, predvsem pa lahko uslužbenca razreši zadolžitev v tej zadevi.

| (d) | V podjetjih, ki so v pristojnosti prometne skupnosti ali ki poslujejo s to institucijo, uslužbenci ne smejo imeti niti pridobiti, neposredno ali posredno, deleža take vrste ali obsega, ki bi lahko ogrozil njihovo neodvisnost pri opravljanju nalog. |
| --- | --- |

(d)

V podjetjih, ki so v pristojnosti prometne skupnosti ali ki poslujejo s to institucijo, uslužbenci ne smejo imeti niti pridobiti, neposredno ali posredno, deleža take vrste ali obsega, ki bi lahko ogrozil njihovo neodvisnost pri opravljanju nalog.

| (e) | Uslužbenec, ki prejme navodila, za katera meni, da so nepravilna ali da utegnejo povzročiti resne težave, o tem obvesti svojega neposredno nadrejenega. Če neposredno nadrejeni potrdi navodila, uslužbenec pa je prepričan, da ta potrditev ni razumen odgovor na njegov pomislek, predloži pisno vprašanje neposredno hierarhično nadrejenemu. Če slednji pisno potrdi navodila, jih uslužbenec izvaja, razen če so očitno nezakonita ali pomenijo kršitev ustreznih varnostnih standardov.
  Če neposredno nadrejeni meni, da je treba navodila izvršiti takoj, jih uslužbenec izvaja, razen če so očitno nezakonita ali pomenijo kršitev ustreznih varnostnih standardov. Na uslužbenečevo zahtevo mora neposredno nadrejeni dati taka navodila v pisni obliki. |
| --- | --- |

(e)

Uslužbenec, ki prejme navodila, za katera meni, da so nepravilna ali da utegnejo povzročiti resne težave, o tem obvesti svojega neposredno nadrejenega. Če neposredno nadrejeni potrdi navodila, uslužbenec pa je prepričan, da ta potrditev ni razumen odgovor na njegov pomislek, predloži pisno vprašanje neposredno hierarhično nadrejenemu. Če slednji pisno potrdi navodila, jih uslužbenec izvaja, razen če so očitno nezakonita ali pomenijo kršitev ustreznih varnostnih standardov.

Če neposredno nadrejeni meni, da je treba navodila izvršiti takoj, jih uslužbenec izvaja, razen če so očitno nezakonita ali pomenijo kršitev ustreznih varnostnih standardov. Na uslužbenečevo zahtevo mora neposredno nadrejeni dati taka navodila v pisni obliki.

| (f) | Uslužbenec, ki pri opravljanju nalog ali v povezavi z njimi izve za dejstva, na podlagi katerih je mogoča domneva o obstoju možne nezakonite dejavnosti, vključno z goljufijo ali korupcijo, ki škodi interesom prometne skupnosti, ali o ravnanju v zvezi z opravljanjem poklicnih nalog, ki lahko pomeni hudo kršenje obveznosti uslužbencev, o tem nemudoma obvesti svojega direktorja, ali če se mu zdi koristno, predsedujočega regionalnega usmerjevalnega odbora ali Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). |
| --- | --- |

(f)

Uslužbenec, ki pri opravljanju nalog ali v povezavi z njimi izve za dejstva, na podlagi katerih je mogoča domneva o obstoju možne nezakonite dejavnosti, vključno z goljufijo ali korupcijo, ki škodi interesom prometne skupnosti, ali o ravnanju v zvezi z opravljanjem poklicnih nalog, ki lahko pomeni hudo kršenje obveznosti uslužbencev, o tem nemudoma obvesti svojega direktorja, ali če se mu zdi koristno, predsedujočega regionalnega usmerjevalnega odbora ali Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

| (g) | Zaradi posredovanja informacij iz točk (e) in (f) tega oddelka uslužbenec s strani prometne skupnosti ne utrpi nobenih škodljivih posledic, če je ravnal razumno in pošteno. |
| --- | --- |

(g)

Zaradi posredovanja informacij iz točk (e) in (f) tega oddelka uslužbenec s strani prometne skupnosti ne utrpi nobenih škodljivih posledic, če je ravnal razumno in pošteno.

3.3   Zunanje dejavnosti

| (a) | Uslužbenci ne sodelujejo v nobeni dejavnosti izven prometne skupnosti, ki je nezdružljiva s pravilnim izvajanjem njihovih nalog ali bi lahko povzročila konflikt med osebnimi interesi in interesi prometne infrastrukture ali bi lahko škodovala ugledu prometne skupnosti. |
| --- | --- |

(a)

Uslužbenci ne sodelujejo v nobeni dejavnosti izven prometne skupnosti, ki je nezdružljiva s pravilnim izvajanjem njihovih nalog ali bi lahko povzročila konflikt med osebnimi interesi in interesi prometne infrastrukture ali bi lahko škodovala ugledu prometne skupnosti.

| (b) | Uslužbenci ne sodelujejo v nobeni plačani dejavnosti zunaj prometne skupnosti brez predhodne pisne odobritve direktorja. |
| --- | --- |

(b)

Uslužbenci ne sodelujejo v nobeni plačani dejavnosti zunaj prometne skupnosti brez predhodne pisne odobritve direktorja.

| (c) | Uslužbenec, ki je neposredno ali posredno udeležen v družbi, ki je dejavna v prometnem sektorju, kar mu omogoča, da vpliva na vodstvo te družbe, pisno obvesti direktorja o tem dejstvu. Če to velja za direktorja, ta obvesti predsedstvo usmerjevalnega odbora. |
| --- | --- |

(c)

Uslužbenec, ki je neposredno ali posredno udeležen v družbi, ki je dejavna v prometnem sektorju, kar mu omogoča, da vpliva na vodstvo te družbe, pisno obvesti direktorja o tem dejstvu. Če to velja za direktorja, ta obvesti predsedstvo usmerjevalnega odbora.

3.4   Nadlegovanje

Uslužbenci se vzdržijo vseh oblik psihičnega ali spolnega nadlegovanja. Uslužbenec, ki je žrtev psihičnega ali spolnega nadlegovanja, ne utrpi nobenih škodljivih posledic s strani sekretariata. Uslužbenec, ki je pričal o psihičnem nasilju ali spolnem nadlegovanju, s strani sekretariata ne utrpi nobenih škodljivih posledic, če je ravnal pošteno.

3.5   Uporaba in posredovanje informacij

| (a) | Uslužbenci pri vseh službenih zadevah ravnajo s potrebno diskretnostjo. Razen pri izvajanju svojih nalog ali z dovoljenjem direktorja ne smejo nobeni osebi posredovati neobjavljenih informacij, ki so jim znane zaradi njihovega uradnega položaja, niti ne smejo kadar koli uporabiti takih informacij za morebitno osebno korist, vključno s finančnimi koristmi. Ta obveznost zavezuje uslužbenca tudi po prenehanju njihovega dela. |
| --- | --- |

(a)

Uslužbenci pri vseh službenih zadevah ravnajo s potrebno diskretnostjo. Razen pri izvajanju svojih nalog ali z dovoljenjem direktorja ne smejo nobeni osebi posredovati neobjavljenih informacij, ki so jim znane zaradi njihovega uradnega položaja, niti ne smejo kadar koli uporabiti takih informacij za morebitno osebno korist, vključno s finančnimi koristmi. Ta obveznost zavezuje uslužbenca tudi po prenehanju njihovega dela.

| (b) | Uslužbenci ne objavijo, ne dajo v objavo, ne pripomorejo k objavi kakršnega koli gradiva v zvezi s prometno skupnostjo ali ne dajejo v javnosti izjav v imenu prometne skupnosti, razen pri opravljanju svojih nalog ali z dovoljenjem direktorja. |
| --- | --- |

(b)

Uslužbenci ne objavijo, ne dajo v objavo, ne pripomorejo k objavi kakršnega koli gradiva v zvezi s prometno skupnostjo ali ne dajejo v javnosti izjav v imenu prometne skupnosti, razen pri opravljanju svojih nalog ali z dovoljenjem direktorja.

| (c) | Uradno obveščanje v imenu prometne skupnosti izvaja direktor ali izrecno pooblaščeni uslužbenci. |
| --- | --- |

(c)

Uradno obveščanje v imenu prometne skupnosti izvaja direktor ali izrecno pooblaščeni uslužbenci.

3.6   Lastninske pravice in uporaba zmogljivosti informacijske tehnologije

| (a) | Vse pravice, vključno s pravicami iz naslova, avtorskimi pravicami in pravicami iz patentov, ki izhajajo iz dela uslužbencev v okviru njihovih uradnih nalog, se prenesejo na prometno skupnost. |
| --- | --- |

(a)

Vse pravice, vključno s pravicami iz naslova, avtorskimi pravicami in pravicami iz patentov, ki izhajajo iz dela uslužbencev v okviru njihovih uradnih nalog, se prenesejo na prometno skupnost.

| (b) | Vsi viri, ki jih prometna skupnost da na voljo uslužbencem za namene izpolnjevanja njihovih odgovornosti, vključno, vendar ne izključno, s predmeti, dokumenti, obvestili in korespondenco, se morajo uporabljati samo za navedene namene. |
| --- | --- |

(b)

Vsi viri, ki jih prometna skupnost da na voljo uslužbencem za namene izpolnjevanja njihovih odgovornosti, vključno, vendar ne izključno, s predmeti, dokumenti, obvestili in korespondenco, se morajo uporabljati samo za navedene namene.

| (c) | Kadar uslužbenci uporabljajo zmogljivosti informacijske tehnologije prometne skupnosti, ne smejo na zahtevo pridobiti ali razširjati nezakonito gradivo ali vsebine, ki bi lahko škodovali ugledu prometne skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

Kadar uslužbenci uporabljajo zmogljivosti informacijske tehnologije prometne skupnosti, ne smejo na zahtevo pridobiti ali razširjati nezakonito gradivo ali vsebine, ki bi lahko škodovali ugledu prometne skupnosti.

3.7   Častna odlikovanja in darila

| (a) | Uslužbenci v povezavi s svojimi nalogami ne smejo od katere koli vlade, mednarodne organizacije ali drugega vira zunaj sekretariata, nezdružljivega z njihovim statusom mednarodnih javnih uslužbencev, sprejeti ali slednjim ponuditi nobenih častnih ali drugih odlikovanj, uslug, daril ali honorarjev. Uslužbenci, ki sprejmejo tako častno ali drugo odlikovanje, uslugo, darilo ali honorar ali so jim ti ponujeni, to dejstvo takoj sporočijo direktorju. Darila, ki jih uslužbenci prejmejo kot uradne osebe, postanejo last prometne skupnosti, shranijo se v prostorih sekretariata in se uvrstijo na seznam, pripravljen za ta namen. |
| --- | --- |

(a)

Uslužbenci v povezavi s svojimi nalogami ne smejo od katere koli vlade, mednarodne organizacije ali drugega vira zunaj sekretariata, nezdružljivega z njihovim statusom mednarodnih javnih uslužbencev, sprejeti ali slednjim ponuditi nobenih častnih ali drugih odlikovanj, uslug, daril ali honorarjev. Uslužbenci, ki sprejmejo tako častno ali drugo odlikovanje, uslugo, darilo ali honorar ali so jim ti ponujeni, to dejstvo takoj sporočijo direktorju. Darila, ki jih uslužbenci prejmejo kot uradne osebe, postanejo last prometne skupnosti, shranijo se v prostorih sekretariata in se uvrstijo na seznam, pripravljen za ta namen.

| (b) | Točka (a) tega oddelka ne velja za predmete nizke vrednosti, ki se, kot je razvidno iz njihove narave, dajo kot običajna praksa gostoljubja, kot so pisala, torbe, mape itd. |
| --- | --- |

(b)

Točka (a) tega oddelka ne velja za predmete nizke vrednosti, ki se, kot je razvidno iz njihove narave, dajo kot običajna praksa gostoljubja, kot so pisala, torbe, mape itd.

4.   ZAPOSLOVANJE

4.1   Pravila o zaposlovanju

Uslužbenci se zaposlijo v skladu s pravili o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti.

4.2   Zahteve

| (a) | Pri zaposlovanju uslužbencev se upošteva predvsem potreba po zagotovitvi visokih standardov kompetence, učinkovitosti in integritete, kot jih zahteva prometna skupnost. |
| --- | --- |

(a)

Pri zaposlovanju uslužbencev se upošteva predvsem potreba po zagotovitvi visokih standardov kompetence, učinkovitosti in integritete, kot jih zahteva prometna skupnost.

| (b) | Za zaposlitev uslužbenca se zahteva najmanj:






  (i) | z diplomo potrjena stopnja posrednješolske izobrazbe ali z diplomo potrjena stopnja srednješolske izobrazbe, ki omogoča nadaljevanje izobraževanja na posrednješolski ravni, in ustrezne vsaj petletne delovne izkušnje ali, kjer je to v interesu službe, strokovno usposabljanje ali delovne izkušnje enakovredne stopnje; ali stopnja izobrazbe, ki ustreza zaključenemu in z diplomo potrjenemu vsaj triletnemu visokošolskemu študiju ali, kjer je to v interesu službe, strokovno usposabljanje ali delovne izkušnje enakovredne stopnje; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za zaposlitev uslužbenca se zahteva najmanj:

(i)

z diplomo potrjena stopnja posrednješolske izobrazbe ali z diplomo potrjena stopnja srednješolske izobrazbe, ki omogoča nadaljevanje izobraževanja na posrednješolski ravni, in ustrezne vsaj petletne delovne izkušnje ali, kjer je to v interesu službe, strokovno usposabljanje ali delovne izkušnje enakovredne stopnje; ali stopnja izobrazbe, ki ustreza zaključenemu in z diplomo potrjenemu vsaj triletnemu visokošolskemu študiju ali, kjer je to v interesu službe, strokovno usposabljanje ali delovne izkušnje enakovredne stopnje;

| (ii) | da je državljan ene od držav članic Evropske unije ali ene od pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, kot so navedene v Pogodbi, in da uživa vse pravice državljana; |
| --- | --- |

(ii)

da je državljan ene od držav članic Evropske unije ali ene od pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, kot so navedene v Pogodbi, in da uživa vse pravice državljana;

| (iii) | izpolnitev vseh zakonskih obveznosti glede služenja vojaškega roka; |
| --- | --- |

(iii)

izpolnitev vseh zakonskih obveznosti glede služenja vojaškega roka;

| (iv) | ustrezna spričevala, ki dokazujejo primernost uslužbenca za opravljanje njegovih nalog; in |
| --- | --- |

(iv)

ustrezna spričevala, ki dokazujejo primernost uslužbenca za opravljanje njegovih nalog; in

| (v) | potrdilo ustrezno usposobljenega zdravnika, da uslužbenec izpolnjuje zdravstvene zahteve, ki so potrebne za njegovo delovno mesto. |
| --- | --- |

(v)

potrdilo ustrezno usposobljenega zdravnika, da uslužbenec izpolnjuje zdravstvene zahteve, ki so potrebne za njegovo delovno mesto.

4.3   Pogodba o zaposlitvi

| (a) | Pogoji zaposlitve uslužbenca so urejeni s pogodbo o zaposlitvi, ki jo podpišeta direktor in uslužbenec. Pogodbe o zaposlitvi direktorja in namestnikov direktorjev podpiše predsedstvo usmerjevalnega odbora. |
| --- | --- |

(a)

Pogoji zaposlitve uslužbenca so urejeni s pogodbo o zaposlitvi, ki jo podpišeta direktor in uslužbenec. Pogodbe o zaposlitvi direktorja in namestnikov direktorjev podpiše predsedstvo usmerjevalnega odbora.

| (b) | V pogodbi o zaposlitvi je navedeno najmanj naslednje:






  (i) | ime in uradni naslov sekretariata; |
| --- | --- | --- |

(b)

V pogodbi o zaposlitvi je navedeno najmanj naslednje:

(i)

ime in uradni naslov sekretariata;

| (ii) | ime in uradni naslov uslužbenca; |
| --- | --- |

(ii)

ime in uradni naslov uslužbenca;

| (iii) | kraj zaposlitve, tj. kraj, v katerem ima uslužbenec svoje stalno prebivališče neposredno pred začetkom dela na sekretariatu; |
| --- | --- |

(iii)

kraj zaposlitve, tj. kraj, v katerem ima uslužbenec svoje stalno prebivališče neposredno pred začetkom dela na sekretariatu;

| (iv) | datum začetka veljavnosti imenovanja; |
| --- | --- |

(iv)

datum začetka veljavnosti imenovanja;

| (v) | trajanje imenovanja; |
| --- | --- |

(v)

trajanje imenovanja;

| (vi) | običajen kraj zaposlitve; |
| --- | --- |

(vi)

običajen kraj zaposlitve;

| (vii) | naziv delovnega mesta; |
| --- | --- |

(vii)

naziv delovnega mesta;

| (viii) | celotno plačilo v zvezi z imenovanjem; |
| --- | --- |

(viii)

celotno plačilo v zvezi z imenovanjem;

| (ix) | pogoji poskusne dobe; |
| --- | --- |

(ix)

pogoji poskusne dobe;

| (x) | celotna pravica do letnega dopusta; |
| --- | --- |

(x)

celotna pravica do letnega dopusta;

| (xi) | število delovnih ur na teden; in |
| --- | --- |

(xi)

število delovnih ur na teden; in

| (xii) | seznam dokumentov, ki se priložijo pogodbi o zaposlitvi, vključno s kadrovskimi predpisi, ki se nanašajo na urejanje delovnega razmerja. |
| --- | --- |

(xii)

seznam dokumentov, ki se priložijo pogodbi o zaposlitvi, vključno s kadrovskimi predpisi, ki se nanašajo na urejanje delovnega razmerja.

4.4   Opisi del in nalog

| (a) | Za vsako delovno mesto na sekretariatu se uvede opis del in nalog, ki opredeljuje interno razvrstitev delovnega mesta, linijo poročanja, naloge in odgovornosti ter zahtevane kompetence in kvalifikacije. Opise del in nalog odobri direktor ter se priložijo k pogodbi o zaposlitvi. |
| --- | --- |

(a)

Za vsako delovno mesto na sekretariatu se uvede opis del in nalog, ki opredeljuje interno razvrstitev delovnega mesta, linijo poročanja, naloge in odgovornosti ter zahtevane kompetence in kvalifikacije. Opise del in nalog odobri direktor ter se priložijo k pogodbi o zaposlitvi.

| (b) | Direktor lahko z ustrezno utemeljitvijo začasno ukine katero koli nalogo ali odgovornost uslužbenca. To sicer ne sme vplivati na plačo uslužbenca. |
| --- | --- |

(b)

Direktor lahko z ustrezno utemeljitvijo začasno ukine katero koli nalogo ali odgovornost uslužbenca. To sicer ne sme vplivati na plačo uslužbenca.

4.5   Nadomestitev

| (a) | Direktor lahko v primeru odsotnosti ter iz upravnih razlogov in razlogov finančnega poslovodenja imenuje svoje namestnike. S takim imenovanjem se ne prenesejo samodejno morebitne pravice v zvezi z izvajanjem proračuna prometne skupnosti. |
| --- | --- |

(a)

Direktor lahko v primeru odsotnosti ter iz upravnih razlogov in razlogov finančnega poslovodenja imenuje svoje namestnike. S takim imenovanjem se ne prenesejo samodejno morebitne pravice v zvezi z izvajanjem proračuna prometne skupnosti.

| (b) | Direktor lahko imenuje namestnike uslužbencev med njihovo odsotnostjo za več kot tri delovne dni. V tem časovno omejenem obdobju se odgovorni uslužbenec imenuje začasno. |
| --- | --- |

(b)

Direktor lahko imenuje namestnike uslužbencev med njihovo odsotnostjo za več kot tri delovne dni. V tem časovno omejenem obdobju se odgovorni uslužbenec imenuje začasno.

4.6   Zahteve glede splošne učinkovitosti

| (a) | Uslužbenci vestno izpolnjujejo svoje naloge in odgovornosti ter strogo upoštevajo vsa navodila in smernice, ki jih zagotovijo direktor in drugi nadrejeni ali nadzorniki. Uslužbenci redno poročajo direktorju o svojih dejavnostih. |
| --- | --- |

(a)

Uslužbenci vestno izpolnjujejo svoje naloge in odgovornosti ter strogo upoštevajo vsa navodila in smernice, ki jih zagotovijo direktor in drugi nadrejeni ali nadzorniki. Uslužbenci redno poročajo direktorju o svojih dejavnostih.

| (b) | Direktor lahko začasno ali trajno dodeli uslužbencu naloge in odgovornosti, ki ustrezajo izobrazbi in usposabljanju uslužbenca in njegovim sposobnostim ter so razumne glede na ustrezni opis del in nalog. |
| --- | --- |

(b)

Direktor lahko začasno ali trajno dodeli uslužbencu naloge in odgovornosti, ki ustrezajo izobrazbi in usposabljanju uslužbenca in njegovim sposobnostim ter so razumne glede na ustrezni opis del in nalog.

| (c) | Uslužbenci lahko predloži svoje pisno nestrinjanje s katero koli nalogo, če menijo, da ni skladna z zahtevami iz točke (b) tega oddelka. |
| --- | --- |

(c)

Uslužbenci lahko predloži svoje pisno nestrinjanje s katero koli nalogo, če menijo, da ni skladna z zahtevami iz točke (b) tega oddelka.

4.7   Ocenjevanje uspešnosti in dialog z uslužbenci

| (a) | Uspešnost vsakega uslužbenca se pregleduje v rednih časovnih presledkih vsaj enkrat letno po načelih sposobnosti, učinkovitosti in ravnanja pri delu. |
| --- | --- |

(a)

Uspešnost vsakega uslužbenca se pregleduje v rednih časovnih presledkih vsaj enkrat letno po načelih sposobnosti, učinkovitosti in ravnanja pri delu.

| (b) | Poročila o uspešnosti, vključno s komentarji in priporočili, v pisni obliki pripravijo neposredno nadrejeni. O letnem poročilu se razpravlja z zadevnim uslužbencem in slednjemu se poročilo tudi pokaže, uslužbenec pa lahko k njemu priloži pripombe, ki o po njegovem mnenju pomembne, ter ga podpiše in datira. |
| --- | --- |

(b)

Poročila o uspešnosti, vključno s komentarji in priporočili, v pisni obliki pripravijo neposredno nadrejeni. O letnem poročilu se razpravlja z zadevnim uslužbencem in slednjemu se poročilo tudi pokaže, uslužbenec pa lahko k njemu priloži pripombe, ki o po njegovem mnenju pomembne, ter ga podpiše in datira.

4.8   Imenovanja in obdobja podaljšanja

| (a) | Imenovanja in podaljšanja se odobrijo za določen čas, ki ga določi direktor, in se lahko podaljšajo. Imenovanje za določen čas ima datum izteka, določen v pogodbo o zaposlitvi. Imenovanje ali podaljšanje za določen čas ne vključuje nobene obveznosti ali pravice podaljšanja ali dodatnega podaljšanja ali spremembe v drugo obliko imenovanja. |
| --- | --- |

(a)

Imenovanja in podaljšanja se odobrijo za določen čas, ki ga določi direktor, in se lahko podaljšajo. Imenovanje za določen čas ima datum izteka, določen v pogodbo o zaposlitvi. Imenovanje ali podaljšanje za določen čas ne vključuje nobene obveznosti ali pravice podaljšanja ali dodatnega podaljšanja ali spremembe v drugo obliko imenovanja.

| (b) | Direktor vsaj tri mesece pred iztekom pogodbe o zaposlitvi pisno obvesti uslužbenca, ali je morda ponujeno podaljšanje pogodbe o zaposlitvi, in če je tako, pod kakšnimi pogoji. Uslužbenci, ki jim je ponujeno podaljšanje, v enem mesecu od prejema ponudbe pisno obvestijo direktorja, ali ponudbo sprejemajo. V nasprotnem primeru lahko direktor šteje ponudbo kot zavrnjeno. |
| --- | --- |

(b)

Direktor vsaj tri mesece pred iztekom pogodbe o zaposlitvi pisno obvesti uslužbenca, ali je morda ponujeno podaljšanje pogodbe o zaposlitvi, in če je tako, pod kakšnimi pogoji. Uslužbenci, ki jim je ponujeno podaljšanje, v enem mesecu od prejema ponudbe pisno obvestijo direktorja, ali ponudbo sprejemajo. V nasprotnem primeru lahko direktor šteje ponudbo kot zavrnjeno.

| (c) | Imenovanje direktorja in namestnika direktorja ne preseže treh let in se lahko podaljša največ dvakrat. |
| --- | --- |

(c)

Imenovanje direktorja in namestnika direktorja ne preseže treh let in se lahko podaljša največ dvakrat.

4.9   Poskusna doba

| (a) | Za imenovanja velja poskusna doba, kot je določeno v pravilih o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti ter z dodatnimi pogoji, ki se lahko določijo v pogodbi o zaposlitvi. |
| --- | --- |

(a)

Za imenovanja velja poskusna doba, kot je določeno v pravilih o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti ter z dodatnimi pogoji, ki se lahko določijo v pogodbi o zaposlitvi.

| (b) | Za namene poskusne dobe se štejejo samo delovni dnevi, dejansko opravljeni v okviru poskusne dobe. V primeru odsotnosti uslužbenca z dela več kot 15 delovnih dni se poskusna doba samodejno podaljša za ustrezno število delovnih dni, ki jih uslužbenec ni opravil. |
| --- | --- |

(b)

Za namene poskusne dobe se štejejo samo delovni dnevi, dejansko opravljeni v okviru poskusne dobe. V primeru odsotnosti uslužbenca z dela več kot 15 delovnih dni se poskusna doba samodejno podaljša za ustrezno število delovnih dni, ki jih uslužbenec ni opravil.

| (c) | Med poskusno dobo lahko uslužbenec odpove pogodbo o zaposlitvi z enomesečnim odpovednim rokom. |
| --- | --- |

(c)

Med poskusno dobo lahko uslužbenec odpove pogodbo o zaposlitvi z enomesečnim odpovednim rokom.

| (d) | Med poskusno dobo lahko direktor odpove pogodbo o zaposlitvi z enomesečnim odpovednim rokom, če je delo uslužbenca ocenjeno kot neučinkovito. Direktor lahko tudi takoj prekine pogodbo o zaposlitvi, če so izvedena vsa potrebna izplačila plače, vključno z obdobjem obvestitve. V nasprotnem primeru učinkovitost uslužbenca oceni njegov nadzornik v skladu s točkama 23 in 24 pravil o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti. Na podlagi poročila o oceni učinkovitosti se imenovanje potrdi ali prekine s takojšnjim učinkom ali pa se poskusna doba podaljša za največ šest mesecev. |
| --- | --- |

(d)

Med poskusno dobo lahko direktor odpove pogodbo o zaposlitvi z enomesečnim odpovednim rokom, če je delo uslužbenca ocenjeno kot neučinkovito. Direktor lahko tudi takoj prekine pogodbo o zaposlitvi, če so izvedena vsa potrebna izplačila plače, vključno z obdobjem obvestitve. V nasprotnem primeru učinkovitost uslužbenca oceni njegov nadzornik v skladu s točkama 23 in 24 pravil o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti. Na podlagi poročila o oceni učinkovitosti se imenovanje potrdi ali prekine s takojšnjim učinkom ali pa se poskusna doba podaljša za največ šest mesecev.

| (e) | Če direktor ne sprejme sklepa do konca poskusne dobe, se šteje, da je imenovanje potrjeno. |
| --- | --- |

(e)

Če direktor ne sprejme sklepa do konca poskusne dobe, se šteje, da je imenovanje potrjeno.

5.   DELOVNI ČAS IN DELO S KRAJŠIM DELOVNIM ČASOM

5.1   Določitev delovnega časa

| (a) | Običajni delovni teden je sestavljen iz pet delovnih dni od ponedeljka do petka, vsak delovni dan pa, za uslužbence s polnim delovnim časom, traja osem delovnih ur, ki vključujejo obvezen 30-minutni odmor. Uslužbenci začnejo svoj delovni dan najpozneje ob 9. uri. |
| --- | --- |

(a)

Običajni delovni teden je sestavljen iz pet delovnih dni od ponedeljka do petka, vsak delovni dan pa, za uslužbence s polnim delovnim časom, traja osem delovnih ur, ki vključujejo obvezen 30-minutni odmor. Uslužbenci začnejo svoj delovni dan najpozneje ob 9. uri.

| (b) | Delovne ure napotenih strokovnjakov so urejene s pogodbami med sekretariatom in napotujočo vlado ali mednarodno organizacijo, ob upoštevanju njihovih nalog v obdobju njihove napotitve na sekretariat. |
| --- | --- |

(b)

Delovne ure napotenih strokovnjakov so urejene s pogodbami med sekretariatom in napotujočo vlado ali mednarodno organizacijo, ob upoštevanju njihovih nalog v obdobju njihove napotitve na sekretariat.

| (c) | Direktor izda pravila o prilagodljivi uporabi delovnih ur v okviru običajnega delovnega tedna. |
| --- | --- |

(c)

Direktor izda pravila o prilagodljivi uporabi delovnih ur v okviru običajnega delovnega tedna.

| (d) | Za ure, ki se opravijo prek določenega delovnega tedna ni predvideno nobeno nadomestilo, razen kot je določeno v točki (e) tega oddelka. |
| --- | --- |

(d)

Za ure, ki se opravijo prek določenega delovnega tedna ni predvideno nobeno nadomestilo, razen kot je določeno v točki (e) tega oddelka.

| (e) | Uslužbenci, ki so zaradi zahtev službe dobili neposredno navodilo svojega nadzornika z odobritvijo direktorja, da delajo nadure, in so to sprejeli, prejmejo nadomestilo. Nadomestilo se zagotovi v obliki prostega časa v razmerju ena ura za vsako opravljeno naduro. Za delo, ki se opravi po 20. uri ob koncih tedna in uradnih praznikih, je stopnja nadomestila 1,5 ure za opravljeno uro. Uslužbenci vodijo evidence vseh opravljenih nadur, ki jih potrdi nadzornik, ki je zahteval nadure. Uslužbenec lahko nadomestilo za nadurno delo v obliki prostega časa izkoristi v dveh mesecih po opravljenih nadurah. Nadomestilo za nadure, ki se v navedenem obdobju ne izkoristi, zapade. V vsakem primeru zapadejo vsa neizkoriščena nadomestila za nadure do konca vsakega koledarskega leta. Nadurno delo ne sme preseči 20 ur na mesec, razen če to upravičujejo izjemne okoliščine, in sicer z utemeljeno pisno odobritvijo direktorja. |
| --- | --- |

(e)

Uslužbenci, ki so zaradi zahtev službe dobili neposredno navodilo svojega nadzornika z odobritvijo direktorja, da delajo nadure, in so to sprejeli, prejmejo nadomestilo. Nadomestilo se zagotovi v obliki prostega časa v razmerju ena ura za vsako opravljeno naduro. Za delo, ki se opravi po 20. uri ob koncih tedna in uradnih praznikih, je stopnja nadomestila 1,5 ure za opravljeno uro. Uslužbenci vodijo evidence vseh opravljenih nadur, ki jih potrdi nadzornik, ki je zahteval nadure. Uslužbenec lahko nadomestilo za nadurno delo v obliki prostega časa izkoristi v dveh mesecih po opravljenih nadurah. Nadomestilo za nadure, ki se v navedenem obdobju ne izkoristi, zapade. V vsakem primeru zapadejo vsa neizkoriščena nadomestila za nadure do konca vsakega koledarskega leta. Nadurno delo ne sme preseči 20 ur na mesec, razen če to upravičujejo izjemne okoliščine, in sicer z utemeljeno pisno odobritvijo direktorja.

5.2   Delo s krajšim delovnim časom

| (a) | Uslužbenci lahko zaprosijo za dovoljenje za delo s krajšim delovnim časom. Direktor to lahko odobri, če je združljivo z interesi sekretariata. Uslužbencem se delo s krajšim delovnim časom dovoli v naslednjih primerih:






  (i) | za vzgojo in varstvo otroka, mlajšega od devetih let; |
| --- | --- | --- |

(a)

Uslužbenci lahko zaprosijo za dovoljenje za delo s krajšim delovnim časom. Direktor to lahko odobri, če je združljivo z interesi sekretariata. Uslužbencem se delo s krajšim delovnim časom dovoli v naslednjih primerih:

(i)

za vzgojo in varstvo otroka, mlajšega od devetih let;

| (ii) | za vzgojo in varstvo otroka, starega od devet do dvanajst let, če se delovni čas skrajša za največ 20 % običajnega delovnega časa; |
| --- | --- |

(ii)

za vzgojo in varstvo otroka, starega od devet do dvanajst let, če se delovni čas skrajša za največ 20 % običajnega delovnega časa;

| (iii) | za nego hudo bolnega ali invalidnega zakonca, prednika, potomca, brata ali sestre; |
| --- | --- |

(iii)

za nego hudo bolnega ali invalidnega zakonca, prednika, potomca, brata ali sestre;

| (iv) | zaradi nadaljnjega usposabljanja ali |
| --- | --- |

(iv)

zaradi nadaljnjega usposabljanja ali

| (v) | po oseminpetdesetem letu starosti v zadnjih petih letih pred upokojitvijo. |
| --- | --- |

(v)

po oseminpetdesetem letu starosti v zadnjih petih letih pred upokojitvijo.

| (b) | Če uslužbenec zaprosi za delo s krajšim delovnim časom zaradi nadaljnjega usposabljanja ali po oseminpetdesetem letu starosti, lahko direktor zavrne odobritev ali odloži datum njegove uveljavitve samo v izjemnih okoliščinah in zaradi pomembnih, s službo povezanih razlogov. Kadar se ta pravica uveljavi zaradi nege hudo bolnega ali invalidnega zakonca, potomca, brata ali sestre ali zaradi nadaljnjega usposabljanja, seštevek takih obdobij ne sme presegati šestih mesecev v času celotne uslužbenčeve zaposlitve na sekretariatu. |
| --- | --- |

(b)

Če uslužbenec zaprosi za delo s krajšim delovnim časom zaradi nadaljnjega usposabljanja ali po oseminpetdesetem letu starosti, lahko direktor zavrne odobritev ali odloži datum njegove uveljavitve samo v izjemnih okoliščinah in zaradi pomembnih, s službo povezanih razlogov. Kadar se ta pravica uveljavi zaradi nege hudo bolnega ali invalidnega zakonca, potomca, brata ali sestre ali zaradi nadaljnjega usposabljanja, seštevek takih obdobij ne sme presegati šestih mesecev v času celotne uslužbenčeve zaposlitve na sekretariatu.

6.   PREKINITEV POGODBE O ZAPOSLITVI

Pogodba o zaposlitvi se prekine v skladu z naslednjimi pogoji in v naslednjih oblikah:

| (a) | med poskusno dobo: s priporočenim pismom o prekinitvi; |
| --- | --- |

(a)

med poskusno dobo: s priporočenim pismom o prekinitvi;

| (b) | ob izteku njenega obdobja veljavnosti: pod pogoji, določenimi v točki (b) oddelka 4.8; |
| --- | --- |

(b)

ob izteku njenega obdobja veljavnosti: pod pogoji, določenimi v točki (b) oddelka 4.8;

| (c) | z vzajemnim dogovorom: s pisnim obvestilom, ki ga podpišeta uslužbenec in direktor; |
| --- | --- |

(c)

z vzajemnim dogovorom: s pisnim obvestilom, ki ga podpišeta uslužbenec in direktor;

| (d) | kršitev, ki jo zagreši uslužbenec: s priporočenim pismom o prekinitvi; |
| --- | --- |

(d)

kršitev, ki jo zagreši uslužbenec: s priporočenim pismom o prekinitvi;

| (e) | kršitev, ki jo zagreši direktor: s priporočenim pismom o prekinitvi; |
| --- | --- |

(e)

kršitev, ki jo zagreši direktor: s priporočenim pismom o prekinitvi;

| (f) | nestrokovno opravljanje dela (nekompetentnost): s priporočenim pismom o prekinitvi; |
| --- | --- |

(f)

nestrokovno opravljanje dela (nekompetentnost): s priporočenim pismom o prekinitvi;

| (g) | prestrukturiranje ali pomanjkanje virov: s priporočenim pismom o prekinitvi; |
| --- | --- |

(g)

prestrukturiranje ali pomanjkanje virov: s priporočenim pismom o prekinitvi;

| (h) | zdravstveni razlogi: s priporočenim pismom o prekinitvi; |
| --- | --- |

(h)

zdravstveni razlogi: s priporočenim pismom o prekinitvi;

| (i) | dosežena upokojitvena starost: s priporočenim pismom o prekinitvi. |
| --- | --- |

(i)

dosežena upokojitvena starost: s priporočenim pismom o prekinitvi.

7.   PREDČASNA PREKINITEV S STRANI USLUŽBENCA

| (a) | Uslužbenci lahko zahtevajo prekinitev svojih pogodb o zaposlitvi z dvomesečnim odpovednim rokom. Direktor in uslužbenec se lahko dogovorita o krajšem odpovednem roku in drugih posebnih pogojih prekinitve. |
| --- | --- |

(a)

Uslužbenci lahko zahtevajo prekinitev svojih pogodb o zaposlitvi z dvomesečnim odpovednim rokom. Direktor in uslužbenec se lahko dogovorita o krajšem odpovednem roku in drugih posebnih pogojih prekinitve.

| (b) | Uslužbenci lahko prekinejo pogodbo o zaposlitvi brez odpovednega roka v primeru ugotovljene kršitve, ki jo zagreši direktor. Pravica prekinitve pogodbe o zaposlitvi iz tega razloga zapade po dveh mesecih po zadevni kršitvi. |
| --- | --- |

(b)

Uslužbenci lahko prekinejo pogodbo o zaposlitvi brez odpovednega roka v primeru ugotovljene kršitve, ki jo zagreši direktor. Pravica prekinitve pogodbe o zaposlitvi iz tega razloga zapade po dveh mesecih po zadevni kršitvi.

| (c) | Uslužbenci lahko po predložitvi zdravstvenih dokazov prekinejo svoje pogodbe o zaposlitvi z enomesečnim odpovednim rokom, če njihovo zdravstveno stanje ne omogoča nadaljnjega izpolnjevanja njihovih nalog. Uslužbenec se lahko dogovori za predčasno prekinitev z izplačilom za ustrezno obdobje. |
| --- | --- |

(c)

Uslužbenci lahko po predložitvi zdravstvenih dokazov prekinejo svoje pogodbe o zaposlitvi z enomesečnim odpovednim rokom, če njihovo zdravstveno stanje ne omogoča nadaljnjega izpolnjevanja njihovih nalog. Uslužbenec se lahko dogovori za predčasno prekinitev z izplačilom za ustrezno obdobje.

8.   PREDČASNA PREKINITEV S STRANI DIREKTORJA

| (a) | Direktor lahko prekine pogodbo o zaposlitvi brez odpovednega roka v primeru ugotovljene kršitve, ki jo zagreši uslužbenec. |
| --- | --- |

(a)

Direktor lahko prekine pogodbo o zaposlitvi brez odpovednega roka v primeru ugotovljene kršitve, ki jo zagreši uslužbenec.

| (b) | Direktor lahko prekine pogodbo o zaposlitvi s trimesečnim odpovednim rokom v primeru dokazanega pomanjkanja ustrezne strokovne kompetence glede na opis del in nalog za ustrezno delovno mesto in dodeljene naloge. Pred sprejetjem sklepa o taki odpovedi direktor zagotovi pisno obvestilo s konkretnimi motivi in razumnim časom za izboljšanje kompetence, ki ne sme biti krajši od enega meseca dejanskega dela. Direktor tudi zaprosi za pisna pojasnila uslužbenca. Uslužbenec zagotovi pojasnila v petih delovnih dneh po prejetju zahteve. Če uslužbenec v petih delovnih dneh po prejetju zahteve ne predloži pisnih pojasnil, lahko direktor sprejme sklep na podlagi drugih razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

(b)

Direktor lahko prekine pogodbo o zaposlitvi s trimesečnim odpovednim rokom v primeru dokazanega pomanjkanja ustrezne strokovne kompetence glede na opis del in nalog za ustrezno delovno mesto in dodeljene naloge. Pred sprejetjem sklepa o taki odpovedi direktor zagotovi pisno obvestilo s konkretnimi motivi in razumnim časom za izboljšanje kompetence, ki ne sme biti krajši od enega meseca dejanskega dela. Direktor tudi zaprosi za pisna pojasnila uslužbenca. Uslužbenec zagotovi pojasnila v petih delovnih dneh po prejetju zahteve. Če uslužbenec v petih delovnih dneh po prejetju zahteve ne predloži pisnih pojasnil, lahko direktor sprejme sklep na podlagi drugih razpoložljivih informacij.

| (c) | Direktor lahko prekine pogodbo o zaposlitvi na podlagi sklepa usmerjevalnega odbora v povezavi s prestrukturiranjem, nezadostnimi viri ali zmanjšanjem števila zaposlenih. Odpovedni roki v takih primerih ne smejo biti krajši od treh mesecev. |
| --- | --- |

(c)

Direktor lahko prekine pogodbo o zaposlitvi na podlagi sklepa usmerjevalnega odbora v povezavi s prestrukturiranjem, nezadostnimi viri ali zmanjšanjem števila zaposlenih. Odpovedni roki v takih primerih ne smejo biti krajši od treh mesecev.

| (d) | Direktor ne more prekiniti pogodbe o zaposlitvi prej kot šest mesecev potem, ko usposobljen zdravnik s potrdilom ugotovi, da je uslužbenec iz zdravstvenih razlogov trajno nesposoben za nadaljnje delo glede na svoje kvalifikacije. Za prekinitev velja dvomesečni odpovedni rok. Direktor se lahko dogovori za predčasno prekinitev z izplačilom za ustrezno obdobje. |
| --- | --- |

(d)

Direktor ne more prekiniti pogodbe o zaposlitvi prej kot šest mesecev potem, ko usposobljen zdravnik s potrdilom ugotovi, da je uslužbenec iz zdravstvenih razlogov trajno nesposoben za nadaljnje delo glede na svoje kvalifikacije. Za prekinitev velja dvomesečni odpovedni rok. Direktor se lahko dogovori za predčasno prekinitev z izplačilom za ustrezno obdobje.

| (e) | Direktor lahko prekine pogodbo o zaposlitvi brez odpovednega roka, ko uslužbenec doseže upokojitveno starost. |
| --- | --- |

(e)

Direktor lahko prekine pogodbo o zaposlitvi brez odpovednega roka, ko uslužbenec doseže upokojitveno starost.

9.   PLAČE, POTNI STROŠKI IN STROŠKI SELITVE

9.1   Plače

| (a) | Plačni razredi, ki ustrezajo razvrstitvi delovnih mest v sekretariatu, so na voljo v Dodatku k tem kadrovskim predpisom ter jih usmerjevalni odbor redno pregleduje, da zagotovi njihovo konkurenčnost in skladnost z zahtevami sekretariata. |
| --- | --- |

(a)

Plačni razredi, ki ustrezajo razvrstitvi delovnih mest v sekretariatu, so na voljo v Dodatku k tem kadrovskim predpisom ter jih usmerjevalni odbor redno pregleduje, da zagotovi njihovo konkurenčnost in skladnost z zahtevami sekretariata.

| (b) | Plače se izplačujejo mesečno, dvanajstkrat letno. Nadomestilo, določeno v pogodbi o zaposlitvi, zajema vse zahtevke uslužbenca v zvezi s plačilom, vključno, vendar ne izključno, s potovalnim časom, kot je opisan v teh kadrovskih predpisih in drugih ustreznih pravilih. |
| --- | --- |

(b)

Plače se izplačujejo mesečno, dvanajstkrat letno. Nadomestilo, določeno v pogodbi o zaposlitvi, zajema vse zahtevke uslužbenca v zvezi s plačilom, vključno, vendar ne izključno, s potovalnim časom, kot je opisan v teh kadrovskih predpisih in drugih ustreznih pravilih.

9.2   Potni stroški

| (a) | Uslužbenec na službeni poti, ki ima ustrezen potni nalog, ima pravico do povračila potnih stroškov in dnevnic skladno s pravili o potovanjih. |
| --- | --- |

(a)

Uslužbenec na službeni poti, ki ima ustrezen potni nalog, ima pravico do povračila potnih stroškov in dnevnic skladno s pravili o potovanjih.

| (b) | Tako potovanje se lahko izvede:






  (i) | ob imenovanju, |
| --- | --- | --- |

(b)

Tako potovanje se lahko izvede:

(i)

ob imenovanju,

| (ii) | ob premestitvi v drug kraj zaposlitve prometne skupnosti, |
| --- | --- |

(ii)

ob premestitvi v drug kraj zaposlitve prometne skupnosti,

| (iii) | ob uradnih nalogah in |
| --- | --- |

(iii)

ob uradnih nalogah in

| (iv) | ob prekinitvi pogodbe o zaposlitvi. |
| --- | --- |

(iv)

ob prekinitvi pogodbe o zaposlitvi.

9.3   Stroški selitve

Prometna skupnost povrne stroške zaposlenih uslužbencev in njihovih družinskih članov zaradi selitve na sedež sekretariata zaradi prevzema njihovih delovnih mest ter zaradi selitve nazaj v kraj njihove zaposlitve ob prekinitvi njihovih pogodb o zaposlitvi. Usmerjevalni odbor določi podrobna pravila o povrnitvi stroškov selitve.

10.   PRAZNIKI IN DOPUST

10.1   Uradni prazniki

Uradni prazniki so tisti, ki so določeni z nacionalno zakonodajo v kraju zaposlitve. Direktor izda seznam uradnih praznikov ob koncu vsakega koledarskega leta za naslednje leto. Uslužbenci lahko s predhodno odobritvijo direktorja zamenjajo do tri praznike na leto iz osebnih ali verskih razlogov. Direktor zagotovi, da take izmenjave ne vplivajo negativno na delovanje sekretariata.

10.2   Letni dopust

| (a) | Uslužbenci imajo dva dni in pol letnega dopusta na mesec. Letni dopust se lahko zbira do 31. marca leta po zadevnem letu. Dopust, ki je zbran v preteklih letih in ni izkoriščen do 31. marca katerega koli leta, zapade. |
| --- | --- |

(a)

Uslužbenci imajo dva dni in pol letnega dopusta na mesec. Letni dopust se lahko zbira do 31. marca leta po zadevnem letu. Dopust, ki je zbran v preteklih letih in ni izkoriščen do 31. marca katerega koli leta, zapade.

| (b) | Letni dopust se lahko vzame v dnevih in polovičnih dnevih. Odobri ga direktor v dogovoru z nadzornikom. Direktor glede na potrebe službe da vsakemu uslužbencu priložnost, da vzame letni dopust, do katerega ima pravico. |
| --- | --- |

(b)

Letni dopust se lahko vzame v dnevih in polovičnih dnevih. Odobri ga direktor v dogovoru z nadzornikom. Direktor glede na potrebe službe da vsakemu uslužbencu priložnost, da vzame letni dopust, do katerega ima pravico.

| (c) | Pripadajoči dopust se porabi v odpovednem roku. |
| --- | --- |

(c)

Pripadajoči dopust se porabi v odpovednem roku.

10.3   Bolniški dopust

| (a) | Uslužbencem se prizna bolniški dopust, ki v treh zaporednih letih ni daljši od šestih mesecev. Za prve tri mesece se izplača polna plača, za druge tri mesece pa polovična plača. V katerem koli obdobju 12 zaporednih mesecev se po navadi priznajo največ trije meseci bolniškega dopusta s polno plačo in trije meseci bolniškega dopusta s polovično plačo. |
| --- | --- |

(a)

Uslužbencem se prizna bolniški dopust, ki v treh zaporednih letih ni daljši od šestih mesecev. Za prve tri mesece se izplača polna plača, za druge tri mesece pa polovična plača. V katerem koli obdobju 12 zaporednih mesecev se po navadi priznajo največ trije meseci bolniškega dopusta s polno plačo in trije meseci bolniškega dopusta s polovično plačo.

| (b) | Uslužbenec, ki je zaradi bolezni več kot en delovni dan odsoten z delovnega mesta, mora predložiti zdravniško potrdilo z navedbo verjetnega trajanja njegove nezmožnosti za delo. Odsotnost na ponedeljek ali petek se utemelji z zdravniškim potrdilom. Bolniški dopust se lahko brez zdravniškega potrdila izkoristi največ dvakrat na šest mesecev. |
| --- | --- |

(b)

Uslužbenec, ki je zaradi bolezni več kot en delovni dan odsoten z delovnega mesta, mora predložiti zdravniško potrdilo z navedbo verjetnega trajanja njegove nezmožnosti za delo. Odsotnost na ponedeljek ali petek se utemelji z zdravniškim potrdilom. Bolniški dopust se lahko brez zdravniškega potrdila izkoristi največ dvakrat na šest mesecev.

10.4   Porodniški dopust

| (a) | Uslužbenke imajo skupno 16 tednov porodniškega dopusta s polno plačo. Porodniški dopust se lahko začne ne prej kot osem tednov pred pričakovanim datumom poroda ob predložitvi zdravniškega potrdila za navedbo pričakovanega datuma poroda. V primeru resne nevarnosti bodisi za mater ali otroka se lahko porodniški dopust začne prej ob predložitvi zdravniškega potrdila, v katerem se priporoča zgodnejši porodniški dopust. Porodniški dopust se mora začeti najpozneje v štirih tednih pred pričakovanim datumom poroda. |
| --- | --- |

(a)

Uslužbenke imajo skupno 16 tednov porodniškega dopusta s polno plačo. Porodniški dopust se lahko začne ne prej kot osem tednov pred pričakovanim datumom poroda ob predložitvi zdravniškega potrdila za navedbo pričakovanega datuma poroda. V primeru resne nevarnosti bodisi za mater ali otroka se lahko porodniški dopust začne prej ob predložitvi zdravniškega potrdila, v katerem se priporoča zgodnejši porodniški dopust. Porodniški dopust se mora začeti najpozneje v štirih tednih pred pričakovanim datumom poroda.

| (b) | Poporodni dopust traja osem tednov po datumu rojstva. To obdobje se podaljša za neizkoriščeno obdobje porodniškega dopusta pred datumom rojstva. V primeru prezgodnega poroda, več hkrati rojenih otrok ali cesarskega reza poporodni dopust traja 12 tednov po datumu poroda. |
| --- | --- |

(b)

Poporodni dopust traja osem tednov po datumu rojstva. To obdobje se podaljša za neizkoriščeno obdobje porodniškega dopusta pred datumom rojstva. V primeru prezgodnega poroda, več hkrati rojenih otrok ali cesarskega reza poporodni dopust traja 12 tednov po datumu poroda.

10.5   Dopust v primeru smrti bližnjega

Uslužbenci imajo skupaj pet delovnih dni posebnega dopusta s polno plačo na leto v primeru smrti zakonca, otroka, starša ali drugih bližnjih sorodnikov, ki so živeli v istem gospodinjstvu kot uslužbenec.

10.6   Izredni plačani dopust

| (a) | Uslužbencem se lahko prizna izredni plačani dopust v naslednjih primerih:






  (i) | poroka uslužbenca: pet zaporednih delovnih dni; |
| --- | --- | --- |

(a)

Uslužbencem se lahko prizna izredni plačani dopust v naslednjih primerih:

(i)

poroka uslužbenca: pet zaporednih delovnih dni;

| (ii) | poroka otroka: dva zaporedna delovna dneva; |
| --- | --- |

(ii)

poroka otroka: dva zaporedna delovna dneva;

| (iii) | rojstvo otroka: deset zaporednih delovnih dni, ki se vzamejo v 14 tednih po rojstvu otroka; |
| --- | --- |

(iii)

rojstvo otroka: deset zaporednih delovnih dni, ki se vzamejo v 14 tednih po rojstvu otroka;

| (iv) | sprememba uslužbenčevega prebivališča: dva zaporedna delovna dneva. |
| --- | --- |

(iv)

sprememba uslužbenčevega prebivališča: dva zaporedna delovna dneva.

| (b) | Do deset delovnih dni izrednega plačanega dopusta se lahko na leto prizna za namene izobraževanja v korist prometne skupnosti. |
| --- | --- |

(b)

Do deset delovnih dni izrednega plačanega dopusta se lahko na leto prizna za namene izobraževanja v korist prometne skupnosti.

10.7   Izredni neplačani dopust

Uslužbencem se lahko izjemoma prizna izredni neplačani dopust po presoji direktorja, ki upošteva interese sekretariata. Direktor odloči o pogojih in obdobjih izrednega neplačanega dopusta v vsakem posameznem primeru na podlagi vloge uslužbenca ob upoštevanju interesov sekretariata.

10.8   Dopust za otroke

Uslužbenci imajo dva delovna dneva letnega dopusta na leto za vsakega otroka.

10.9   Dopust za pot domov

Uslužbenci imajo dva delovna dneva letnega dopusta na leto za pot do njihovega kraja zaposlitve, razen če je njihov kraj zaposlitve hkrati kraj, v katerem ima sedež sekretariat.

10.10   Dopust za delovno dobo

Uslužbenci imajo en dodatni delovni dan letnega dopusta na leto po vsakih petih letih delovne dobe na sekretariatu.

10.11   Nedovoljena odsotnost

Nedovoljena odsotnost z dela se odšteje od uslužbenčevih nadur, če jih ima, ali od njegovega pripadajočega letnega dopusta. Če uslužbencu ne pripada letni dopust, za obdobje nedovoljene odsotnosti ne prejme plače. To ne izključuje morebitnih disciplinskih ukrepov.

11.   PRAVILA O UPOKOJITVI

Uslužbenci se upokojijo ob koncu zadnjega dne meseca, v katerem dosežejo upokojitveno starost, ki velja v njihovem kraju zaposlitve.

12.   SOCIALNOVARSTVENI PREJEMKI, POKOJNINE IN INVALIDSKO ZAVAROVANJE

| (a) | V skladu s Sporazumom o sedežu imajo uslužbenci in njihovi družinski člani pravico vključiti se v katero koli zavarovanje za socialno varnost v Republiki Srbiji (zdravstveno zavarovanje, zavarovanje za nezaposlenost,pokojninsko in invalidsko zavarovanje). |
| --- | --- |

(a)

V skladu s Sporazumom o sedežu imajo uslužbenci in njihovi družinski člani pravico vključiti se v katero koli zavarovanje za socialno varnost v Republiki Srbiji (zdravstveno zavarovanje, zavarovanje za nezaposlenost,pokojninsko in invalidsko zavarovanje).

| (b) | Prometna skupnost lahko prispeva k zdravstvenemu zavarovanju, zavarovanju za nezaposlenost ter pokojninskemu in invalidskemu zavarovanju za uslužbence in njihove družinske člane v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi usmerjevalni odbor. |
| --- | --- |

(b)

Prometna skupnost lahko prispeva k zdravstvenemu zavarovanju, zavarovanju za nezaposlenost ter pokojninskemu in invalidskemu zavarovanju za uslužbence in njihove družinske člane v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi usmerjevalni odbor.

13.   PRITOŽBE USLUŽBENCEV

Uslužbenci lahko pisno obvesti direktorja (ali predsedstvo usmerjevalnega odbora, če se pritožba nanaša na direktorja), kadar menijo, da so bili obravnavani na način, ki krši določbe teh kadrovskih predpisov, pravil o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti ali drugih ustreznih pravil ali da so bili deležni neupravičene ali nepoštene obravnave s strani nadrejenega.

14.   SPRAVNI ODBOR

| (a) | Brez poseganja v oddelek 15 teh kadrovskih predpisov se vsak spor med sekretariatom in uslužbencem v zvezi s temi kadrovskimi predpisi, pravili o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti ali drugimi ustreznimi pravili najprej predloži spravnemu odboru. |
| --- | --- |

(a)

Brez poseganja v oddelek 15 teh kadrovskih predpisov se vsak spor med sekretariatom in uslužbencem v zvezi s temi kadrovskimi predpisi, pravili o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti ali drugimi ustreznimi pravili najprej predloži spravnemu odboru.

| (b) | Spravni odbor sestavljajo:






  (i) | predstavnik trenutnega predsedstva usmerjevalnega odbora; |
| --- | --- | --- |

(b)

Spravni odbor sestavljajo:

(i)

predstavnik trenutnega predsedstva usmerjevalnega odbora;

| (ii) | predstavnik predsedstva usmerjevalnega odbora za naslednji mandat; |
| --- | --- |

(ii)

predstavnik predsedstva usmerjevalnega odbora za naslednji mandat;

| (iii) | predstavnik Evropske komisije. |
| --- | --- |

(iii)

predstavnik Evropske komisije.

| (c) | Spravni odbor odloča z večino. |
| --- | --- |

(c)

Spravni odbor odloča z večino.

| (d) | Usmerjevalni odbor določi pravila o postopkih pred spravnim odborom. |
| --- | --- |

(d)

Usmerjevalni odbor določi pravila o postopkih pred spravnim odborom.

15.   REŠEVANJE SPOROV

| (a) | Vsak spor med sekretariatom in uslužbencem v zvezi s temi kadrovskimi predpisi, pravili o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti ali drugimi ustreznimi pravili rešuje arbiter, ki ga imenuje usmerjevalni odbor. |
| --- | --- |

(a)

Vsak spor med sekretariatom in uslužbencem v zvezi s temi kadrovskimi predpisi, pravili o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti ali drugimi ustreznimi pravili rešuje arbiter, ki ga imenuje usmerjevalni odbor.

| (b) | Arbiter odloči o sporu skladno s temi kadrovskimi predpisi, pravili o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti ali drugimi ustreznimi pravili. Zadeve v zvezi z razlago Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti niso v pristojnosti arbitra. |
| --- | --- |

(b)

Arbiter odloči o sporu skladno s temi kadrovskimi predpisi, pravili o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti ali drugimi ustreznimi pravili. Zadeve v zvezi z razlago Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti niso v pristojnosti arbitra.

| (c) | Vsak postopek reševanja sporov poteka v Beogradu, jezik teh postopkov pa je angleščina. Usmerjevalni odbor določi pravila o reševanju sporov z namenom, da bi omogočil pravočasen postopek z razumnimi stroški za stranke. |
| --- | --- |

(c)

Vsak postopek reševanja sporov poteka v Beogradu, jezik teh postopkov pa je angleščina. Usmerjevalni odbor določi pravila o reševanju sporov z namenom, da bi omogočil pravočasen postopek z razumnimi stroški za stranke.

---

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244 (1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

DODATEK

Okvirne mesečne plače uslužbencev sekretariata

| Delovno mesto | Mesečna plača v eurih |
| --- | --- |
| Direktor | 8 000 –10 000 |
| Namestnik direktorja | 6 000 –7 000 |
| Vodja oddelka | 5 500 –6 200 |
| Strokovnjak | 4 500 –5 000 |
| Pomočnik direktorja | 2 500 |
| Tajnik | 2 000 |

Delovno mesto

Mesečna plača v eurih

Direktor

8 000 –10 000

Namestnik direktorja

6 000 –7 000

Vodja oddelka

5 500 –6 200

Strokovnjak

4 500 –5 000

Pomočnik direktorja

2 500

Tajnik

2 000

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../2019 REGIONALNEGA USMERJEVALNEGA ODBORA PROMETNE SKUPNOSTI

z dne ...

o sprejetju obvestil o prostih delovnih mestih za direktorja in namestnika direktorja stalnega sekretariata prometne skupnosti

REGIONALNI USMERJEVALNI ODBOR PROMETNE SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti ter zlasti členov 24(1) in 30 Pogodbe –

SKLENIL:

Edini člen

1.   Sprejme se obvestilo o prostem delovnem mestu za direktorja stalnega sekretariata prometne skupnosti, kakor je določeno v Prilogi I k temu sklepu.

2.   Sprejme se obvestilo o prostem delovnem mestu za namestnika direktorja stalnega sekretariata prometne skupnosti, kakor je določeno v Prilogi I k temu sklepu.

V ...,

Za regionalni usmerjevalni odbor

Predsednik

PRILOGA 1

Obvestilo o prostem delovnem mestu za direktorja stalnega sekretariata prometne skupnosti

Stalni sekretariat prometne skupnosti

Stalni sekretariat prometne skupnosti objavlja razpis za prosto delovno mesto s polnim delovnim časom

DIREKTORJA STALNEGA SEKRETARIATA PROMETNE SKUPNOSTI

1.   Stalni sekretariat prometne skupnosti

Prometna skupnost je mednarodna organizacija, ustanovljena s Pogodbo o ustanovitvi prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba), ki je bila podpisana 9. oktobra 2017 in zajema naslednje pogodbenice: Evropsko unijo in pogodbenice iz jugovzhodne Evrope, in sicer Albanijo, Bosno in Hercegovino, nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kosovo (*1), Črno goro in Srbijo.

Prometna skupnost temelji na postopnem povezovanju trgov prometnih storitev pogodbenic iz jugovzhodne Evrope v trg prometnih storitev Evropske unije na podlagi ustreznega pravnega reda, med drugim na področju tehničnih standardov, interoperabilnosti, varnosti, varovanja, upravljanja prometa, socialne politike, javnih naročil in okolja, in sicer pri vseh načinih prevoza razen letalskega prevoza.

Cilj Pogodbe je ustanoviti prometno skupnost na področju cestnega in železniškega prometa, prometa po celinskih plovnih poteh in pomorskega prometa ter razviti prometno omrežje med Evropsko unijo in pogodbenicami iz jugovzhodne Evrope.

Stalni sekretariat prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: sekretariat) je ena od institucij, ustanovljenih s Pogodbo. Kot edina institucija s stalnim osebjem zagotavlja upravno podporo drugim institucijam prometne skupnosti (ministrskemu svetu, regionalnemu usmerjevalnemu odboru, tehničnim odborom in socialnemu forumu), deluje kot prometni observatorij, ki spremlja uspešnost predvidene širitve celovitega in osrednjega omrežja TEN-T na Zahodni Balkan ter podpira izvajanje agende na področju povezljivosti Western Balkans Six (WB6), katere cilj je izboljšati povezave tako na območju Zahodnega Balkana kot med samo regijo in Evropsko unijo. Hkrati pregleduje izvajanje obveznosti na podlagi Pogodbe.

Sekretariat, na katerem je prvotno zaposlenih 18 strokovnjakov (to število bi bilo mogoče razširiti), upravlja proračun prometne skupnosti, ki za leto 2019 znaša 1 626 000 EUR.

Delovni jezik prometne skupnosti je angleški.

Sedež sekretariata je v Beogradu.

2.   Delovno mesto direktorja sekretariata

Na podlagi člena 30 Pogodbe in pravil prometne skupnosti o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti uslužbencev stalnega sekretariata prometne skupnosti, regionalni usmerjevalni odbor po posvetovanju z ministrskim svetom na predlog Evropske komisije imenuje direktorja sekretariata. Mandat direktorja ne sme biti daljši od treh let, podaljšati pa ga je mogoče največ dvakrat.

Direktor vodi in upravlja sekretariat ter je pravni zastopnik in javna osebnost prometne skupnosti. Direktor je odgovoren regionalnemu usmerjevalnemu odboru.

Direktor bo odgovoren za splošno vodenje in upravljanje sekretariata. Znotraj operativnega in proračunskega okvira, ki ga odobri regionalni usmerjevalni odbor, bi moral direktor zagotoviti strokovno, visokokakovostno delo sekretariata za dosego ciljev Pogodbe. Direktor bo odgovoren za zagotovitev nemotenega usklajevanja med institucijami, organi in deležniki prometne skupnosti za doseganje ciljev prometne skupnosti.

Direktor se bo povezoval s pogodbenicami iz jugovzhodne Evrope, Evropsko komisijo, državami članicami Evropske unije, mednarodnimi organizacijami za promet, mednarodnimi finančnimi institucijami, vključno z naložbenim okvirom za Zahodni Balkan (WBIF) in drugimi deležniki, da bi tako pospeševal razvoj in dobro delovanje prometne infrastrukture v regiji skladno s širitvijo vseevropskega prometnega omrežja na Zahodni Balkan. Direktor bo tudi zagotovil podporo pogodbenicam iz jugovzhodne Evrope pri izvajanju zakonodaje EU o prometu in sorodnih področjih, kot se vključujejo in redno posodabljajo v Pogodbi.

Kot določa člen 31 Pogodbe, direktor in uslužbenci sekretariata pri opravljanju svojih nalog delujejo nepristransko ter ne iščejo in ne prejemajo navodil od katere koli pogodbenice. Podpirajo interese prometne skupnosti.

3.   Glavne naloge direktorja

Odgovornosti direktorja vključujejo:

| (1) | splošno delovanje in vodenje sekretariata, njegovih virov in osebja; |
| --- | --- |

(1)

splošno delovanje in vodenje sekretariata, njegovih virov in osebja;

| (2) | zagotavljanje polne upravne podpore ministrskemu svetu, regionalnemu usmerjevalnemu odboru, tehničnim odborom in socialnemu forumu, osebno in s pomočjo drugih uslužbencev sekretariata. To bo vključevalo priprave sestankov v sodelovanju s predsedstvom (priprava dokumentov in zapisnikov, obveščanje udeležencev, pomoč na sestankih itd.); |
| --- | --- |

(2)

zagotavljanje polne upravne podpore ministrskemu svetu, regionalnemu usmerjevalnemu odboru, tehničnim odborom in socialnemu forumu, osebno in s pomočjo drugih uslužbencev sekretariata. To bo vključevalo priprave sestankov v sodelovanju s predsedstvom (priprava dokumentov in zapisnikov, obveščanje udeležencev, pomoč na sestankih itd.);

| (3) | priprava in izvajanje proračuna ter letno poročanje regionalnemu usmerjevalnemu odboru o izvajanju proračuna; |
| --- | --- |

(3)

priprava in izvajanje proračuna ter letno poročanje regionalnemu usmerjevalnemu odboru o izvajanju proračuna;

| (4) | povezovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami, vključno z WBIF in različnimi mednarodnimi organizacijami, povezanimi s prometom; razvoj in krepitev sodelovanja z organizacijami, vključenimi v sektor prometa v regiji, na dvostranski in tudi večstranski ravni, udeležba na mednarodnih ali regionalnih konferencah, izvajanje predstavitev in splošno pospeševanje ciljev Pogodbe; |
| --- | --- |

(4)

povezovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami, vključno z WBIF in različnimi mednarodnimi organizacijami, povezanimi s prometom; razvoj in krepitev sodelovanja z organizacijami, vključenimi v sektor prometa v regiji, na dvostranski in tudi večstranski ravni, udeležba na mednarodnih ali regionalnih konferencah, izvajanje predstavitev in splošno pospeševanje ciljev Pogodbe;

| (5) | zagotavljanje, da sekretariat zaposluje skladno z ustreznimi pravili in da bo sekretariat imel visokokvalificirano osebje za izvajanje svojih odgovornosti; |
| --- | --- |

(5)

zagotavljanje, da sekretariat zaposluje skladno z ustreznimi pravili in da bo sekretariat imel visokokvalificirano osebje za izvajanje svojih odgovornosti;

| (6) | vzpostavljanje mehanizmov sodelovanja s prometnimi in drugimi ustreznimi organi pogodbenic iz jugovzhodne Evrope ter Evropske unije in njenih držav članic; |
| --- | --- |

(6)

vzpostavljanje mehanizmov sodelovanja s prometnimi in drugimi ustreznimi organi pogodbenic iz jugovzhodne Evrope ter Evropske unije in njenih držav članic;

| (7) | usklajevanje priprav (vendar ne nujno avtorstvo) poročil in drugih dokumentov, ki so povezani s cilji Pogodbe in jih zahteva regionalni usmerjevalni odbor; |
| --- | --- |

(7)

usklajevanje priprav (vendar ne nujno avtorstvo) poročil in drugih dokumentov, ki so povezani s cilji Pogodbe in jih zahteva regionalni usmerjevalni odbor;

| (8) | pospeševanje usklajevanja in izmenjave informacij med pogodbenicami; |
| --- | --- |

(8)

pospeševanje usklajevanja in izmenjave informacij med pogodbenicami;

| (9) | potrditev komunikacijskega načrta sekretariata in nadzor nad njim. |
| --- | --- |

(9)

potrditev komunikacijskega načrta sekretariata in nadzor nad njim.

Hkrati direktor izvaja vse druge naloge, kot jih zahteva regionalni usmerjevalni odbor ali po navodilih slednjega.

4.   Merila za upravičenost:

V fazi izbire bodo upoštevani tisti kandidati, ki bodo do roka za prijavo izpolnjevali naslednja merila:

| — | So državljani pogodbenice ali države članice Evropske unije. |
| --- | --- |

—

So državljani pogodbenice ali države članice Evropske unije.

| — | Visokošolska izobrazba ali diploma: Imajo:






  — | raven izobrazbe, ki ustreza zaključenemu in z diplomo potrjenemu visokošolskemu študiju, če ta običajno traja štiri leta ali več, ali |
| --- | --- | --- |

—

Visokošolska izobrazba ali diploma: Imajo:

—

raven izobrazbe, ki ustreza zaključenemu in z diplomo potrjenemu visokošolskemu študiju, če ta običajno traja štiri leta ali več, ali

| — | raven izobrazbe, ki ustreza zaključenemu in z diplomo potrjenemu visokošolskemu študiju, ter ustrezne vsaj enoletne delovne izkušnje, če visokošolski študij običajno traja vsaj tri leta (te enoletne delovne izkušnje se ne štejejo v delovne izkušnje po pridobitvi diplome, ki se zahtevajo v nadaljevanju). |
| --- | --- |

—

raven izobrazbe, ki ustreza zaključenemu in z diplomo potrjenemu visokošolskemu študiju, ter ustrezne vsaj enoletne delovne izkušnje, če visokošolski študij običajno traja vsaj tri leta (te enoletne delovne izkušnje se ne štejejo v delovne izkušnje po pridobitvi diplome, ki se zahtevajo v nadaljevanju).

| — | Delovne izkušnje: Imeti morajo vsaj 14 let delovnih izkušenj po pridobitvi diplome na ravni, za katero so usposobljeni po zgoraj navedeni izobrazbi. |
| --- | --- |

—

Delovne izkušnje: Imeti morajo vsaj 14 let delovnih izkušenj po pridobitvi diplome na ravni, za katero so usposobljeni po zgoraj navedeni izobrazbi.

| — | Ustrezne delovne izkušnje: Od 14 let delovnih izkušenj morajo imeti vsaj štiri leta v prometnem sektorju, v prometni politiki ali v zakonskem urejanju prometa. |
| --- | --- |

—

Ustrezne delovne izkušnje: Od 14 let delovnih izkušenj morajo imeti vsaj štiri leta v prometnem sektorju, v prometni politiki ali v zakonskem urejanju prometa.

| — | Vodstvene izkušnje: Imeti morajo vsaj štiri leta delovnih izkušenj na višjem vodstvenem položaju. |
| --- | --- |

—

Vodstvene izkušnje: Imeti morajo vsaj štiri leta delovnih izkušenj na višjem vodstvenem položaju.

| — | Jeziki: Temeljito morajo obvladati angleški jezik. |
| --- | --- |

—

Jeziki: Temeljito morajo obvladati angleški jezik.

| — | Starostna omejitev: Ob roku za prijavo morajo biti zmožni zaključiti celoten triletni mandat pred koncem meseca, v katerem dopolnijo 66 let. |
| --- | --- |

—

Starostna omejitev: Ob roku za prijavo morajo biti zmožni zaključiti celoten triletni mandat pred koncem meseca, v katerem dopolnijo 66 let.

| — | Zahteve glede potovanj: Srednje do intenzivne; večinoma znotraj regije jugovzhodne Evrope in do institucij Evropske unije. |
| --- | --- |

—

Zahteve glede potovanj: Srednje do intenzivne; večinoma znotraj regije jugovzhodne Evrope in do institucij Evropske unije.

5.   Merila za izbiro:

Kandidati bodo ocenjeni na podlagi naslednjih meril za izbiro:

| (1) | Vodstvene sposobnosti






  — | Dokazana zmožnost za vodenje javnega organa, tako na strateški kot operativni ravni; |
| --- | --- | --- |

(1)

Vodstvene sposobnosti

—

Dokazana zmožnost za vodenje javnega organa, tako na strateški kot operativni ravni;

| — | dobre izkušnje z vodenjem in motiviranjem tima v večkulturnem okolju; |
| --- | --- |

—

dobre izkušnje z vodenjem in motiviranjem tima v večkulturnem okolju;

| — | dobre izkušnje z upravljanjem proračunskih in finančnih virov. |
| --- | --- |

—

dobre izkušnje z upravljanjem proračunskih in finančnih virov.

| (2) | Tehnično znanje
  Zahteva se visokošolska izobrazba iz ekonomije, političnih ved, prava, prometa ali tehničnih ved. Poelg tega, mora kandidat izpolnjevati naslednje zahteve:






  — | imeti mora obširno znanje o politiki in praksah zakonskega urejanja v prometnem sektorju; |
| --- | --- | --- |

(2)

Tehnično znanje

Zahteva se visokošolska izobrazba iz ekonomije, političnih ved, prava, prometa ali tehničnih ved. Poelg tega, mora kandidat izpolnjevati naslednje zahteve:

—

imeti mora obširno znanje o politiki in praksah zakonskega urejanja v prometnem sektorju;

| — | prednost predstavlja znanje o prometnem sektorju ene od pogodbenic in/ali izkušnje v slednjem; |
| --- | --- |

—

prednost predstavlja znanje o prometnem sektorju ene od pogodbenic in/ali izkušnje v slednjem;

| — | imeti mora zmožnost razvoja strateške vizije za sekretariat; |
| --- | --- |

—

imeti mora zmožnost razvoja strateške vizije za sekretariat;

| — | prednost predstavlja znanje o politikah in procesih Evropske unije, zlasti znanje o prometni politiki Evropske unije; |
| --- | --- |

—

prednost predstavlja znanje o politikah in procesih Evropske unije, zlasti znanje o prometni politiki Evropske unije;

| — | prednost predstavljajo izkušnje z delom z regijo jugovzhodne Evrope ali v njej. |
| --- | --- |

—

prednost predstavljajo izkušnje z delom z regijo jugovzhodne Evrope ali v njej.

| (3) | Komunikacija






  — | Odlična sposobnost ustne in pisne komunikacije z javnostjo in sodelovanja z deležniki (evropskimi, mednarodnimi, nacionalnimi in lokalnimi organi, mednarodnimi organizacijami itd.); |
| --- | --- | --- |

(3)

Komunikacija

—

Odlična sposobnost ustne in pisne komunikacije z javnostjo in sodelovanja z deležniki (evropskimi, mednarodnimi, nacionalnimi in lokalnimi organi, mednarodnimi organizacijami itd.);

| — | dobre medosebne spretnosti ter sposobnost vzpostavljanja in ohranjanja učinkovitih delovnih odnosov v večkulturni organizaciji ter s pogodbenicami, organi na podlagi Pogodbe in deležniki, zainteresiranimi za izvajanje Pogodbe; |
| --- | --- |

—

dobre medosebne spretnosti ter sposobnost vzpostavljanja in ohranjanja učinkovitih delovnih odnosov v večkulturni organizaciji ter s pogodbenicami, organi na podlagi Pogodbe in deležniki, zainteresiranimi za izvajanje Pogodbe;

| — | odlične pogajalske sposobnosti; |
| --- | --- |

—

odlične pogajalske sposobnosti;

| — | temeljito ustno in pisno znanje angleškega jezika; znanje katerega od uradnih jezikov pogodbenic pomeni prednost. |
| --- | --- |

—

temeljito ustno in pisno znanje angleškega jezika; znanje katerega od uradnih jezikov pogodbenic pomeni prednost.

| (4) | Mednarodne izkušnje in znanje o Evropski uniji






  — | Temeljito poznavanje institucij Evropske unije ter njihovega delovanja in medsebojnih vplivov ter politik Evropske unije in mednarodnih dejavnosti, pomembnih za dejavnosti prometne skupnosti; |
| --- | --- | --- |

(4)

Mednarodne izkušnje in znanje o Evropski uniji

—

Temeljito poznavanje institucij Evropske unije ter njihovega delovanja in medsebojnih vplivov ter politik Evropske unije in mednarodnih dejavnosti, pomembnih za dejavnosti prometne skupnosti;

| — | poklicne izkušnje v evropskih in/ali mednarodnih organizacijah pomenijo prednost. |
| --- | --- |

—

poklicne izkušnje v evropskih in/ali mednarodnih organizacijah pomenijo prednost.

6.   Neodvisnost in izjava o interesih

Direktor bo moral dati izjavo o zavezanosti neodvisnemu delovanju v javnem interesu in o kakršnih koli interesih, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost. Kandidati morajo v svoji prijavi potrditi pripravljenost, da bodo to storili.

7.   Izbira in imenovanje

Za izbirni postopek se ustanovi izbirna komisija. Ta komisija povabi kandidate z najboljšim profilom za posamezne zahteve delovnega mesta na razgovor, kandidati pa so izbrani na podlagi svojih odlik, ki ustrezajo delovnemu mestu na podlagi zgoraj navedenih meril. Kandidati, ki jih izbirna komisija uvrsti na ožji seznam, bodo nato povabljeni na razgovor s komisarjem za promet.

Po teh razgovorih bo Evropska komisija predlagala enega kandidata regionalnemu usmerjevalnemu odboru. Regionalni usmerjevalni odbor lahko zaprosi za zaslišanje kandidata pred sprejetjem sklepa o imenovanju. Regionalni usmerjevalni odbor bo o imenovanju direktorja odločil po posvetovanju z ministrskim svetom.

8.   Enake možnosti

Evropska komisija in prometna skupnost izvajata politiko enakih možnosti in nediskriminacije v skladu s pravili prometne skupnosti o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti uslužbencev stalnega sekretariata.

9.   Pogoji za zaposlitev (1)

Direktor bo imenovan kot uslužbenec prometne skupnosti za triletno obdobje, s poskusno dobo šestih mesecev. Pogodba o zaposlitvi se lahko podaljša dvakrat za nadaljnja obdobja treh let na podlagi uspešnosti in v skladu s sklepom regionalnega usmerjevalnega odbora.

Kraj zaposlitve je Beograd, kjer ima sedež sekretariat.

Nadomestilo bo sorazmerno s kvalifikacijami in izkušnjami uspešnega kandidata, ki ustrezajo izkušnjam in izobrazbi. Letna plača bo znašala od 96 000 EUR do 120 000 EUR glede na raven izkušenj (2).

Čimprejšnja razpoložljivost pomeni prednost.

10.   Postopek prijave

Za veljavne prijave morajo kandidati predložiti:

| (1) | motivacijsko pismo; |
| --- | --- |

(1)

motivacijsko pismo;

| (2) | življenjepis v angleškem jeziku. Življenjepis naj bo po možnosti napisan v obliki Europass (3). Življenjepis se mora obvezno nanašati na zahteve za delovno mesto, kot so navedene v tem obvestilu o prostem delovnem mestu, v njem pa mora biti pojasnjeno, kako kandidat po lastnem mnenju izpolnjuje vsako od navedenih sposobnosti in kompetenc. |
| --- | --- |

(2)

življenjepis v angleškem jeziku. Življenjepis naj bo po možnosti napisan v obliki Europass (3). Življenjepis se mora obvezno nanašati na zahteve za delovno mesto, kot so navedene v tem obvestilu o prostem delovnem mestu, v njem pa mora biti pojasnjeno, kako kandidat po lastnem mnenju izpolnjuje vsako od navedenih sposobnosti in kompetenc.

| (3) | overjene kopije diplom ali potrdil o študiju; |
| --- | --- |

(3)

overjene kopije diplom ali potrdil o študiju;

| (4) | kopijo potnega lista/osebne izkaznice; |
| --- | --- |

(4)

kopijo potnega lista/osebne izkaznice;

| (5) | reference delodajalcev, potrdila o delu ali pogodbe o zaposlitvi; in |
| --- | --- |

(5)

reference delodajalcev, potrdila o delu ali pogodbe o zaposlitvi; in

| (6) | podpisano izjavo na obrazcu, priloženem v dodatku. |
| --- | --- |

(6)

podpisano izjavo na obrazcu, priloženem v dodatku.

Nepopolne prijave bodo zavrnjene.

Za lažji izbirni postopek bo vsa komunikacija s kandidati o tem prostem delovnem mestu potekala v angleškem jeziku.

Prijave je treba poslati po elektronski pošti na naslov: XXXMOVE@ec.europa.eu. (Poštni nabiralnik bo ustvarjen pozneje.)

Kandidati naj vsako spremembo naslova nemudoma pisno sporočijo na zgornji naslov.

Kontaktne osebe za dodatne informacije:

xxxx

11.   Rok

Prijave je treba poslati po elektronski pošti najpozneje do XXX (datum elektronske pošte).

Evropska komisija si pridržuje pravico, da podaljša rok za prijavo za to razpisano delovno mesto z objavo na spletiščih Evropske komisije in prometne skupnosti.

S kandidati z ožjega seznama bo vzpostavljen stik zaradi časovne uskladitve razgovorov. Razgovori bodo potekali v Bruslju, v Belgiji.

12.   Pomembne informacije za kandidate

Kandidate opozarjamo, da je delo izbirnih odborov zaupno. Kandidatom je prepovedano vzpostaviti neposreden ali posreden stik s člani teh odborov in prav tako je prepovedano, da to stori kdo drug v njihovem imenu.

13.   Varstvo osebnih podatkov

Evropska komisija bo zagotovila, da bodo osebni podatki kandidatov obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (4)

---

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244 (1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

(1)  Več podrobnosti je na voljo v kadrovskih predpisih prometne skupnosti na spletišču http

(2)  Potrebna je odobritev ministrskega sveta.

(3)  Življenjepis Europass je na voljo na spletišču: http://europass.cedefop.europa.eu.

(4)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

DODATEK

Izjava kandidata

Jezikovno znanje:

| | Materni jezik: ... |
| --- | --- |

Materni jezik: ...

| | Drugi jeziki: ... |
| --- | --- |

Drugi jeziki: ...

IZJAVA KANDIDATA

| (1) | Podpisani(-a) izjavljam, da so podatki v tem prijavnem obrazcu in njegovih prilogah resnični in popolni. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Izjavljam, da:






  (a) | sem državljan ene od držav članic Evropske unije ali ene od pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, kot so navedene v Pogodbi o ustanovitvi prometne skupnosti, in uživam vse pravice državljana; |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

sem državljan ene od držav članic Evropske unije ali ene od pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, kot so navedene v Pogodbi o ustanovitvi prometne skupnosti, in uživam vse pravice državljana;

| (b) | imam izpolnjene vse zakonske obveznosti glede služenja vojaškega roka; |
| --- | --- |

(b)

imam izpolnjene vse zakonske obveznosti glede služenja vojaškega roka;

| (c) | lahko predložim ustrezna spričevala, ki dokazujejo mojo primernost za opravljanje predvidenih nalog. |
| --- | --- |

(c)

lahko predložim ustrezna spričevala, ki dokazujejo mojo primernost za opravljanje predvidenih nalog.

| (3) | Na zahtevo bom takoj zagotovil podporne dokumente o točkah (a), (b) in (c) točke 2 in se zavedam, da moja prijava ne bo upoštevana, če takih dokumentov ne bom zagotovil. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zavedam se, da so naslednji podporni dokumenti bistveni za dopustnost mojega prijavnega obrazca:






  (a) | dokumenti, ki dokazujejo datum rojstva, državljanstvo in prebivališče; |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

dokumenti, ki dokazujejo datum rojstva, državljanstvo in prebivališče;

| (b) | diplome ali potrdila o študiju na zahtevani ravni; |
| --- | --- |

(b)

diplome ali potrdila o študiju na zahtevani ravni;

| (c) | reference delodajalcev, potrdila o delu ali pogodbe o zaposlitvi. |
| --- | --- |

(c)

reference delodajalcev, potrdila o delu ali pogodbe o zaposlitvi.

| (5) | Izjavljam, da nisem bil kazensko ali disciplinsko obsojen (s strani javne službe ali strokovnih organov) in kolikor vem nisem udeležen v disciplinskem ali kazenskem postopku. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Zavedam se, da vsakršna napačna navedba pomeni, da bo moja prijava zavrnjena ali da bo po potrebi moja pogodba o zaposlitvi pri stalnem sekretariatu prometne skupnosti prekinjena. |
| --- | --- |

(6)

| ... | ... |
| --- | --- |
| Datum | Podpis |

...

...

Datum

Podpis

PRILOGA 2

Obvestilo o prostem delovnem mestu za namestnika direktorja stalnega sekretariata prometne skupnosti

Stalni sekretariat prometne skupnosti

Stalni sekretariat prometne skupnosti objavlja razpis za prosto delovno mesto s polnim delovnim časom

NAMESTNIK DIREKTORJA STALNEGA SEKRETARIATA PROMETNE SKUPNOSTI / VODJA UPRAVNEGA IN FINANČNEGA SEKTORJA

1.   Stalni sekretariat prometne skupnosti

Prometna skupnost je mednarodna organizacija, ustanovljena s Pogodbo o ustanovitvi prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba), ki je bila podpisana 9. oktobra 2017 in zajema naslednje pogodbenice: Evropsko unijo in pogodbenice iz jugovzhodne Evrope, in sicer Albanijo, Bosno in Hercegovino, nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kosovo (*1), Črno goro in Srbijo.

Prometna skupnost temelji na postopnem povezovanju trgov prometnih storitev pogodbenic iz jugovzhodne Evrope v trg prometnih storitev Evropske unije na podlagi ustreznega pravnega reda, med drugim na področju tehničnih standardov, interoperabilnosti, varnosti, varovanja, upravljanja prometa, socialne politike, javnih naročil in okolja, in sicer pri vseh načinih prevoza razen letalskega prevoza.

Cilj Pogodbe je torej ustanoviti prometno skupnost na področju cestnega in železniškega prometa, prometa po celinskih plovnih poteh in pomorskega prometa ter razviti prometno omrežje med Evropsko unijo in pogodbenicami iz jugovzhodne Evrope.

Stalni sekretariat prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: sekretariat) je ena od institucij, ustanovljenih s Pogodbo. Kot edina institucija s stalnim osebjem zagotavlja upravno podporo drugim institucijam prometne skupnosti (ministrskemu svetu, regionalnemu usmerjevalnemu odboru, tehničnim odborom in socialnemu forumu) ter deluje kot prometni observatorij, ki spremlja uspešnost predvidene širitve celovitega in osrednjega omrežja TEN-T na Zahodni Balkan ter podpira izvajanje agende na področju povezljivosti Western Balkans Six (WB6), katere cilj je izboljšati povezave tako na območju Zahodnega Balkana kot med samo regijo in Evropsko unijo. Hkrati pregleduje izvajanje obveznosti na podlagi Pogodbe.

Sekretariat, na katerem je prvotno zaposlenih 18 strokovnjakov (to število bi bilo mogoče razširiti), upravlja proračun prometne skupnosti, ki za leto 2019 znaša 1 626 000 EUR.

Delovni jezik prometne skupnosti je angleški.

Sedež sekretariata je v Beogradu.

2.   Opis delovnega mesta

Namestnik direktorja / vodja upravnega in finančnega sektorja bo pod neposrednim nadzorom direktorja ter bo odgovoren za pripravo proračuna stalnega sekretariata prometne skupnosti in vseh povezanih kadrovskih zadevah. Prav tako bo namestnik direktorja odgovoren za spremljanje komunikacijske strategije sekretariata in redno vzdrževanje prometnih podatkovnih zbirk/sistemov informacijske tehnologije, vključno s spletiščem sekretariata.

V primeru odsotnosti direktorja bo namestnik direktorja odgovoren za splošno vodenje in upravljanje sekretariata.

3.   Glavne naloge namestnika direktorja / vodje upravnega in finančnega sektorja.

Glavne naloge bodo:

| | O finančnih zadevah.






  (1) | Priprava proračuna celotne prometne skupnosti ter zlasti sekretariata; |
| --- | --- | --- |

O finančnih zadevah.

(1)

Priprava proračuna celotne prometne skupnosti ter zlasti sekretariata;

| (2) | pomoč direktorju pri operativnem upravljanju proračuna, v skladu s pravili Evropske unije o finančnem poslovodenju; |
| --- | --- |

(2)

pomoč direktorju pri operativnem upravljanju proračuna, v skladu s pravili Evropske unije o finančnem poslovodenju;

| (3) | priprava operativnih informacij ter rednih začasnih poročil za pristojne institucije v zvezi s pripravo in upravljanjem proračuna prometne skupnosti; priprava konsolidiranih računovodskih izkazov; odgovor na ugotovitve notranjih/zunanjih revizij; |
| --- | --- |

(3)

priprava operativnih informacij ter rednih začasnih poročil za pristojne institucije v zvezi s pripravo in upravljanjem proračuna prometne skupnosti; priprava konsolidiranih računovodskih izkazov; odgovor na ugotovitve notranjih/zunanjih revizij;

| (4) | odgovornost za razpoložljivost in delovanje učinkovitih sistemov notranjega nadzora ter vzdrževanje ustreznih računovodskih evidenc; |
| --- | --- |

(4)

odgovornost za razpoložljivost in delovanje učinkovitih sistemov notranjega nadzora ter vzdrževanje ustreznih računovodskih evidenc;

| (5) | razvoj in izvajanje računovodskega sistema, da bi se vzpostavilo učinkovito in zanesljivo poročanje o finančnih dejavnostih ter izboljšala uspešno upravljanje proračuna in nadzor nad njim. |
| --- | --- |

(5)

razvoj in izvajanje računovodskega sistema, da bi se vzpostavilo učinkovito in zanesljivo poročanje o finančnih dejavnostih ter izboljšala uspešno upravljanje proračuna in nadzor nad njim.

| | O človeških virih / kadrovskih zadevah.






  (1) | Povezovanje z zunanjimi računovodskimi službami in drugimi povezanimi organi (zavarovalnimi družbami/ministrstvi); |
| --- | --- | --- |

O človeških virih / kadrovskih zadevah.

(1)

Povezovanje z zunanjimi računovodskimi službami in drugimi povezanimi organi (zavarovalnimi družbami/ministrstvi);

| (2) | splošen nadzor nad vzdrževanjem podatkovne zbirke v zvezi s pravicami uradnikov do dopusta v skladu s kadrovskimi predpisi prometne skupnosti; |
| --- | --- |

(2)

splošen nadzor nad vzdrževanjem podatkovne zbirke v zvezi s pravicami uradnikov do dopusta v skladu s kadrovskimi predpisi prometne skupnosti;

| (3) | priprava postopkov in pomoč direktorju pri zaposlovanju uradnikov sekretariata, z upravnega in pravnega vidika. |
| --- | --- |

(3)

priprava postopkov in pomoč direktorju pri zaposlovanju uradnikov sekretariata, z upravnega in pravnega vidika.

| | O zadevah v zvezi z informacijsko tehnologijo in komunikacijo.






  (1) | Spremljanje vzpostavitve spletnega mesta sekretariata in njegove komunikacijske politike, v povezavi z direktorjem; |
| --- | --- | --- |

O zadevah v zvezi z informacijsko tehnologijo in komunikacijo.

(1)

Spremljanje vzpostavitve spletnega mesta sekretariata in njegove komunikacijske politike, v povezavi z direktorjem;

| (2) | spremljanje rednega posodabljanja sistemov informacijske tehnologije sekretariata, vključno s posodabljanjem prometnih podatkovnih zbirk v prostorih sekretariata; |
| --- | --- |

(2)

spremljanje rednega posodabljanja sistemov informacijske tehnologije sekretariata, vključno s posodabljanjem prometnih podatkovnih zbirk v prostorih sekretariata;

| (3) | pod neposrednim nadzorom direktorja organiziranje in posodabljanje komunikacijskih orodij in instrumentov sekretariata; povezovanje z operativnimi enotami z namenom določitve komunikacijskega načrta sekretariata. |
| --- | --- |

(3)

pod neposrednim nadzorom direktorja organiziranje in posodabljanje komunikacijskih orodij in instrumentov sekretariata; povezovanje z operativnimi enotami z namenom določitve komunikacijskega načrta sekretariata.

4.   Merila za upravičenost:

Kandidati, ki bodo upoštevani za postopek izbire, morajo do roka za prijavo izpolnjevali naslednja merila:

| — | So državljani pogodbenice ali države članice Evropske unije. |
| --- | --- |

—

So državljani pogodbenice ali države članice Evropske unije.

| — | Visokošolska izobrazba ali diploma: Ima:






  — | raven izobrazbe, ki ustreza zaključenemu in z diplomo potrjenemu visokošolskemu študiju, če ta običajno traja štiri leta ali več, ali |
| --- | --- | --- |

—

Visokošolska izobrazba ali diploma: Ima:

—

raven izobrazbe, ki ustreza zaključenemu in z diplomo potrjenemu visokošolskemu študiju, če ta običajno traja štiri leta ali več, ali

| — | raven izobrazbe, ki ustreza zaključenemu in z diplomo potrjenemu visokošolskemu študiju, ter ustrezne vsaj enoletne delovne izkušnje, če visokošolski študij običajno traja vsaj tri leta (te enoletne delovne izkušnje se ne štejejo v delovne izkušnje po pridobitvi diplome, ki se zahtevajo v nadaljevanju). |
| --- | --- |

—

raven izobrazbe, ki ustreza zaključenemu in z diplomo potrjenemu visokošolskemu študiju, ter ustrezne vsaj enoletne delovne izkušnje, če visokošolski študij običajno traja vsaj tri leta (te enoletne delovne izkušnje se ne štejejo v delovne izkušnje po pridobitvi diplome, ki se zahtevajo v nadaljevanju).

| — | Delovne izkušnje: Imeti morajo vsaj 10 let delovnih izkušenj po pridobitvi diplome na ravni, za katero so usposobljeni po zgoraj navedeni izobrazbi. |
| --- | --- |

—

Delovne izkušnje: Imeti morajo vsaj 10 let delovnih izkušenj po pridobitvi diplome na ravni, za katero so usposobljeni po zgoraj navedeni izobrazbi.

| — | Ustrezne delovne izkušnje: Od 10 let delovnih izkušenj morajo imeti vsaj štiri leta v upravi / človeških virih / proračunskih oddelkih. |
| --- | --- |

—

Ustrezne delovne izkušnje: Od 10 let delovnih izkušenj morajo imeti vsaj štiri leta v upravi / človeških virih / proračunskih oddelkih.

| — | Jeziki: Temeljito morajo obvladati angleški jezik. |
| --- | --- |

—

Jeziki: Temeljito morajo obvladati angleški jezik.

| — | Starostna omejitev: Ob roku za prijavo morajo biti zmožni zaključiti celoten triletni mandat pred koncem meseca, v katerem dopolnijo 66 let. |
| --- | --- |

—

Starostna omejitev: Ob roku za prijavo morajo biti zmožni zaključiti celoten triletni mandat pred koncem meseca, v katerem dopolnijo 66 let.

| — | Zahteve glede potovanj: Srednje do nizke. |
| --- | --- |

—

Zahteve glede potovanj: Srednje do nizke.

5.   Merila za izbiro:

Kandidati bodo ocenjeni na podlagi naslednjih meril za izbiro:

| (1) | Tehnično znanje






  — | Dokazane izkušnje z operativnim upravljanjem proračuna; |
| --- | --- | --- |

(1)

Tehnično znanje

—

Dokazane izkušnje z operativnim upravljanjem proračuna;

| — | obširno znanje s področja upravljanja človeških virov; |
| --- | --- |

—

obširno znanje s področja upravljanja človeških virov;

| — | dobro znanje o pravilih Evropske unije o finančnem poslovodenju, vključno z revizijami; |
| --- | --- |

—

dobro znanje o pravilih Evropske unije o finančnem poslovodenju, vključno z revizijami;

| — | sposobnost uporabe komunikacijskih orodij; |
| --- | --- |

—

sposobnost uporabe komunikacijskih orodij;

| — | izkušnje z vodenjem majhnih timov oseb; |
| --- | --- |

—

izkušnje z vodenjem majhnih timov oseb;

| — | izkušnje z delom z pogodbenicami iz jugovzhodne Evrope ali v njih pomenijo prednost. |
| --- | --- |

—

izkušnje z delom z pogodbenicami iz jugovzhodne Evrope ali v njih pomenijo prednost.

| (2) | Komunikacija






  — | Odlična sposobnost ustne in pisne komunikacije za sodelovanje z deležniki (evropski, mednarodni, nacionalni in lokalni organi, mednarodne organizacije itd.); |
| --- | --- | --- |

(2)

Komunikacija

—

Odlična sposobnost ustne in pisne komunikacije za sodelovanje z deležniki (evropski, mednarodni, nacionalni in lokalni organi, mednarodne organizacije itd.);

| — | temeljito ustno in pisno znanje angleškega jezika; znanje katerega od uradnih jezikov pogodbenic pomeni prednost. |
| --- | --- |

—

temeljito ustno in pisno znanje angleškega jezika; znanje katerega od uradnih jezikov pogodbenic pomeni prednost.

| (3) | Mednarodne izkušnje in znanje o Evropski uniji






  — | Poznavanje institucij Evropske unije / mednarodnega javnega upravljanja; |
| --- | --- | --- |

(3)

Mednarodne izkušnje in znanje o Evropski uniji

—

Poznavanje institucij Evropske unije / mednarodnega javnega upravljanja;

| — | poklicne izkušnje v evropskih in/ali mednarodnih organizacijah pomenijo prednost. |
| --- | --- |

—

poklicne izkušnje v evropskih in/ali mednarodnih organizacijah pomenijo prednost.

6.   Izbira in imenovanje

Za izbirni postopek se ustanovi izbirna komisija. Ta komisija povabi kandidate z najboljšim profilom za posamezne zahteve delovnega mesta na razgovor, kandidati pa so izbrani na podlagi svojih odlik, ki ustrezajo delovnemu mestu na podlagi zgoraj navedenih meril.

Po teh razgovorih bo Evropska komisija predlagala enega kandidata regionalnemu usmerjevalnemu odboru. Regionalni usmerjevalni odbor lahko zaprosi za zaslišanje kandidata pred sprejetjem sklepa o imenovanju. Regionalni usmerjevalni odbor bo o imenovanju namestnika direktorja odločil po posvetovanju z ministrskim svetom.

7.   Enake možnosti

Evropska komisija in prometna skupnost izvajata politiko enakih možnosti in nediskriminacije v skladu s pravili prometne skupnosti o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti uslužbencev stalnega sekretariata.

8.   Pogoji za zaposlitev (1)

Namestnik direktorja bo imenovan kot uslužbenec prometne skupnosti za triletno obdobje, s poskusno dobo šestih mesecev. Pogodba se lahko podaljša dvakrat za nadaljnja obdobja treh let na podlagi uspešnosti in v skladu s sklepom regionalnega usmerjevalnega odbora.

Kraj zaposlitve je Beograd, kjer ima sedež sekretariat.

Nadomestilo bo sorazmerno s kvalifikacijami in izkušnjami uspešnega kandidata, ki ustrezajo izkušnjam in izobrazbi. Letna plača bo znašala od 72 000 EUR do 84 000 EUR glede na raven izkušenj (2).

Čimprejšnja razpoložljivost pomeni prednost.

9.   Postopek prijave

Za veljavne prijave morajo kandidati predložiti:

| (a) | motivacijsko pismo; |
| --- | --- |

(a)

motivacijsko pismo;

| (b) | življenjepis v angleškem jeziku. Življenjepis naj bo po možnosti napisan v obliki Europass (3). Življenjepis se mora obvezno nanašati na zahteve za delovno mesto, kot so navedene v tem obvestilu o prostem delovnem mestu, v njem pa mora biti pojasnjeno, kako kandidat po lastnem mnenju izpolnjuje vsako od navedenih sposobnosti in kompetenc. |
| --- | --- |

(b)

življenjepis v angleškem jeziku. Življenjepis naj bo po možnosti napisan v obliki Europass (3). Življenjepis se mora obvezno nanašati na zahteve za delovno mesto, kot so navedene v tem obvestilu o prostem delovnem mestu, v njem pa mora biti pojasnjeno, kako kandidat po lastnem mnenju izpolnjuje vsako od navedenih sposobnosti in kompetenc.

| (c) | overjene kopije diplom ali potrdil o študiju; |
| --- | --- |

(c)

overjene kopije diplom ali potrdil o študiju;

| (d) | kopijo potnega lista/osebne izkaznice; |
| --- | --- |

(d)

kopijo potnega lista/osebne izkaznice;

| (e) | reference delodajalcev, potrdila o delu ali pogodbe o zaposlitvi; |
| --- | --- |

(e)

reference delodajalcev, potrdila o delu ali pogodbe o zaposlitvi;

| (f) | podpisano izjavo na obrazcu, priloženem v dodatku. |
| --- | --- |

(f)

podpisano izjavo na obrazcu, priloženem v dodatku.

Nepopolne prijave bodo zavrnjene.

Za lažji izbirni postopek bo vsa komunikacija s kandidati o tem prostem delovnem mestu potekala v angleškem jeziku.

Prijave je treba poslati po elektronski pošti na naslov: XXXMOVE@ec.europa.eu. (Poštni nabiralnik bo ustvarjen pozneje.)

Kandidati naj vsako spremembo naslova nemudoma pisno sporočijo na zgornji naslov.

Kontaktne osebe za dodatne informacije:

xxxx

10.   Rok

Prijave je treba poslati po elektronski pošti najpozneje do XXX (datum elektronske pošte).

Evropska komisija si pridržuje pravico, da podaljša rok za prijavo za to razpisano delovno mesto z objavo na spletiščih Evropske komisije in prometne skupnosti.

S kandidati z ožjega seznama bo vzpostavljen stik zaradi časovne uskladitve razgovorov. Razgovori bodo potekali v Bruslju, v Belgiji.

11.   Pomembne informacije za kandidate

Kandidate opozarjamo, da je delo izbirnih odborov zaupno. Kandidatom je prepovedano vzpostaviti neposreden ali posreden stik s člani teh odborov in prav tako je prepovedano, da to stori kdo drug v njihovem imenu.

12.   Varstvo osebnih podatkov

Evropska komisija bo zagotovila, da bodo osebni podatki kandidatov obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

---

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244 (1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

(1)  Več podrobnosti je na voljo v kadrovskih predpisih prometne skupnosti na spletišču http

(2)  Potrebna je odobritev ministrskega sveta.

(3)  Življenjepis Europass je na voljo na spletišču: http://europass.cedefop.europa.eu.

(4)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

DODATEK

Izjava kandidata

Jezikovno znanje:

| | Materni jezik: ...a |
| --- | --- |

Materni jezik: ...a

| | Drugi jeziki: ... |
| --- | --- |

Drugi jeziki: ...

IZJAVA KANDIDATA

| (1) | Podpisani(-a) izjavljam, da so podatki v tem prijavnem obrazcu in njegovih prilogah resnični in popolni. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Izjavljam, da:






  (a) | sem državljan ene od držav članic Evropske unije ali ene od pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, kot so navedene v Pogodbi o ustanovitvi prometne skupnosti, in uživam vse pravice državljana; |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

sem državljan ene od držav članic Evropske unije ali ene od pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, kot so navedene v Pogodbi o ustanovitvi prometne skupnosti, in uživam vse pravice državljana;

| (b) | imam izpolnjene vse zakonske obveznosti glede služenja vojaškega roka; |
| --- | --- |

(b)

imam izpolnjene vse zakonske obveznosti glede služenja vojaškega roka;

| (c) | lahko predložim ustrezna spričevala, ki dokazujejo mojo primernost za opravljanje predvidenih nalog. |
| --- | --- |

(c)

lahko predložim ustrezna spričevala, ki dokazujejo mojo primernost za opravljanje predvidenih nalog.

| (3) | Na zahtevo bom takoj zagotovil podporne dokumente iz točk (a), (b) in (c) točke 2 ter se zavedam, da moja prijava ne bo upoštevana, če takih dokumentov ne bom zagotovil. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zavedam se, da so naslednji podporni dokumenti bistveni za dopustnost mojega prijavnega obrazca:






  (a) | dokumenti, ki dokazujejo datum rojstva, državljanstvo in prebivališče; |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

dokumenti, ki dokazujejo datum rojstva, državljanstvo in prebivališče;

| (b) | diplome ali potrdila o študiju na zahtevani ravni; |
| --- | --- |

(b)

diplome ali potrdila o študiju na zahtevani ravni;

| (c) | reference delodajalcev, potrdila o delu ali pogodbe o zaposlitvi. |
| --- | --- |

(c)

reference delodajalcev, potrdila o delu ali pogodbe o zaposlitvi.

| (5) | Izjavljam, da nisem bil kazensko ali disciplinsko obsojen (s strani javne službe ali strokovnih organov) in v kolikor vem nisem udeležen v disciplinskem ali kazenskem postopku. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Zavedam se, da vsakršna napačna navedba pomeni, da bo moja prijava zavrnjena ali da bo po potrebi moja pogodba o zaposlitvi pri stalnem sekretariatu prometne skupnosti prekinjena. |
| --- | --- |

(6)

| ... | ... |
| --- | --- |
| Datum | Podpis |

...

...

Datum

Podpis

---

| 21.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/55

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/300

z dne 19. februarja 2019

o določitvi splošnega načrta za obvladovanje kriznih razmer na področju varnosti živil in krme

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), ter zlasti člena 55 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 55 Uredbe (ES) št. 178/2002 določa, da Komisija v tesnem sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: agencija EFSA) in državami članicami sestavi splošni načrt za obvladovanje kriznih razmer na področju varnosti živil in krme (v nadaljnjem besedilu: splošni načrt). Skladno s tem je bil v Sklepu Komisije 2004/478/ES (2) opredeljen skupni načrt. |
| --- | --- |

(1)

Člen 55 Uredbe (ES) št. 178/2002 določa, da Komisija v tesnem sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: agencija EFSA) in državami članicami sestavi splošni načrt za obvladovanje kriznih razmer na področju varnosti živil in krme (v nadaljnjem besedilu: splošni načrt). Skladno s tem je bil v Sklepu Komisije 2004/478/ES (2) opredeljen skupni načrt.

| (2) | Od sprejetja Sklepa Komisije 2004/478/ES so bile med številnimi izrednimi dogodki zaradi alimentarnih okužb in okužb krme pridobljene dodatne izkušnje z usklajevanjem obvladovanja kriznih razmer na ravni Unije. |
| --- | --- |

(2)

Od sprejetja Sklepa Komisije 2004/478/ES so bile med številnimi izrednimi dogodki zaradi alimentarnih okužb in okužb krme pridobljene dodatne izkušnje z usklajevanjem obvladovanja kriznih razmer na ravni Unije.

| (3) | Z leti pridobljene izkušnje, ki so analizirane v oceni Uredbe (ES) št. 178/2002 v okviru programa REFIT (preverjanje ustreznosti splošne živilske zakonodaje) (3), so pokazale, da je treba znova ovrednotiti obvladovanje kriz na področju hrane in krme na ravni Unije in nacionalni ravni. Ugotovljena je bila potreba po večji osredotočenosti na pripravljenost na krize poleg obvladovanja kriznih razmer, da bi se preprečil ali čim bolj zmanjšal vpliv krize na področju hrane ali krme na javno zdravje. S tako osredotočenostjo bi se lahko znatno zmanjšal gospodarski vpliv (kot so omejitve trgovine) krize na področju hrane ali krme, kar bi prispevalo k doseganju cilja Komisije v zvezi z delovnimi mesti, rastjo in naložbami. Poleg tega sta potrebna večja vloga Komisije v obveščanju ter splošno usklajevanje držav članic na tem področju. Preverjanje ustreznosti splošne živilske zakonodaje vsebuje številna priporočila za večjo učinkovitost splošnega načrta. |
| --- | --- |

(3)

Z leti pridobljene izkušnje, ki so analizirane v oceni Uredbe (ES) št. 178/2002 v okviru programa REFIT (preverjanje ustreznosti splošne živilske zakonodaje) (3), so pokazale, da je treba znova ovrednotiti obvladovanje kriz na področju hrane in krme na ravni Unije in nacionalni ravni. Ugotovljena je bila potreba po večji osredotočenosti na pripravljenost na krize poleg obvladovanja kriznih razmer, da bi se preprečil ali čim bolj zmanjšal vpliv krize na področju hrane ali krme na javno zdravje. S tako osredotočenostjo bi se lahko znatno zmanjšal gospodarski vpliv (kot so omejitve trgovine) krize na področju hrane ali krme, kar bi prispevalo k doseganju cilja Komisije v zvezi z delovnimi mesti, rastjo in naložbami. Poleg tega sta potrebna večja vloga Komisije v obveščanju ter splošno usklajevanje držav članic na tem področju. Preverjanje ustreznosti splošne živilske zakonodaje vsebuje številna priporočila za večjo učinkovitost splošnega načrta.

| (4) | Agencija EFSA je odgovorna za zagotavljanje mnenj, ki se uporabljajo kot znanstvena podlaga za sprejemanje ukrepov Unije, poleg tega pa mora zagotavljati znanstveno in tehnično pomoč v postopkih obvladovanja kriznih razmer na področju hrane in krme. Vlogo agencije EFSA v splošnem načrtu bi bilo treba glede na pridobljene izkušnje izpopolniti in okrepiti. |
| --- | --- |

(4)

Agencija EFSA je odgovorna za zagotavljanje mnenj, ki se uporabljajo kot znanstvena podlaga za sprejemanje ukrepov Unije, poleg tega pa mora zagotavljati znanstveno in tehnično pomoč v postopkih obvladovanja kriznih razmer na področju hrane in krme. Vlogo agencije EFSA v splošnem načrtu bi bilo treba glede na pridobljene izkušnje izpopolniti in okrepiti.

| (5) | Agencija EFSA bi se morala uskladiti z drugimi pristojnimi znanstvenimi agencijami Unije, kot so Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), Evropska agencija za kemikalije (ECHA), Evropska agencija za zdravila (EMA) in skupina strokovnjakov, ki jo je imenoval znanstveno-tehnični odbor iz člena 31 pogodbe Euratom (4), kadar je v okviru njihove ustrezne pristojnosti potreben vložek ali ukrepanje, pri tem pa upoštevati pristojnosti posamezne agencije. Poleg tega mora biti s splošnim načrtom zagotovljena usklajenost s sistemi ECDC za pripravljenost in odzivanje na krize v zvezi s primeri pri ljudeh, da bi bili zdravstveni organi in zainteresirane strani opozorjeni na morebitne krize zaradi alimentarnih okužb in okužb krme, ki bi lahko vplivale na človeško zdravje. |
| --- | --- |

(5)

Agencija EFSA bi se morala uskladiti z drugimi pristojnimi znanstvenimi agencijami Unije, kot so Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), Evropska agencija za kemikalije (ECHA), Evropska agencija za zdravila (EMA) in skupina strokovnjakov, ki jo je imenoval znanstveno-tehnični odbor iz člena 31 pogodbe Euratom (4), kadar je v okviru njihove ustrezne pristojnosti potreben vložek ali ukrepanje, pri tem pa upoštevati pristojnosti posamezne agencije. Poleg tega mora biti s splošnim načrtom zagotovljena usklajenost s sistemi ECDC za pripravljenost in odzivanje na krize v zvezi s primeri pri ljudeh, da bi bili zdravstveni organi in zainteresirane strani opozorjeni na morebitne krize zaradi alimentarnih okužb in okužb krme, ki bi lahko vplivale na človeško zdravje.

| (6) | Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa pravila za epidemiološko spremljanje, spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje obveščanje o njih in boj proti njim, vključno z načrtovanjem pripravljenosti in odzivanja v zvezi z navedenimi dejavnostmi, za nevarnosti biološkega, kemičnega, okoljskega in neznanega izvora ter vzpostavitev sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja (EWRS). Zaradi morebitnih povezav s pripravljenostjo na krize in obvladovanjem kriznih razmer na področju prehranske verige bi bilo treba ustrezne ureditve iz Sklepa št. 1082/2013/EU upoštevati tudi v splošnem načrtu. |
| --- | --- |

(6)

Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa pravila za epidemiološko spremljanje, spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje obveščanje o njih in boj proti njim, vključno z načrtovanjem pripravljenosti in odzivanja v zvezi z navedenimi dejavnostmi, za nevarnosti biološkega, kemičnega, okoljskega in neznanega izvora ter vzpostavitev sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja (EWRS). Zaradi morebitnih povezav s pripravljenostjo na krize in obvladovanjem kriznih razmer na področju prehranske verige bi bilo treba ustrezne ureditve iz Sklepa št. 1082/2013/EU upoštevati tudi v splošnem načrtu.

| (7) | Treba bi bilo revidirati splošni načrt Unije, da bi se vključili postopki za lažje usklajevanje z nacionalnimi načrti izrednih ukrepov za živila in krmo, ki morajo biti pripravljeni skladno s členom 115 Uredbe (EU) 2017/625 (6) Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora. |
| --- | --- |

(7)

Treba bi bilo revidirati splošni načrt Unije, da bi se vključili postopki za lažje usklajevanje z nacionalnimi načrti izrednih ukrepov za živila in krmo, ki morajo biti pripravljeni skladno s členom 115 Uredbe (EU) 2017/625 (6) Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora.

| (8) | Glavni cilj tega sklepa je varovanje javnega zdravja v Uniji. Zato bi moral biti splošni načrt v skladu s členom 55 Uredbe (ES) št. 178/2002 omejen na primere, v katerih obstaja neposredno ali posredno tveganje za javno zdravje. Tveganja za javno zdravje so lahko biološka, kemična ali fizikalna. Z njimi so zajete alergene in radioaktivne nevarnosti. Pristop, načela in praktični postopki iz splošnega načrta bi se sicer lahko upoštevali tudi kot smernice za obvladovanje drugih izrednih dogodkov zaradi alimentarnih okužb brez takih tveganj za javno zdravje. |
| --- | --- |

(8)

Glavni cilj tega sklepa je varovanje javnega zdravja v Uniji. Zato bi moral biti splošni načrt v skladu s členom 55 Uredbe (ES) št. 178/2002 omejen na primere, v katerih obstaja neposredno ali posredno tveganje za javno zdravje. Tveganja za javno zdravje so lahko biološka, kemična ali fizikalna. Z njimi so zajete alergene in radioaktivne nevarnosti. Pristop, načela in praktični postopki iz splošnega načrta bi se sicer lahko upoštevali tudi kot smernice za obvladovanje drugih izrednih dogodkov zaradi alimentarnih okužb brez takih tveganj za javno zdravje.

| (9) | Komisija je leta 2017 izvedla notranjo presojo o pripravljenosti Generalnega direktorata za zdravje in varnost hrane (GD SANTE) na krizo na področju varnosti hrane, s katero so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti v obstoječem splošnem načrtu, ki jih je treba odpraviti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je leta 2017 izvedla notranjo presojo o pripravljenosti Generalnega direktorata za zdravje in varnost hrane (GD SANTE) na krizo na področju varnosti hrane, s katero so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti v obstoječem splošnem načrtu, ki jih je treba odpraviti.

| (10) | Na ministrski konferenci 26. septembra 2017 so bili sprejeti številni sklepi o nadaljnjem spremljanju izrednega dogodka v zvezi s fipronilom (7). Čeprav so sklepi osredotočeni na ta izredni dogodek in goljufije, so številni med njimi pomembni za obvladovanje kriznih razmer na področju hrane in krme na splošno, vključno z vzpostavitvijo enotne kontaktne točke v vsaki državi članici za usklajevanje takega obvladovanja kriznih razmer, kar zadeva posamezno nacionalno upravno organizacijo. |
| --- | --- |

(10)

Na ministrski konferenci 26. septembra 2017 so bili sprejeti številni sklepi o nadaljnjem spremljanju izrednega dogodka v zvezi s fipronilom (7). Čeprav so sklepi osredotočeni na ta izredni dogodek in goljufije, so številni med njimi pomembni za obvladovanje kriznih razmer na področju hrane in krme na splošno, vključno z vzpostavitvijo enotne kontaktne točke v vsaki državi članici za usklajevanje takega obvladovanja kriznih razmer, kar zadeva posamezno nacionalno upravno organizacijo.

| (11) | Sklep 2004/478/ES bi bilo zato treba razveljaviti in nadomestiti z novim sklepom, ki bi določil posodobljen splošni načrt, v katerem bi se upoštevale izkušnje, pridobljene od sprejetja Sklepa Komisije 2004/478/ES, in ki bi bil prilagojen novim razmeram. |
| --- | --- |

(11)

Sklep 2004/478/ES bi bilo zato treba razveljaviti in nadomestiti z novim sklepom, ki bi določil posodobljen splošni načrt, v katerem bi se upoštevale izkušnje, pridobljene od sprejetja Sklepa Komisije 2004/478/ES, in ki bi bil prilagojen novim razmeram.

| (12) | V tem sklepu bi moral biti določen postopen pristop k temu, katere vrste primerov naj bi se obravnavale kot kriza, vključno s povezanimi merili. Ni nujno, da bi bila v vseh primerih, ki spadajo na področje uporabe člena 55, potrebna vzpostavitev krizne enote v skladu s členom 56 Uredbe (ES) št. 178/2002, vendar bi jim še vedno lahko koristilo okrepljeno usklajevanje na ravni Unije. Ta merila bi morala vključevati resnost in obseg izrednega dogodka v smislu vpliva na javno zdravje, ustreznega dojemanja potrošnikov in politične občutljivosti, zlasti kadar vir še ni jasen, dejstva, ali je bil izredni dogodek nameren (npr. biološki terorizem ali stranski učinek goljufije) in namenjen povzročitvi krize (npr. biološki terorizem), in vprašanja, ali gre za ponovitev predhodnih izrednih dogodkov, ki jih je mogoče pripisati morebitni odsotnosti ustreznih ukrepov. |
| --- | --- |

(12)

V tem sklepu bi moral biti določen postopen pristop k temu, katere vrste primerov naj bi se obravnavale kot kriza, vključno s povezanimi merili. Ni nujno, da bi bila v vseh primerih, ki spadajo na področje uporabe člena 55, potrebna vzpostavitev krizne enote v skladu s členom 56 Uredbe (ES) št. 178/2002, vendar bi jim še vedno lahko koristilo okrepljeno usklajevanje na ravni Unije. Ta merila bi morala vključevati resnost in obseg izrednega dogodka v smislu vpliva na javno zdravje, ustreznega dojemanja potrošnikov in politične občutljivosti, zlasti kadar vir še ni jasen, dejstva, ali je bil izredni dogodek nameren (npr. biološki terorizem ali stranski učinek goljufije) in namenjen povzročitvi krize (npr. biološki terorizem), in vprašanja, ali gre za ponovitev predhodnih izrednih dogodkov, ki jih je mogoče pripisati morebitni odsotnosti ustreznih ukrepov.

| (13) | Za izmenjavo informacij in ukrepanje za obvladovanje krize so potrebni usklajevanje med različnimi organi na ravni Unije in nacionalni ravni, sistemi opozarjanja in obveščanja ter laboratoriji. V tem pogledu bi medsebojna povezava med sistemom zgodnjega obveščanja in odzivanja ter drugimi sistemi za opozarjanje in obveščanje na ravni Unije, kot je sistem hitrega obveščanja za živila in krmo, okrepila pristop „eno zdravje“, npr. usklajevanje dejavnosti organov za varnost hrane in organov za javno zdravje pri istem izrednem dogodku, tako da se organom za varnost hrane zagotovi dostop do informacij, ki jih v zvezi s primeri pri ljudeh razširjajo javni organi. |
| --- | --- |

(13)

Za izmenjavo informacij in ukrepanje za obvladovanje krize so potrebni usklajevanje med različnimi organi na ravni Unije in nacionalni ravni, sistemi opozarjanja in obveščanja ter laboratoriji. V tem pogledu bi medsebojna povezava med sistemom zgodnjega obveščanja in odzivanja ter drugimi sistemi za opozarjanje in obveščanje na ravni Unije, kot je sistem hitrega obveščanja za živila in krmo, okrepila pristop „eno zdravje“, npr. usklajevanje dejavnosti organov za varnost hrane in organov za javno zdravje pri istem izrednem dogodku, tako da se organom za varnost hrane zagotovi dostop do informacij, ki jih v zvezi s primeri pri ljudeh razširjajo javni organi.

| (14) | Za učinkovito obvladovanje kriznih razmer v prehranski in krmni verigi morajo biti praktični postopki za pripravljenost na okrepljeno usklajevanje na ravni Unije uvedeni, še preden nastopi izredni dogodek. |
| --- | --- |

(14)

Za učinkovito obvladovanje kriznih razmer v prehranski in krmni verigi morajo biti praktični postopki za pripravljenost na okrepljeno usklajevanje na ravni Unije uvedeni, še preden nastopi izredni dogodek.

| (15) | Praktični postopki za primere iz člena 55 Uredbe (ES) št. 178/2002 bi morali biti jasno opredeljeni, da se zagotovi nemoten in hiter odziv nanje. Iz istih razlogov bi morali biti določeni vloga, sestava in praktično delovanje krizne enote. |
| --- | --- |

(15)

Praktični postopki za primere iz člena 55 Uredbe (ES) št. 178/2002 bi morali biti jasno opredeljeni, da se zagotovi nemoten in hiter odziv nanje. Iz istih razlogov bi morali biti določeni vloga, sestava in praktično delovanje krizne enote.

| (16) | Ključnega pomena je na dokazih temelječe obveščanje javnosti in trgovinskih partnerjev v realnem času, da se prispeva k zaščiti javnega zdravja s preprečevanjem nadaljnjega širjenja tveganj in obnovi zaupanje v varnost hrane ali krme, na katero izredni dogodek ni vplival. Bistvena dela obvladovanja kriznih razmer sta tako oblikovanje načel preglednosti in strategija obveščanja. |
| --- | --- |

(16)

Ključnega pomena je na dokazih temelječe obveščanje javnosti in trgovinskih partnerjev v realnem času, da se prispeva k zaščiti javnega zdravja s preprečevanjem nadaljnjega širjenja tveganj in obnovi zaupanje v varnost hrane ali krme, na katero izredni dogodek ni vplival. Bistvena dela obvladovanja kriznih razmer sta tako oblikovanje načel preglednosti in strategija obveščanja.

| (17) | O tem splošnem načrtu so potekala posvetovanja z agencijo EFSA in državami članicami v okviru Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(17)

O tem splošnem načrtu so potekala posvetovanja z agencijo EFSA in državami članicami v okviru Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Vsebina

1.   Ta sklep določa splošni načrt za obvladovanje kriznih razmer na področju varnosti živil in krme v skladu s členom 55 Uredbe (ES) št. 178/2002.

2.   Načrt zajema naslednji dve vrsti primerov:

| (a) | primere, ki zahtevajo okrepljeno usklajevanje na ravni Unije, in |
| --- | --- |

(a)

primere, ki zahtevajo okrepljeno usklajevanje na ravni Unije, in

| (b) | primere, ki zahtevajo vzpostavitev krizne enote, v kateri delujejo Komisija ter zadevne države članice in agencije Unije. |
| --- | --- |

(b)

primere, ki zahtevajo vzpostavitev krizne enote, v kateri delujejo Komisija ter zadevne države članice in agencije Unije.

3.   V načrtu so opredeljeni tudi praktični postopki, potrebni za okrepljeno pripravljenost in upravljanje izrednih dogodkov na ravni Unije, vključno s strategijo obveščanja v skladu z načelom preglednosti.

Člen 2

Področje uporabe

Splošni načrt velja za primere, v katerih neposrednih ali posrednih tveganj za zdravje ljudi, ki izhajajo iz hrane in krme, zlasti v zvezi z morebitnimi biološkimi, kemijskimi ali fizikalnimi nevarnostmi v hrani in krmi, verjetno ne bo mogoče preprečiti, odpraviti ali zmanjšati na sprejemljivo raven z že uvedenimi ukrepi ali jih ustrezno obvladati izključno z uporabo nujnih ukrepov v skladu s členoma 53 in 54 Uredbe (ES) št. 178/2002.

Člen 3

Cilji

Cilji tega sklepa so čim bolj zmanjšati obseg in vpliv izrednih dogodkov zaradi alimentarnih okužb in okužb krme na javno zdravje z zagotavljanjem okrepljene pripravljenosti in učinkovitega obvladovanja.

Člen 4

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „izredni dogodek“ pomeni odkritje biološke, kemijske ali fizikalne nevarnosti v hrani, krmi ali pri ljudeh, ki lahko povzroči morebitno nevarnost za javno zdravje ali bi lahko nakazovalo tako nevarnost z izpostavitvijo več kot ene osebe isti nevarnosti, ali primer, ko število primerov pri ljudeh ali odkritij nevarnosti presega pričakovano število in kjer so primeri povezani ali verjetno povezani z istim virom hrane ali krme; |
| --- | --- |

1.

„izredni dogodek“ pomeni odkritje biološke, kemijske ali fizikalne nevarnosti v hrani, krmi ali pri ljudeh, ki lahko povzroči morebitno nevarnost za javno zdravje ali bi lahko nakazovalo tako nevarnost z izpostavitvijo več kot ene osebe isti nevarnosti, ali primer, ko število primerov pri ljudeh ali odkritij nevarnosti presega pričakovano število in kjer so primeri povezani ali verjetno povezani z istim virom hrane ali krme;

| 2. | „izbruh alimentarne okužbe“, kot je opredeljen v členu 2(2)(d) Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8); |
| --- | --- |

2.

„izbruh alimentarne okužbe“, kot je opredeljen v členu 2(2)(d) Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8);

8

| 3. | „krizni koordinator“ pomeni osebo in njenega namestnika iz evropskih ustanov in pristojnih organov držav članic, ki deluje kot enotna kontaktna točka za zagotavljanje učinkovite izmenjave informacij med vsemi partnerji, ki sodelujejo v usklajevanju splošnega načrta, ter učinkovitega odločanja in izvajanja ukrepov v pristojnosti njene organizacije. |
| --- | --- |

3.

„krizni koordinator“ pomeni osebo in njenega namestnika iz evropskih ustanov in pristojnih organov držav članic, ki deluje kot enotna kontaktna točka za zagotavljanje učinkovite izmenjave informacij med vsemi partnerji, ki sodelujejo v usklajevanju splošnega načrta, ter učinkovitega odločanja in izvajanja ukrepov v pristojnosti njene organizacije.

POGLAVJE II

Strukture in postopki pripravljenosti

Člen 5

Krizni koordinatorji

Vsaka država članica, agencija EFSA in Komisija imenujejo po enega kriznega koordinatorja ter njegovega namestnika za izvajanje nalog, določenih v Prilogi I. Komisija redno posodablja imena in kontaktne podatke imenovanih „kriznih koordinatorjev“ in njihovih namestnikov. Krizni koordinatorji se redno, vsaj enkrat letno, sestajajo na sestankih, ki jih organizira Komisija, da se predstavijo pobude na ravni Unije, izmenjajo nacionalni načrti izrednih ukrepov ter zagotovi nadaljnje spremljanje in vrednotenje upravljanja nedavnih kriz v skladu s členom 22.

Člen 6

Sistemi opozarjanja in obveščanja

Komisija vzpostavi medsebojne povezave med sistemom zgodnjega obveščanja in odzivanja ter drugimi sistemi opozarjanja in obveščanja na ravni Unije, vključno s sistemom hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF). Predložitev podatkov prek mrež za opozarjanje bo nadalje usklajena.

Člen 7

Laboratoriji

Komisija in države članice v skladu z Uredbo (EU) 2017/625 zagotovijo delovanje omrežja referenčnih laboratorijev EU in nacionalnih referenčnih laboratorijev ter drugih uradnih laboratorijev, ki je pripravljeno zagotoviti hitro in visokokakovostno analitično podporo, kot se zahteva za večino pomembnih nevarnosti, ki se prenašajo s hrano in krmo.

Člen 8

Usposabljanje, vaje in najsodobnejša orodja

Komisija ponudi napredne module usposabljanja o pripravljenosti na krize zaradi alimentarnih okužb, preiskavah izbruhov alimentarnih okužb in upravljanju drugih izrednih dogodkov v okviru programa Komisije „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ (9) ter s tem spodbuja pristop „eno zdravje“.

9

Komisija z državami članicami redno organizira simulacijske vaje izrednih dogodkov v zvezi s hrano in krmo, vključno z njihovimi vidiki obveščanja ter osredotočenostjo na pripravljenost in upravljanje izrednih dogodkov. Na njih sodelujejo ustrezne agencije Unije, Komisija pa se pridruži podobnim vajam, ki jih organizirajo agencije v okviru svojih pristojnosti. Pojav večjega resničnega izrednega dogodka lahko nadomesti tako simulacijsko vajo. Po vsaki vaji bo Komisija na naslednjem sestanku kriznih koordinatorjev iz člena 5 predstavila konkretne sklepe.

Komisija zagotovi nadaljnje spremljanje ustrezne pripravljenosti v državah članicah, ki morajo imeti nacionalne načrte izrednih ukrepov za živila in krmo, ki jih presoja Komisija.

Komisija spodbuja uporabo najsodobnejših orodij na ravni Unije, kot so orodja za sledenje in analize molekularne tipizacije (vključno s sekvenciranjem celotnega genoma), ter izmenjavo takih rezultatov v podatkovni zbirki agencije EFSA in centra ECDC o molekularni tipizaciji patogenih organizmov, odkritih pri ljudeh, živalih, v hrani, krmi in okolju, povezanem s hrano/krmo.

Člen 9

Stalno zbiranje, spremljanje in analiziranje informacij

Komisija stalno zbira, spremlja in analizira informacije o neposrednih in posrednih čezmejnih nevarnostih iz virov, navedenih v Prilogi II.

POGLAVJE III

Okrepljeno usklajevanje na ravni Unije

Člen 10

Primeri, ki zahtevajo okrepljeno usklajevanje na ravni Unije

1.   V primerih, opisanih v odstavku 2, Komisija okrepi usklajevanje na ravni Unije za upravljanje izrednega dogodka, kar naredi na podlagi informacij iz člena 9 in v tesnem sodelovanju z ustreznimi organi Unije za oceno tveganja.

2.   Okrepljeno usklajevanje na ravni Unije v skladu z odstavkom 1 se zahteva, kadar:

| (a) | obstaja






  (i) | neposredno ali posredno tveganje za javno zdravje zaradi odkrite nevarnosti v hrani ali krmi, ki je bilo ugotovljeno v dveh ali več državah članicah z epidemiološko povezavo (npr. primeri pri ljudeh in/ali smrti v različnih državah članicah z zanesljivimi analitičnimi ali epidemiološkimi dokazi o taki povezavi) in/ali povezavo sledljivosti (npr. pošiljanje hrane ali krme, ki je morda okužena, v različne države članice);
  ali |
| --- | --- | --- |

(a)

obstaja

(i)

neposredno ali posredno tveganje za javno zdravje zaradi odkrite nevarnosti v hrani ali krmi, ki je bilo ugotovljeno v dveh ali več državah članicah z epidemiološko povezavo (npr. primeri pri ljudeh in/ali smrti v različnih državah članicah z zanesljivimi analitičnimi ali epidemiološkimi dokazi o taki povezavi) in/ali povezavo sledljivosti (npr. pošiljanje hrane ali krme, ki je morda okužena, v različne države članice);

ali

| (ii) | morebiten resen vpliv, ki je bil ugotovljen in je povezan z odkrito nevarnostjo, na delovanje notranjega trga na področju hrane ali krme; |
| --- | --- |

(ii)

morebiten resen vpliv, ki je bil ugotovljen in je povezan z odkrito nevarnostjo, na delovanje notranjega trga na področju hrane ali krme;

in

| (b) | kadar:






  (i) | obstaja pomemben vpliv na zdravje, povezan z odkrito nevarnostjo; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar:

(i)

obstaja pomemben vpliv na zdravje, povezan z odkrito nevarnostjo; ali

| (ii) | se države članice ne strinjajo o ukrepih; ali |
| --- | --- |

(ii)

se države članice ne strinjajo o ukrepih; ali

| (iii) | je težko ugotoviti vir tveganja. |
| --- | --- |

(iii)

je težko ugotoviti vir tveganja.

3.   Pristojni organi držav članic in evropske institucije lahko Komisijo zaprosijo, naj okrepi usklajevanje na podlagi meril iz točk (a) in (b) odstavka 2.

Člen 11

Praktični postopki za okrepljeno usklajevanje na ravni Unije

Upravljanje izrednega dogodka s strani ustreznih služb, ki ga usklajuje Komisija, zajema postopke, določene v poglavju V.

POGLAVJE IV

Vzpostavitev krizne enote

Člen 12

Primer, ki zahteva vzpostavitev krizne enote

1.   Komisija v primerih, opisanih v odstavku 2, vzpostavi krizno enoto v skladu s členom 56 Uredbe (ES) št. 178/2002 (v nadaljnjem besedilu: krizna enota).

2.   Vzpostavitev krizne enote se zahteva, kadar:

| (a) | je bilo v dveh ali več državah članicah ugotovljeno neposredno ali posredno tveganje za javno zdravje, ki je zelo občutljivo z vidika ugleda, dojemanja ali v političnem smislu,
  in |
| --- | --- |

(a)

je bilo v dveh ali več državah članicah ugotovljeno neposredno ali posredno tveganje za javno zdravje, ki je zelo občutljivo z vidika ugleda, dojemanja ali v političnem smislu,

in

| (b) | v primeru






  (i) | resnega tveganja za zdravje ljudi, zlasti ob velikem številu smrtnih žrtev ali pričakovanem velikem številu smrtnih žrtev,
  ali |
| --- | --- | --- |

(b)

v primeru

(i)

resnega tveganja za zdravje ljudi, zlasti ob velikem številu smrtnih žrtev ali pričakovanem velikem številu smrtnih žrtev,

ali

| (ii) | ponovitve izrednih dogodkov, ki so povzročili resno tveganje za zdravje ljudi,
  ali |
| --- | --- |

(ii)

ponovitve izrednih dogodkov, ki so povzročili resno tveganje za zdravje ljudi,

ali

| (iii) | suma ali znakov biološkega ali kemičnega terorizma ali večjega radioaktivnega onesnaženja. |
| --- | --- |

(iii)

suma ali znakov biološkega ali kemičnega terorizma ali večjega radioaktivnega onesnaženja.

Člen 13

Vloga krizne enote

(1)   Krizna enota je odgovorna za hitro oblikovanje, usklajevanje in izvajanje strategije odziva na krizo, vključno z njenimi vidiki obveščanja. Ko je ugotovljen vir onesnaženja, krizna enota ob pomoči agencije EFSA in po potrebi drugih strokovnjakov usklajuje preiskavo sledljivosti (navzgor in navzdol po dobavni verigi) ter skrbno spremlja umik in odpoklic proizvodov, če je bila prizadeta hrana/krma poslana v več držav članic.

(2)   Vsaka sodelujoča država članica je odgovorna za izvajanje preiskav sledljivosti, umikov in odpoklicev na svojem ozemlju.

Člen 14

Praktični postopki za krizno enoto

1.   Za izvajanje nalog, določenih v členu 57 Uredbe (ES) št. 178/2002 in nadalje podrobneje opredeljenih v členih od 8 do 10 tega sklepa, se ustrezno uporabljajo postopki, določeni v poglavju V tega sklepa.

2.   Člani krizne enote so med krizo stalno na voljo.

Člen 15

Sestava in delovanje krizne enote

1.   Krizno enoto sestavljajo člani omrežja kriznih koordinatorjev (ali njihovi namestniki) iz Komisije, agencije EFSA in vsaj iz neposredno prizadetih držav članic ter po potrebi specializirani predstavniki Komisije, agencije EFSA, centra ECDC ter, kadar je pomembno, iz drugih agencij Unije in neposredno prizadetih držav članic. Del krizne enote so tudi specialisti za obveščanje iz ustreznih organov na nacionalni ravni in ravni Unije.

2.   Krizna enota se lahko tudi posvetuje z drugimi strokovnjaki ali celotnim omrežjem kriznih koordinatorjev, če je to potrebno za upravljanje krize, in lahko zaprosi za stalno ali začasno pomoč določenih strokovnjakov.

3.   Krizni enoti predseduje krizni koordinator Komisije (ali njegov namestnik). Predsedujoči zagotavlja nemoteno delovanje krizne enote in porazdelitev nalog med člani, pri čemer upošteva njihove kompetence. Takoj ko je krizna enota vzpostavljena, predsedujoči povabi člane omrežja kriznih koordinatorjev na prvi sestanek.

4.   Predsedujoči skrbi za usklajevanje med delom krizne enote in procesom odločanja. Pomagajo mu ustrezni tehnični izvedenci zadevnih tehničnih enot v Komisiji.

5.   Krizni koordinatorji iz prizadetih držav članic zagotovijo udeležbo na sestankih ter avdio- in videokonferencah krizne enote glede na razpoložljivost, strokovnost in raven odgovornosti. Agencija EFSA, center ECDC in zadevni referenčni laboratorij EU po potrebi v okviru svoje pristojnosti zagotovijo znanstveno in tehnično pomoč.

6.   Krizna enota je odgovorna za ohranjanje tesnih stikov in izmenjave informacij z zadevnimi zainteresiranimi stranmi.

7.   Krizna enota je odgovorna za pripravo usklajene strategije obveščanja javnosti in zlasti pripravo na dokazih temelječih sporočil v realnem času.

8.   Komisija zagotovi ustrezno administrativno podporo za organiziranje sestankov krizne enote (npr. priprava zapisnikov in druge administrativne potrebe) in da krizni enoti na voljo človeške in materialne vire, potrebne za njeno nemoteno delovanje (npr. sejne sobe, komunikacijska sredstva itd.). Krizna enota uporablja tehnične rešitve, ki so na voljo za obstoječe mreže za opozarjanje, za sporočanje ali razširjanje informacij, zlasti za pošiljanje zahtev za informacije in zbiranje teh informacij.

Člen 16

Rešitev krize

Postopki, določeni v členih 14 in 15, veljajo do rešitve krize.

Komisija po posvetovanju s krizno enoto odloči, ali je kriza v celoti rešena oziroma ali je mogoče njeno resnost znižati na raven izrednega dogodka, za katerega je potrebno zgolj okrepljeno usklajevanje na ravni Unije. Če se sprejme taka odločitev, so o rešitvi obveščeni vsi člani krizne enote.

Poleg informacij o prizadetih proizvodih in sprejetih ukrepih, ki se posredujejo prek sistema RASFF, lahko Komisija zaprosi države članice, naj zagotovijo informacije o novih primerih pri ljudeh, da bi ocenila trende in odločila o rešitvi krize.

Člen 17

Ocena po krizi

Komisija najmanj po vsakem primeru, ki zahteva vzpostavitev krizne enote, pripravi poročilo, v katerem opredeli oceno po izrednem dogodku, vključno s posvetovanjem z vpletenimi stranmi in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

Glede na oceno se organizira sestanek vseh kriznih koordinatorjev, da se ugotovijo morebitne pridobljene izkušnje in po potrebi poudarijo vse potrebne izboljšave, ki se zahtevajo v zvezi s postopki delovanja in orodji, uporabljenimi v obvladovanju kriznih razmer.

POGLAVJE V

Postopki za upravljanje izrednega dogodka

Člen 18

Glavni praktični postopki

Upravljanje izrednega dogodka s strani ustrezne službe, ki ga usklajuje Komisija, zajema naslednje dejavnosti, kakor je primerno:

| (a) | analiziranje podatkov, predloženih prek ustreznega sistema hitrega obveščanja (RASFF in/ali sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja), da se odkrijejo primeri iz člena 10 ali 12; |
| --- | --- |

(a)

analiziranje podatkov, predloženih prek ustreznega sistema hitrega obveščanja (RASFF in/ali sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja), da se odkrijejo primeri iz člena 10 ali 12;

| (b) | kadar so odkriti primeri iz člena 10 ali 12, ugotovitev vrzeli v podatkih in poziv državam članicam ali zainteresiranim stranem, naj prek ustreznega sistema hitrega obveščanja predložijo dodatne informacije ter sledijo vpletenim živilom in krmi navzgor in navzdol po dobavni verigi; |
| --- | --- |

(b)

kadar so odkriti primeri iz člena 10 ali 12, ugotovitev vrzeli v podatkih in poziv državam članicam ali zainteresiranim stranem, naj prek ustreznega sistema hitrega obveščanja predložijo dodatne informacije ter sledijo vpletenim živilom in krmi navzgor in navzdol po dobavni verigi;

| (c) | organiziranje video- ali avdiokonferenc z zadevnimi državami članicami, agencijami Unije (agencija EFSA ter po potrebi center ECDC in drugi ocenjevalni organi), ustreznimi referenčnimi laboratoriji EU, strokovnjaki, vključno z omrežjem kriznih koordinatorjev iz člena 5, in po potrebi s podporo predstavnikov organov za varnost hrane in organov za javno zdravje; |
| --- | --- |

(c)

organiziranje video- ali avdiokonferenc z zadevnimi državami članicami, agencijami Unije (agencija EFSA ter po potrebi center ECDC in drugi ocenjevalni organi), ustreznimi referenčnimi laboratoriji EU, strokovnjaki, vključno z omrežjem kriznih koordinatorjev iz člena 5, in po potrebi s podporo predstavnikov organov za varnost hrane in organov za javno zdravje;

| (d) | usklajevanje prvotne ocene vplivov na javno zdravje z državami članicami in agencijami Unije; |
| --- | --- |

(d)

usklajevanje prvotne ocene vplivov na javno zdravje z državami članicami in agencijami Unije;

| (e) | usklajevanje komunikacijskih usmeritev in ukrepov med Komisijo, državami članicami in agencijo EFSA ter po potrebi z drugimi agencijami Unije, trgovinskimi partnerji in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

(e)

usklajevanje komunikacijskih usmeritev in ukrepov med Komisijo, državami članicami in agencijo EFSA ter po potrebi z drugimi agencijami Unije, trgovinskimi partnerji in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi;

| (f) | napotitev misij strokovnjakov na kraj sam, kadar je to potrebno za podporo preiskavam; |
| --- | --- |

(f)

napotitev misij strokovnjakov na kraj sam, kadar je to potrebno za podporo preiskavam;

| (g) | odvisno od primera uporabo dela ali celotnega omrežja kriznih koordinatorjev za zbiranje in pošiljanje informacij ter usklajevanje ustreznih navedenih ukrepov. |
| --- | --- |

(g)

odvisno od primera uporabo dela ali celotnega omrežja kriznih koordinatorjev za zbiranje in pošiljanje informacij ter usklajevanje ustreznih navedenih ukrepov.

Člen 19

Dopolnilni praktični postopki

Komisija bo poleg tega skupaj z agencijo EFSA in po potrebi centrom ECDC razvila številne dopolnilne postopke in orodja, da bi podprla čimprejšnjo rešitev izrednega dogodka in omejila njegov vpliv na javno zdravje. Navedeni postopki lahko vključujejo zlasti:

| (a) | hitro opredelitev lastnosti in ugotovitev virov izbruhov z vodenjem in uporabo podatkovne zbirke o molekularni tipizaciji patogenih organizmov, odkritih pri ljudeh, živalih, v živilih in krmi; |
| --- | --- |

(a)

hitro opredelitev lastnosti in ugotovitev virov izbruhov z vodenjem in uporabo podatkovne zbirke o molekularni tipizaciji patogenih organizmov, odkritih pri ljudeh, živalih, v živilih in krmi;

| (b) | v primeru biološkega tveganja skupne hitre ocene izbruha s strani agencije EFSA in centra ECDC v skladu z dogovorjenim standardnim operativnim postopkom; |
| --- | --- |

(b)

v primeru biološkega tveganja skupne hitre ocene izbruha s strani agencije EFSA in centra ECDC v skladu z dogovorjenim standardnim operativnim postopkom;

| (c) | okvir za hitro oceno kemičnega tveganja s strani agencije EFSA; |
| --- | --- |

(c)

okvir za hitro oceno kemičnega tveganja s strani agencije EFSA;

| (d) | postopke za spremljanje učinkov sprejetih ukrepov. |
| --- | --- |

(d)

postopke za spremljanje učinkov sprejetih ukrepov.

POGLAVJE VI

Obveščanje

Člen 20

Preglednost in obveščanje

Za izmenjavo informacij v okviru sistema RASFF veljajo posebna pravila o zaupnosti, določena v členu 52 Uredbe (ES) št. 178/2002. Ob odkritju tveganja se pri obveščanju proaktivno in reaktivno obravnavajo predvsem vprašanja, ki jih o odkritih nevarnostih, izhajajočih tveganjih in sprejetih ukrepih sprožijo mediji, javnost ali trgovinski partnerji.

Člen 21

Strategija obveščanja med vsemi izrednimi dogodki

(1)   Komisija med izrednim dogodkom v okviru odziva usklajuje jasne, ciljno usmerjene in učinkovite informacije za javnost o oceni in upravljanju tveganja, vključno z negotovostjo. Informacije za javnost so pravočasne, tehtne, zanesljive ter usklajene med Unijo in njenimi državami članicami. Komisija, agencija EFSA, center ECDC in države članice pregledno uskladijo svoje obveščanje, da bi preprečile neusklajena sporočila ali nasprotujoče si informacije.

(2)   Kot del usklajevanja se Komisija, agencija EFSA, center ECDC v primerih, ki zadevajo posebno pristojnost slednjega, in države članice medsebojno vnaprej obvestijo o načrtovanih objavah, ki so zanje pomembne v okviru izbruha (npr. z avdiokonferencami). Poleg tega države članice nemudoma obvestijo prizadete nosilce živilske dejavnosti, ko so zbrani zanesljivi dokazi o morebitnem viru izbruha.

(3)   Države članice obvestijo njihovi krizni koordinatorji, da se zagotovi doslednost pri obveščanju o tveganju. Komisija obvešča Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo in Odbor za zdravstveno varnost o obvladovanju krize in svoji strategiji obveščanja.

(4)   Kadar prisotna nevarnost vpliva na trgovino iz tretjih držav ali v tretje države, se uporabi mednarodno omrežje organov za varnost hrane pri SZO (INFOSAN), brez poseganja v potrebo po dodatni dvostranski izmenjavi informacij s trgovinskimi partnerji in pristojnimi organi v tretjih državah.

(5)   Komisija in države članice zagotovijo dodatne informacije ustreznim mednarodnim organizacijam, kot so Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) in Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), kakor je primerno.

(6)   Naloge obveščanja o kriznih razmerah v okviru omrežja kriznih koordinatorjev so podrobneje opredeljene v Prilogi I.

Člen 22

Posebna strategija obveščanja s strani krizne enote

(1)   V primeru, ki zahteva vzpostavitev krizne enote, krizna enota usklajuje obveščanje in nemudoma oblikuje posebno strategijo obveščanja, da se javnost stalno obvešča o tveganjih in sprejetih ukrepih. Komisija za tako strategijo pripravi standardno predlogo. V strategiji obveščanja so opredeljena ključna sporočila za glavne ciljne skupine in ključna sredstva obveščanja za njihovo pošiljanje.

(2)   Cilj strategije obveščanja je, da se s praktičnimi postopki iz poglavja V obveščajo javnost in gospodarski subjekti, vključno s trgovinskimi partnerji na področju hrane, z:

| (a) | doslednimi in usklajenimi sporočili; |
| --- | --- |

(a)

doslednimi in usklajenimi sporočili;

| (b) | učinkovitim obveščanjem o tveganjih; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitim obveščanjem o tveganjih;

| (c) | poudarjanjem tekočih preiskav in previdnostnih ukrepov, kadar vir ni jasen; |
| --- | --- |

(c)

poudarjanjem tekočih preiskav in previdnostnih ukrepov, kadar vir ni jasen;

| (d) | zagotavljanjem zanesljivih dokazov (rezultatov analiz, epidemioloških dokazov itd.), ki podpirajo stališča in sprejete ukrepe; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanjem zanesljivih dokazov (rezultatov analiz, epidemioloških dokazov itd.), ki podpirajo stališča in sprejete ukrepe;

| (e) | zagotavljanjem jamstev glede varnosti proizvodov, ki niso vpleteni v krizo, vključno z jasnimi informacijami o vrstah prizadetih proizvodov in njihovi primerjavi s tistimi, ki niso prizadeti; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanjem jamstev glede varnosti proizvodov, ki niso vpleteni v krizo, vključno z jasnimi informacijami o vrstah prizadetih proizvodov in njihovi primerjavi s tistimi, ki niso prizadeti;

| (f) | zagotavljanjem sporočil o uspešnih ukrepih in doseženih rezultatih na podlagi zanesljivih dokazov: npr. z opredelitvijo in umikom prizadetih serij zaradi učinkovite preiskave. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanjem sporočil o uspešnih ukrepih in doseženih rezultatih na podlagi zanesljivih dokazov: npr. z opredelitvijo in umikom prizadetih serij zaradi učinkovite preiskave.

(3)   Države članice, ki jih izredni dogodek neposredno zadeva, in člani krizne enote si kar najbolj prizadevajo za zagotovitev, da so njihovi ukrepi obveščanja skladni s strategijo obveščanja, ki jo sprejme krizna enota.

(4)   Strategija obveščanja vključuje vzpostavitev primernih stikov z zadevnimi državami, ki niso članice Unije, da se jim zagotovijo jasne, natančne in usklajene informacije o razvoju obvladovanja zadevne krize.

POGLAVJE VII

Končne določbe

Člen 23

Večletni načrt

Komisija pripravi petletni načrt za izvedbo splošnega načrta, ki se nato na podlagi ugotovljenih potreb vsakih pet let posodobi.

Člen 24

Razveljavitev

Sklep Komisije 2004/478/ES se razveljavi.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 19. februarja 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

1

(2)  Sklep Komisije 2004/478/ES z dne 29. aprila 2004 o sprejetju skupnega načrta za krizno upravljanje na področju hrane/krme (UL L 160, 30.4.2004, str. 98).

2

(3)  Delovni dokument služb Komisije, The REFIT evaluation of the General Food Law (Regulation (EC) No 178/2002) (Ocena splošne živilske zakonodaje (Uredbe (ES) št. 178/2002) v okviru programa REFIT), SWD(2018) 37 z dne 15. januarja 2018.

3

(4)  https://ec.europa.eu/energy/en/group-experts.

4

(5)  Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (UL L 293, 5.11.2013, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (uredba o uradnem nadzoru) (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

6

(7)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/rasff_fipronil-incident_conclusions_201709.pdf

7

(8)  Direktiva 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS (UL L 325, 12.12.2003, str. 31).

8

(9)  https://ec.europa.eu/food/safety/btsf_en

9

---

PRILOGA I

Naloge kriznih koordinatorjev v skladu s členom 5

Splošne naloge

Krizni koordinator posamezne države članice deluje kot enotna kontaktna točka, ki zagotavlja:

| — | usklajevanje v primeru izrednih dogodkov ali kriz, povezanih s hrano ali krmo, na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

usklajevanje v primeru izrednih dogodkov ali kriz, povezanih s hrano ali krmo, na nacionalni ravni,

| — | učinkovito uporabo mrež za opozarjanje v primeru izrednega dogodka ali krize, |
| --- | --- |

—

učinkovito uporabo mrež za opozarjanje v primeru izrednega dogodka ali krize,

| — | predstavitev nacionalnega načrta izrednih ukrepov na sestankih kriznih koordinatorjev, če to zahteva Komisija, |
| --- | --- |

—

predstavitev nacionalnega načrta izrednih ukrepov na sestankih kriznih koordinatorjev, če to zahteva Komisija,

| — | sodelovanje na avdiokonferencah, ki jih organizira Komisija v času okrepljenega usklajevanja ali primera krize, in nadaljnje spremljanje, |
| --- | --- |

—

sodelovanje na avdiokonferencah, ki jih organizira Komisija v času okrepljenega usklajevanja ali primera krize, in nadaljnje spremljanje,

| — | zagotavljanje povratnih informacij na sestankih po koncu krize o morebitnih vrzelih in področjih za izboljšavo, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje povratnih informacij na sestankih po koncu krize o morebitnih vrzelih in področjih za izboljšavo,

| — | vzpostavitev močnih povezav med kriznimi koordinatorji in vzpostavitev zaupanja med partnerji z izmenjavo izkušenj, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev močnih povezav med kriznimi koordinatorji in vzpostavitev zaupanja med partnerji z izmenjavo izkušenj,

| — | udeležbo na nacionalnih in evropskih simulacijskih vajah, vključno s tistimi, ki jih organizirajo agencija EFSA in druge evropske ustanove. |
| --- | --- |

—

udeležbo na nacionalnih in evropskih simulacijskih vajah, vključno s tistimi, ki jih organizirajo agencija EFSA in druge evropske ustanove.

Naloge obveščanja o kriznih razmerah

Krizni koordinatorji so v okviru svojih pristojnosti odgovorni tudi za usklajevanje obveščanja o kriznih razmerah na nacionalni ravni in ravni Unije, npr. o sprejetih ukrepih, priporočilih v zvezi z zdravjem itd.

Med nalogami obveščanja so:

| — | zagotavljanje načel preglednosti in strategije obveščanja, določenih v poglavju VI, na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje načel preglednosti in strategije obveščanja, določenih v poglavju VI, na nacionalni ravni,

| — | pomoč pri določitvi splošne strategije obveščanja za obvladovanje izrednih dogodkov ali krize zaradi alimentarnih okužb ali okužb krme, |
| --- | --- |

—

pomoč pri določitvi splošne strategije obveščanja za obvladovanje izrednih dogodkov ali krize zaradi alimentarnih okužb ali okužb krme,

| — | zagotavljanje strokovnega znanja in smernic o obveščanju o kriznih razmerah nosilcem odločanja, npr. o tem, kako javnosti predstaviti zdravstvene ukrepe, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje strokovnega znanja in smernic o obveščanju o kriznih razmerah nosilcem odločanja, npr. o tem, kako javnosti predstaviti zdravstvene ukrepe,

| — | podrobna pojasnitev ključnih sporočil/ravnanja med partnerji v času izrednega dogodka ali krize prek namenskih mrež ali avdiokonferenc, |
| --- | --- |

—

podrobna pojasnitev ključnih sporočil/ravnanja med partnerji v času izrednega dogodka ali krize prek namenskih mrež ali avdiokonferenc,

| — | širjenje ključnih sporočil prek družbenih medijev in drugih orodij (npr. posebne spletne strani), po potrebi vključno z omrežjem strokovnjakov za obveščanje pri agenciji EFSA, |
| --- | --- |

—

širjenje ključnih sporočil prek družbenih medijev in drugih orodij (npr. posebne spletne strani), po potrebi vključno z omrežjem strokovnjakov za obveščanje pri agenciji EFSA,

| — | spremljanje reakcij medijev in virov javnega mnenja (npr. družbenih medijev) med izrednim dogodkom ali krizo in poročanje omrežju, |
| --- | --- |

—

spremljanje reakcij medijev in virov javnega mnenja (npr. družbenih medijev) med izrednim dogodkom ali krizo in poročanje omrežju,

| — | usklajevanje komunikacijskih orodij, ki temeljijo na povpraševanju (npr. pogosto zastavljena vprašanja, linije za pomoč uporabnikom itd.), |
| --- | --- |

—

usklajevanje komunikacijskih orodij, ki temeljijo na povpraševanju (npr. pogosto zastavljena vprašanja, linije za pomoč uporabnikom itd.),

| — | zagotavljanje skladnosti z ocenami tveganja, ki jih pripravita agencija EFSA in center ECDC, vključno s skupnimi hitrimi ocenami izbruhov in sorodnimi dejavnostmi obveščanja |
| --- | --- |

—

zagotavljanje skladnosti z ocenami tveganja, ki jih pripravita agencija EFSA in center ECDC, vključno s skupnimi hitrimi ocenami izbruhov in sorodnimi dejavnostmi obveščanja

| — | pregledovanje obveščanja agencije EFSA in centra ECDC med primerom krize v zvezi z znanstvenim obveščanjem o tveganju pred objavo. |
| --- | --- |

—

pregledovanje obveščanja agencije EFSA in centra ECDC med primerom krize v zvezi z znanstvenim obveščanjem o tveganju pred objavo.

---

PRILOGA II

Viri za zbiranje informacij o izrednih dogodkih iz člena 9

Komisija stalno spremlja in zbira informacije iz naslednjih virov in od naslednjih ustanov:

| (1) | sistema hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF), kot je naveden v členu 50 Uredbe (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

(1)

sistema hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF), kot je naveden v členu 50 Uredbe (ES) št. 178/2002;

| (2) | po potrebi sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja, kot je naveden v členu 8 Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1); |
| --- | --- |

(2)

po potrebi sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja, kot je naveden v členu 8 Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1);

| (3) | Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), vključno z njenimi znanstvenimi omrežji (2); |
| --- | --- |

(3)

Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), vključno z njenimi znanstvenimi omrežji (2);

| (4) | Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), vključno z informacijskim sistemom za obveščanje o epidemijah (EPIS) (3), komunikacijsko platformo, ki imenovanim strokovnjakom za javno zdravje in strokovnjakom za varnost hrane omogoča izmenjavo tehničnih informacij za oceno, ali bi lahko trenutne in nastajajoče nevarnosti za javno zdravje imele vpliv v Evropi; |
| --- | --- |

(4)

Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), vključno z informacijskim sistemom za obveščanje o epidemijah (EPIS) (3), komunikacijsko platformo, ki imenovanim strokovnjakom za javno zdravje in strokovnjakom za varnost hrane omogoča izmenjavo tehničnih informacij za oceno, ali bi lahko trenutne in nastajajoče nevarnosti za javno zdravje imele vpliv v Evropi;

| (5) | skupne podatkovne zbirke agencije EFSA in centra ECDC o molekularni tipizaciji; |
| --- | --- |

(5)

skupne podatkovne zbirke agencije EFSA in centra ECDC o molekularni tipizaciji;

| (6) | zbirnega letnega poročila Unije (agencije EFSA in centra ECDC) o trendih in virih zoonoz, njihovih povzročiteljih in izbruhih alimentarne okužbe (4); |
| --- | --- |

(6)

zbirnega letnega poročila Unije (agencije EFSA in centra ECDC) o trendih in virih zoonoz, njihovih povzročiteljih in izbruhih alimentarne okužbe (4);

| (7) | Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo (odbor PAFF) (5); |
| --- | --- |

(7)

Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo (odbor PAFF) (5);

| (8) | omrežja evropskega in nacionalnih referenčnih laboratorijev (6); |
| --- | --- |

(8)

omrežja evropskega in nacionalnih referenčnih laboratorijev (6);

| (9) | Odbora za zdravstveno varnost EU (7); |
| --- | --- |

(9)

Odbora za zdravstveno varnost EU (7);

| (10) | informacijskega sistema za uradni nadzor (IMSOC), tj. načrtovanega računalniškega sistema, ki združuje in po potrebi posodablja vse ustrezne obstoječe informacijske sisteme, ki jih Komisija upravlja v skladu s členi od 131 do 136 Uredbe (EU) 2017/625; |
| --- | --- |

(10)

informacijskega sistema za uradni nadzor (IMSOC), tj. načrtovanega računalniškega sistema, ki združuje in po potrebi posodablja vse ustrezne obstoječe informacijske sisteme, ki jih Komisija upravlja v skladu s členi od 131 do 136 Uredbe (EU) 2017/625;

| (11) | sistema Evropske skupnosti za izmenjavo informacij ob radiološkem izrednem dogodku (ECURIE); |
| --- | --- |

(11)

sistema Evropske skupnosti za izmenjavo informacij ob radiološkem izrednem dogodku (ECURIE);

| (12) | neposrednih stikov z drugimi agencijami Unije poleg agencije EFSA (kot so ECDC, ECHA, EMA), državami članicami in zasebnimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

(12)

neposrednih stikov z drugimi agencijami Unije poleg agencije EFSA (kot so ECDC, ECHA, EMA), državami članicami in zasebnimi zainteresiranimi stranmi;

ustreznih mednarodnih organizacij, kot so Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE), Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) in Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), zlasti prek mednarodnega omrežja organov za varnost hrane pri SZO (INFOSAN) (8) ter v okviru Mednarodnega zdravstvenega pravilnika (9) in pobude za globalno zdravstveno varnost (10).

---

(1)  Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES. UL L 293, 5.11.2013, str. 1.

(2)  http://efsa.europa.eu/en/science/wgs-and-networks.

(3)  https://ecdc.europa.eu/en/publications-data/epidemic-intelligence-information-system-epis.

(4)  Zadnja različica: http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4634.

(5)  https://ec.europa.eu/food/committees/paff_en.

(6)  https://ec.europa.eu/food/safety/official_controls/legislation/ref-labs_en.

(7)  https://ec.europa.eu/health/preparedness_response/risk_management/hsc_sl.

(8)  http://www.who.int/foodsafety/areas_work/infosan/en/.

(9)  http://www.who.int/topics/international_health_regulations/en/.

(10)  http://www.ghsi.ca/english/index.asp.

---