# Europeiska unionens C 119/29 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 119 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången29 mars 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 119

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången29 mars 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 119/01 | Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2019/C 119/01

Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur

1

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 29.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 119/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 119/1

---

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR TILL EUROPEISKA UNIONENS KOMBINERADE NOMENKLATUR

(2019/C 119/01)

Publikation i enlighet med artikel 9.1 i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Förord | 9 |
| --- | --- |

| A. | Allmänna bestämmelser för tolkning av Kombinerade nomenklaturen | 11 |
| --- | --- | --- |

A.

| C. | Allmänna bestämmelser tillämpliga på både nomenklatur och tullsatser | 11 |
| --- | --- | --- |

C.

Avdelning I

Levande djur; animaliska produkter

| 1 | Levande djur | 13 |
| --- | --- | --- |

1

| 2 | Kött och ätbara slaktbiprodukter | 16 |
| --- | --- | --- |

2

| 3 | Fisk samt kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur | 30 |
| --- | --- | --- |

3

| 4 | Mejeriprodukter; fågelägg; naturlig honung; ätbara produkter av animaliskt ursprung, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans | 38 |
| --- | --- | --- |

4

| 5 | Produkter av animaliskt ursprung, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans | 42 |
| --- | --- | --- |

5

Avdelning II

Vegetabiliska produkter

| 6 | Levande träd och andra levande växter; lökar, rötter o.d.; snittblommor och snittgrönt | 44 |
| --- | --- | --- |

6

| 7 | Grönsaker samt vissa ätbara rötter och stam- eller rotknölar | 46 |
| --- | --- | --- |

7

| 8 | Ätbar frukt samt ätbara bär och nötter; skal av citrusfrukter eller meloner | 54 |
| --- | --- | --- |

8

| 9 | Kaffe, te, matte och kryddor | 60 |
| --- | --- | --- |

9

| 10 | Spannmål | 64 |
| --- | --- | --- |

10

| 11 | Produkter från kvarnindustrin; malt; stärkelse; inulin; vetegluten | 65 |
| --- | --- | --- |

11

| 12 | Oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter; diverse andra frön och frukter; växter för industriellt eller medicinskt bruk; halm och foderväxter | 68 |
| --- | --- | --- |

12

| 13 | Schellack o.d.; naturliga gummiarter och hartser samt andra växtsafter och växtextrakter | 72 |
| --- | --- | --- |

13

| 14 | Vegetabiliska flätningsmaterial; vegetabiliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans | 73 |
| --- | --- | --- |

14

Avdelning III

Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt spaltningsprodukter av sådana fetter och oljor; beredda ätbara fetter; animaliska och vegetabiliska vaxer

| 15 | Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt spaltningsprodukter av sådana fetter och oljor; beredda ätbara fetter; animaliska och vegetabiliska vaxer | 74 |
| --- | --- | --- |

15

Avdelning IV

Beredda livsmedel; drycker, sprit och ättika; tobak samt varor tillverkade av tobaksersättning

| 16 | Beredningar av kött, fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur | 79 |
| --- | --- | --- |

16

| 17 | Socker och sockerkonfektyrer | 83 |
| --- | --- | --- |

17

| 18 | Kakao och kakaoberedningar | 86 |
| --- | --- | --- |

18

| 19 | Beredningar av spannmål, mjöl, stärkelse eller mjölk; bakverk | 88 |
| --- | --- | --- |

19

| 20 | Beredningar av grönsaker, frukt, bär, nötter eller andra växtdelar | 91 |
| --- | --- | --- |

20

| 21 | Diverse ätbara beredningar | 95 |
| --- | --- | --- |

21

| 22 | Drycker, sprit och ättika | 98 |
| --- | --- | --- |

22

| 23 | Återstoder och avfall från livsmedelsindustrin; beredda fodermedel | 105 |
| --- | --- | --- |

23

| 24 | Tobak samt varor tillverkade av tobaksersättning | 110 |
| --- | --- | --- |

24

Avdelning V

Mineraliska produkter

| 25 | Salt; svavel; jord och sten; gips, kalk och cement | 118 |
| --- | --- | --- |

25

| 26 | Malm, slagg och aska | 122 |
| --- | --- | --- |

26

| 27 | Mineraliska bränslen, mineraloljor och destillationsprodukter av dessa; bituminösa ämnen; mineralvaxer | 124 |
| --- | --- | --- |

27

Avdelning VI

Produkter av kemiska och närstående industrier

| 28 | Oorganiska kemikalier; organiska och oorganiska föreningar av ädla metaller, av sällsynta jordartsmetaller, av radioaktiva grundämnen och av isotoper | 152 |
| --- | --- | --- |

28

| 29 | Organiska kemikalier | 157 |
| --- | --- | --- |

29

| 30 | Farmaceutiska produkter | 165 |
| --- | --- | --- |

30

| 31 | Gödselmedel | 170 |
| --- | --- | --- |

31

| 32 | Garvämnes- och färgämnesextrakter; garvsyror och garvsyraderivat; pigment och andra färgämnen; lacker och andra målningsfärger; kitt och andra tätnings- och utfyllningsmedel; tryckfärger, bläck och tusch | 172 |
| --- | --- | --- |

32

| 33 | Eteriska oljor och resinoider; parfymerings-, skönhets- och kroppsvårdsmedel | 177 |
| --- | --- | --- |

33

| 34 | Tvål och såpa, organiska ytaktiva ämnen, tvättmedel, smörjmedel, konstgjorda vaxer, beredda vaxer, puts- och skurmedel, ljus och liknande artiklar, modelleringspastor, s.k. dentalvax samt dentalpreparat på basis av gips | 179 |
| --- | --- | --- |

34

| 35 | Proteiner; modifierad stärkelse; lim och klister; enzymer | 182 |
| --- | --- | --- |

35

| 36 | Krut och sprängämnen; pyrotekniska produkter; tändstickor; pyrofora legeringar; vissa brännbara produkter | 184 |
| --- | --- | --- |

36

| 37 | Varor för foto- eller kinobruk | 185 |
| --- | --- | --- |

37

| 38 | Diverse kemiska produkter | 188 |
| --- | --- | --- |

38

Avdelning VII

Plaster och plastvaror; gummi och gummivaror

| 39 | Plaster och plastvaror | 196 |
| --- | --- | --- |

39

| 40 | Gummi och gummivaror | 203 |
| --- | --- | --- |

40

Avdelning VIII

Oberedda hudar och skinn, läder, pälsskinn samt varor av dessa material; sadelmakeriarbeten; reseffekter, handväskor och liknande artiklar; varor av tarmar

| 41 | Oberedda hudar och skinn (andra än pälsskinn) samt läder | 205 |
| --- | --- | --- |

41

| 42 | Lädervaror; sadelmakeriarbeten; reseffekter, handväskor och liknande artiklar; varor av tarmar | 210 |
| --- | --- | --- |

42

| 43 | Pälsskinn och konstgjord päls; varor av dessa material | 213 |
| --- | --- | --- |

43

Avdelning IX

Trä och varor av trä; träkol; kork och varor av kork; varor av halm, esparto eller andra flätningsmaterial; korgmakeriarbeten

| 44 | Trä och varor av trä; träkol | 215 |
| --- | --- | --- |

44

| 45 | Kork och varor av kork | 222 |
| --- | --- | --- |

45

| 46 | Varor av halm, esparto eller andra flätningsmaterial; korgmakeriarbeten | 224 |
| --- | --- | --- |

46

Avdelning X

Massa av ved eller andra fibrösa cellulosahaltiga material; papper eller papp för återvinning (avfall och förbrukade varor); papper och papp samt varor av papper eller papp

| 47 | Massa av ved eller andra fibrösa cellulosahaltiga material; papper eller papp för återvinning (avfall och förbrukade varor) | 225 |
| --- | --- | --- |

47

| 48 | Papper och papp; varor av pappersmassa, papper eller papp | 227 |
| --- | --- | --- |

48

| 49 | Tryckta böcker, tidningar, bilder och andra produkter från den grafiska industrin; handskrifter, maskinskrivna texter samt ritningar | 232 |
| --- | --- | --- |

49

Avdelning XI

Textilvaror

| 50 | Natursilke | 233 |
| --- | --- | --- |

50

| 51 | Ull samt fina eller grova djurhår; garn och vävnader av tagel | 236 |
| --- | --- | --- |

51

| 52 | Bomull | 238 |
| --- | --- | --- |

52

| 53 | Andra vegetabiliska textilfibrer; pappersgarn och vävnader av pappersgarn | 239 |
| --- | --- | --- |

53

| 54 | Konstfilament; remsor o.d. av konstfibrer | 240 |
| --- | --- | --- |

54

| 55 | Konststapelfibrer | 243 |
| --- | --- | --- |

55

| 56 | Vadd, filt och bondad duk; specialgarner; surrningsgarn och tågvirke samt varor av sådana produkter | 244 |
| --- | --- | --- |

56

| 57 | Mattor och annan golvbeläggning av textilmaterial | 245 |
| --- | --- | --- |

57

| 58 | Speciella vävnader; tuftade dukvaror av textilmaterial; spetsar; tapisserier; snörmakeriarbeten; broderier | 246 |
| --- | --- | --- |

58

| 59 | Impregnerade, överdragna, belagda eller laminerade textilvävnader; textilvaror för tekniskt bruk | 248 |
| --- | --- | --- |

59

| 60 | Dukvaror av trikå | 251 |
| --- | --- | --- |

60

| 61 | Kläder och tillbehör till kläder, av trikå | 252 |
| --- | --- | --- |

61

| 62 | Kläder och tillbehör till kläder, av annan textilvara än trikå | 262 |
| --- | --- | --- |

62

| 63 | Andra konfektionerade textilvaror; handarbetssatser; begagnade kläder och andra begagnade textilvaror; lump | 270 |
| --- | --- | --- |

63

Avdelning XII

Skodon, huvudbonader, paraplyer, parasoller, promenadkäppar, sittkäppar, piskor, ridspön samt delar till sådana artiklar; bearbetade fjädrar samt varor tillverkade av fjädrar; konstgjorda blommor; varor av människohår

| 64 | Skodon, damasker o.d.; delar till sådana artiklar | 272 |
| --- | --- | --- |

64

| 65 | Huvudbonader och delar till huvudbonader | 278 |
| --- | --- | --- |

65

| 66 | Paraplyer, parasoller, promenadkäppar, sittkäppar, piskor och ridspön samt delar till sådana artiklar | 279 |
| --- | --- | --- |

66

| 67 | Bearbetade fjädrar och dun samt varor tillverkade av fjädrar eller dun; konstgjorda blommor; varor av människohår | 280 |
| --- | --- | --- |

67

Avdelning XIII

Varor av sten, gips, cement, asbest, glimmer eller liknande material; keramiska produkter; glas och glasvaror

| 68 | Varor av sten, gips, cement, asbest, glimmer eller liknande material | 281 |
| --- | --- | --- |

68

| 69 | Keramiska produkter | 285 |
| --- | --- | --- |

69

| 70 | Glas och glasvaror | 289 |
| --- | --- | --- |

70

Avdelning XIV

Naturpärlor och odlade pärlor, ädelstenar och halvädelstenar, ädla metaller och metaller med plätering av ädel metall samt varor av sådana produkter; oäkta smycken; mynt

| 71 | Naturpärlor och odlade pärlor, ädelstenar och halvädelstenar, ädla metaller och metaller med plätering av ädel metall samt varor av sådana produkter; oäkta smycken; mynt | 295 |
| --- | --- | --- |

71

Avdelning XV

Oädla metaller och varor av oädel metall

| 72 | Järn och stål | 299 |
| --- | --- | --- |

72

| 73 | Varor av järn eller stål | 308 |
| --- | --- | --- |

73

| 74 | Koppar och varor av koppar | 317 |
| --- | --- | --- |

74

| 75 | Nickel och varor av nickel | 318 |
| --- | --- | --- |

75

| 76 | Aluminium och varor av aluminium | 319 |
| --- | --- | --- |

76

| 78 | Bly och varor av bly | 320 |
| --- | --- | --- |

78

| 81 | Andra oädla metaller; kermeter; varor av dessa material | 321 |
| --- | --- | --- |

81

| 82 | Verktyg, redskap, knivar, skedar och gafflar av oädel metall; delar av oädel metall till sådana artiklar | 322 |
| --- | --- | --- |

82

| 83 | Diverse varor av oädel metall | 324 |
| --- | --- | --- |

83

Avdelning XVI

Maskiner och apparater samt mekaniska redskap; elektrisk materiel; delar till sådana varor; apparater för inspelning eller återgivning av ljud, apparater för inspelning eller återgivning av bilder och ljud för television samt delar och tillbehör till sådana apparater

| 84 | Kärnreaktorer, ångpannor, maskiner, apparater och mekaniska redskap; delar till sådana varor | 326 |
| --- | --- | --- |

84

| 85 | Elektriska maskiner och apparater, elektrisk materiel samt delar till sådana varor; apparater för inspelning eller återgivning av ljud, apparater för inspelning eller återgivning av bilder och ljud för television samt delar och tillbehör till sådana apparater | 346 |
| --- | --- | --- |

85

Avdelning XVII

Fordon, luftfartyg, fartyg och viss transportutrustning

| 86 | Lok och annan rullande järnvägs- och spårvägsmateriel samt delar till sådan materiel; stationär järnvägs- och spårvägsmateriel samt delar till sådan materiel; mekanisk (inbegripet elektromekanisk) trafiksignaleringsutrustning av alla slag | 372 |
| --- | --- | --- |

86

| 87 | Fordon, andra än rullande järnvägs- eller spårvägsmateriel, samt delar och tillbehör till fordon | 374 |
| --- | --- | --- |

87

| 88 | Luftfartyg och rymdfarkoster samt delar till sådana | 384 |
| --- | --- | --- |

88

| 89 | Fartyg samt annan flytande materiel | 385 |
| --- | --- | --- |

89

Avdelning XVIII

Optiska instrument och apparater, foto- och kinoapparater, instrument och apparater för mätning eller kontroll, medicinska och kirurgiska instrument och apparater; ur; musikinstrument; delar och tillbehör till sådana artiklar

| 90 | Optiska instrument och apparater, foto- och kinoapparater, instrument och apparater för mätning eller kontroll, medicinska och kirurgiska instrument och apparater; delar och tillbehör till sådana artiklar | 386 |
| --- | --- | --- |

90

| 91 | Ur och delar till ur | 394 |
| --- | --- | --- |

91

| 92 | Musikinstrument; delar och tillbehör till musikinstrument | 395 |
| --- | --- | --- |

92

Avdelning XIX

Vapen och ammunition; delar och tillbehör till vapen och ammunition

| 93 | Vapen och ammunition; delar och tillbehör till vapen och ammunition | 396 |
| --- | --- | --- |

93

Avdelning XX

Diverse varor

| 94 | Möbler; sängkläder, madrasser, resårbottnar till sängar, kuddar och liknande stoppade inredningsartiklar; belysningsarmatur och andra belysningsartiklar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; ljusskyltar, namnplåtar med belysning, o.d.; monterade eller monteringsfärdiga byggnader | 397 |
| --- | --- | --- |

94

| 95 | Leksaker, spel och sportartiklar; delar till sådana artiklar | 411 |
| --- | --- | --- |

95

| 96 | Diverse artiklar | 418 |
| --- | --- | --- |

96

FÖRORD

Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan som fastställde en nomenklatur (2), känd under beteckningen Kombinerade nomenklaturen eller förkortad till KN, är baserad på Internationella konventionen om harmoniserad varubeskrivning och kodifieringsystem, känt under beteckningen Harmoniserade systemet (3) eller förkortat till HS.

Till HS finns egna förklarande anmärkningar (HSEN). Dessa förklarande anmärkningar på engelska och på franska ges ut och uppdateras av:

| WORLD CUSTOMS ORGANIZATION |
| --- |
| Customs Cooperation Council (CCC) |
| 30, rue du Marché |
| B-1210 Bryssel |

WORLD CUSTOMS ORGANIZATION

Customs Cooperation Council (CCC)

30, rue du Marché

B-1210 Bryssel

Med stöd av artikel 9.1 a, första strecksatsen, i förordning (EEG) nr 2658/87 antar kommissionen förklarande anmärkningar till den Kombinerade nomenklaturen (FAKN) efter att ha fått synpunkter från sektionen för tulltaxe- och statistiknomenklaturen inom Tullkodexkommittén. Även om de förklarande anmärkningarna i KN (FAKN) kan hänvisa till de förklarande anmärkningarna i HS (FAHS), ersätter de inte de senare utan ska betraktas som komplement till dem och användas tillsammans med dem.

Denna version av de FAKN omfattar och ersätter, i lämpliga fall, dem som publicerats i Europeiska unionens officiellatidning, serie C, fram till den 4 januari 2019 (4). FAKN som publicerats i Europeiska unionens officiella tidning, serie C, efter detta datum är fortfarande giltiga och kommer att läggas till i de förklarande anmärkningarna till Kombinerade nomenklaturen när de revideras.

Dessutom återspeglar KN-numret och undernumren till vilka man hänvisar, numren i den Kombinerade nomenklaturen för 2019, vilket framgår av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1602 (5).

Riktlinjer för klassificering i Kombinerade nomenklaturen av varor i satser för försäljning i detaljhandeln har offentliggjorts i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning (6).

A.   Allmänna bestämmelser för tolkning av Kombinerade nomenklaturen

| Allmän bestämmelse 5 b | Förpackningar som normalt används vid försäljning av t.ex. drycker, sylt, senap och kryddor ska klassificeras tillsammans med de varor som de innehåller, även om det är uppenbart att de kan användas flera gånger. |
| --- | --- |

Allmän bestämmelse 5 b

Förpackningar som normalt används vid försäljning av t.ex. drycker, sylt, senap och kryddor ska klassificeras tillsammans med de varor som de innehåller, även om det är uppenbart att de kan användas flera gånger.

C.   Allmänna bestämmelser tillämpliga på både nomenklatur och tullsatser

| Allmän bestämmelse 3 | I artikel 48.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (7) ska ”arbetsdagar” förstås som alla dagar utom lördagar, söndagar och Europeiska centralbankens helgdagar. |
| --- | --- |

Allmän bestämmelse 3

I artikel 48.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (7) ska ”arbetsdagar” förstås som alla dagar utom lördagar, söndagar och Europeiska centralbankens helgdagar.

AVDELNING I

LEVANDE DJUR; ANIMALISKA PRODUKTER

KAPITEL 1

LEVANDE DJUR

| 0101 | Levande hästar, åsnor, mulor och mulåsnor |
| --- | --- |
| 0101 29 10
  och
  0101 29 90 | Hästar

  Vildhästar, t.ex. Przewalskis häst eller tarpan (mongolhäst), omfattas av dessa undernummer. Sebror (Equus zebra, Equus grevyi, Equus burchelli, Equus quagga, osv.) klassificeras enligt undernr 0106 19 00 trots att de tillhör hästfamiljen.
  Korsningar av sto och sebra klassificeras enligt undernr 0106 19 00 . |
| 0101 30 00 | Åsnor

  Både tama och vilda åsnor omfattas av detta undernummer. Till de senare hör mongolisk kulan, tibetansk kiang, onager och halvåsna (Equus hemionus).
  Korsningar av åsna och sebra klassificeras enligt undernr 0106 19 00 . |
| 0101 90 00 | Andra

  Detta undernummer omfattar de djur som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0101 , sista stycket. |
| 0102 | Levande nötkreatur och andra oxdjur |
| 0102 21 10
  till
  0102 29 99 | Nötkreatur

  Dessa undernummer omfattar bl.a. de djur som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0102 , första stycket, 1.
  Jakar har 14 par revben medan alla övriga djur av arten nötkreatur (med undantag av europeisk och amerikansk bison) endast har 13 par revben. |
| 0102 31 00
  till
  0102 39 90 | Bufflar

  Dessa undernummer omfattar bl.a. de djur som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0102 , första stycket, 2.
  Europeisk bison (Bison bonasus) och amerikansk bison (Bison bison) har 14 par revben medan alla övriga djur av arten nötkreatur (med undantag av jakar) endast har 13 par revben. |
| 0102 39 10 | Tamboskap

  Detta undernummer omfattar alla tamdjur av arten nötkreatur och andra oxdjur av släktet Bubalus, oavsett vad de ska användas till (t.ex. som kreatursbesättning, för uppfödning, gödning, avel eller slakt), med undantag av renrasiga avelsdjur (undernr 0102 31 00 ). |
| 0102 39 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar djur av arten nötkreatur och andra oxdjur av släktena Syncerus och Bison, med undantag av renrasiga avelsdjur (undernr 0102 31 00 ). |
| 0102 90 20
  till
  0102 90 99 | Andra

  Dessa undernummer omfattar bl.a. de djur som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0102 , första stycket, 3. |
| 0102 90 91 | Tamboskap

  Detta undernummer omfattar alla tamdjur av arten nötkreatur och andra oxdjur, med undantag av dem som nämns ovan, oavsett vad de ska användas till (t.ex. som kreatursbesättning, för uppfödning, gödning, avel eller slakt), med undantag av renrasiga avelsdjur (undernr 0102 90 20 ). |
| 0103 | Levande svin |
| 0103 91 90 | Andra

  Levande svin av vilda svinarter omfattar bl.a.:






  1. | Vildsvin (Sus scrofa). |

0101

Levande hästar, åsnor, mulor och mulåsnor

0101 29 10
  och
  0101 29 90

Hästar

Vildhästar, t.ex. Przewalskis häst eller tarpan (mongolhäst), omfattas av dessa undernummer. Sebror (Equus zebra, Equus grevyi, Equus burchelli, Equus quagga, osv.) klassificeras enligt undernr 0106 19 00 trots att de tillhör hästfamiljen.

Korsningar av sto och sebra klassificeras enligt undernr 0106 19 00 .

0101 30 00

Åsnor

Både tama och vilda åsnor omfattas av detta undernummer. Till de senare hör mongolisk kulan, tibetansk kiang, onager och halvåsna (Equus hemionus).

Korsningar av åsna och sebra klassificeras enligt undernr 0106 19 00 .

0101 90 00

Andra

Detta undernummer omfattar de djur som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0101 , sista stycket.

0102

Levande nötkreatur och andra oxdjur

0102 21 10
  till
  0102 29 99

Nötkreatur

Dessa undernummer omfattar bl.a. de djur som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0102 , första stycket, 1.

Jakar har 14 par revben medan alla övriga djur av arten nötkreatur (med undantag av europeisk och amerikansk bison) endast har 13 par revben.

0102 31 00
  till
  0102 39 90

Bufflar

Dessa undernummer omfattar bl.a. de djur som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0102 , första stycket, 2.

Europeisk bison (Bison bonasus) och amerikansk bison (Bison bison) har 14 par revben medan alla övriga djur av arten nötkreatur (med undantag av jakar) endast har 13 par revben.

0102 39 10

Tamboskap

Detta undernummer omfattar alla tamdjur av arten nötkreatur och andra oxdjur av släktet Bubalus, oavsett vad de ska användas till (t.ex. som kreatursbesättning, för uppfödning, gödning, avel eller slakt), med undantag av renrasiga avelsdjur (undernr 0102 31 00 ).

0102 39 90

Andra

Detta undernummer omfattar djur av arten nötkreatur och andra oxdjur av släktena Syncerus och Bison, med undantag av renrasiga avelsdjur (undernr 0102 31 00 ).

0102 90 20
  till
  0102 90 99

Andra

Dessa undernummer omfattar bl.a. de djur som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0102 , första stycket, 3.

0102 90 91

Tamboskap

Detta undernummer omfattar alla tamdjur av arten nötkreatur och andra oxdjur, med undantag av dem som nämns ovan, oavsett vad de ska användas till (t.ex. som kreatursbesättning, för uppfödning, gödning, avel eller slakt), med undantag av renrasiga avelsdjur (undernr 0102 90 20 ).

0103

Levande svin

0103 91 90

Andra

Levande svin av vilda svinarter omfattar bl.a.:

1.

Vildsvin (Sus scrofa).

| 2. | Vårtsvin (Phacochoerus aethiopicus), flodsvin eller hjortsvin (Potamochoerus porcus) och jätteskogssvin. |
| --- | --- |

2.

Vårtsvin (Phacochoerus aethiopicus), flodsvin eller hjortsvin (Potamochoerus porcus) och jätteskogssvin.

| 3. | Hjortsvin (Babyrousa babyrussa). |
| --- | --- |

3.

Hjortsvin (Babyrousa babyrussa).

| 4. | Pekari (navelsvin) (Dicotyles tajacu). |
| --- | --- |

4.

Pekari (navelsvin) (Dicotyles tajacu).

0103 92 90

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0103 91 90 .

0104

Levande får och getter

0104 10 10
  till
  0104 10 80

Får

Dessa undernummer omfattar bl.a. tama får (Ovis aries), de olika sorterna av mufflon, t.ex. europeiskt mufflon (Ovis musimon), kanadensiskt mufflon eller ”tjockhornsfår” (Ovis canadensis), asiatiskt shapofår eller urial (Ovis orientalis), argalifår från Pamir (Ovis ammon) och så kallade manfår (Ammotragus lervia), trots att de är närmare besläktade med getter än får.

0104 20 10
  och
  0104 20 90

Getter

Dessa undernummer omfattar bl.a. tamdjur av getter, alpstenbock (Capra ibex) och besoarget (Capra aegagrus eller Capra hircus).

Följande är dock undantagna från dessa undernummer och klassificeras enligt undernr 0106 19 00 : myskdjuret (Moschus moschiferus), det afrikanska vattenmyskdjuret (Hyemoschus) och det asiatiska dvärgmyskdjuret (Tragulus), vilka inte tillhör getterna. Även så kallade getantiloper, såsom gems (Rupricapra) och himalayatahr (Hemitragus), är undantagna.

0105

Levande fjäderfä, nämligen höns av arten

  Gallus domesticus

  , ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns

Detta nummer omfattar endast levande tamfåglar av de slag som är nämnda i rubriken. Som höns (Gallus domesticus) klassificeras också kycklingar och kapuner, oavsett om de föds upp för värpning, kött, fjädrar eller annat ändamål (t.ex. inplantering i aviarier, parker eller sjöar).

Vildfåglar (t.ex. vildkalkoner – Meleagris gallopavo) klassificeras enligt undernr 0106 39 80 även om de föds upp och slaktas på ett liknande sätt som de tamfåglar som specificeras enligt detta undernummer.

Tamduvor klassificeras enligt undernr 0106 39 10 .

0106

Andra levande djur

0106 13 00

Kameler och andra kameldjur (Camelidae)

Detta undernummer omfattar kameler, dromedarer och andra kameldjur (lamor, alpackor, guanaco, vikunjor).

0106 14 10

Tamkaniner

Detta undernummer omfattar endast tamkaniner, oavsett om de föds upp för kött, päls (t.ex. angorakanin) eller annat ändamål.

0106 14 90

Andra

Detta undernummer omfattar vildkaniner (Oryctolagus cuniculus) och harar.

0106 19 00

Andra

Detta undernummer omfattar alla levande däggdjur med undantag av tama och vilda hästar, åsnor, mulor och mulåsnor (nr 0101 ), nötkreatur (nr 0102 ), svin (nr 0103 ), får och getter (nr 0104 ), primater (undernr 0106 11 00 ), valar, delfiner, tumlare, manater, dugonger, sälar, sjölejon och valrossar (undernr 0106 12 00 ) och kaniner och harar (undernr 0106 14 10 och 0106 14 90 ).

Däggdjur enligt detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Kronhjortar, dovhjortar och rådjur, stengetter eller vildgetter (Rupicapra rupicapra), den vanliga eller amerikanska älgen (Alces alces), getantiloper (goral, Himalayatar, gaffelantilop) och egentliga antiloper. |
| --- | --- |

1.

Kronhjortar, dovhjortar och rådjur, stengetter eller vildgetter (Rupicapra rupicapra), den vanliga eller amerikanska älgen (Alces alces), getantiloper (goral, Himalayatar, gaffelantilop) och egentliga antiloper.

| 2. | Lejon, tigrar, björnar, noshörningar, flodhästar, elefanter, giraffer, okapier, kängurur, sebror, osv. |
| --- | --- |

2.

Lejon, tigrar, björnar, noshörningar, flodhästar, elefanter, giraffer, okapier, kängurur, sebror, osv.

| 3. | Ekorrar, räv, amerikanska minkar, murmeldjur, bävrar, bisamråttor, uttrar, marsvin. |
| --- | --- |

3.

Ekorrar, räv, amerikanska minkar, murmeldjur, bävrar, bisamråttor, uttrar, marsvin.

| 4. | Renar. |
| --- | --- |

4.

Renar.

| 5. | Hundar och katter. |
| --- | --- |

5.

Hundar och katter.

0106 20 00

Reptiler (inbegripet ormar och sköldpaddor)

Detta undernummer omfattar alla följande reptiler, ödlor och landsköldpaddor, havssköldpaddor och sköldpaddor.

0106 39 10

Duvor

Detta undernummer omfattar alla duvfåglar, både vilda och tama, oavsett de senares användningsområde (bondgårdsduvor, prydnadsduvor, tävlingsduvor).

Vilda duvor omfattar ringduvan (Columba palumbus), skogsduvan (Columba oenas), klippduvan (Columba livia), australiska bronsduvor samt turturduvan (Streptopelia turtur) samt skrattduvan (Streptopelia risoria).

Vissa duvfåglar och närstående arter, t.ex. nikobarduva (Caloenas nicobarica), grönduvor, kronduvor, vitbukig flyghöna (Pterocles alchata) och stäppflyghöna (Syrrhaptes paradoxus) ingår dock inte i detta undernummer utan klassificeras enligt undernr 0106 39 80 .

0106 39 80

Andra

Detta undernummer omfattar följande alla levande fåglar med undantag av höns av släktet Gallus domesticus, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns (nr 0105 ) och med undantag av rovfåglar (undernr 0106 31 00 ), papegojfåglar (undernr 0106 32 00 ), strutsar och emuer (undernr 0106 33 00 ) samt tama och vilda duvor (undernr 0106 39 10 ).

Fåglar enligt detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Grågäss (Anser anser), prutgäss (Branta bernicla), gravänder (Tadorna tadorna), gräsänder (Anas platyrhynchos), snatteränder (Anas strepera), bläsänder (Anas penelope), stjärtänder (Anas acuta), skedänder (Anas clypeata), krickänder eller krickor (Anas querquedula, Anas crecca), sjöorrar och ejdrar. |
| --- | --- |

1.

Grågäss (Anser anser), prutgäss (Branta bernicla), gravänder (Tadorna tadorna), gräsänder (Anas platyrhynchos), snatteränder (Anas strepera), bläsänder (Anas penelope), stjärtänder (Anas acuta), skedänder (Anas clypeata), krickänder eller krickor (Anas querquedula, Anas crecca), sjöorrar och ejdrar.

| 2. | Svanar och påfåglar. |
| --- | --- |

2.

Svanar och påfåglar.

| 3. | Rapphöns, fasaner, vaktlar, morkullor, beckasiner, skogshöns, järpar, ortolansparvar, trastar, koltrastar, lärkor. |
| --- | --- |

3.

Rapphöns, fasaner, vaktlar, morkullor, beckasiner, skogshöns, järpar, ortolansparvar, trastar, koltrastar, lärkor.

| 4. | Finkar, mesar, kanariefåglar, kolibrier och liknande. |
| --- | --- |

4.

Finkar, mesar, kanariefåglar, kolibrier och liknande.

0106 49 00

Andra

Detta undernummer omfattar silkesmaskar, fjärilar, skalbaggar och andra insekter.

0106 90 00

Andra

Detta undernummer omfattar följande:

| 1. | Alla andra arter av levande djur med undantag av fisk, kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur (kapitel 3) och kulturer av mikroorganismer (nr 3002 ). |
| --- | --- |

1.

Alla andra arter av levande djur med undantag av fisk, kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur (kapitel 3) och kulturer av mikroorganismer (nr 3002 ).

| 2. | Grodor. |
| --- | --- |

2.

Grodor.

KAPITEL 2

KÖTT OCH ÄTBARA SLAKTBIPRODUKTER

Allmänna anmärkningar

| 1. | Kött och slaktbiprodukter som är lämpliga som livsmedel klassificeras i detta kapitel även om de t.ex. föreligger som avsedda att användas vid framställning av foder till sällskapsdjur. |
| --- | --- |

1.

Kött och slaktbiprodukter som är lämpliga som livsmedel klassificeras i detta kapitel även om de t.ex. föreligger som avsedda att användas vid framställning av foder till sällskapsdjur.

| 2. | Beträffande begreppen ”kött” och ”slaktbiprodukter” i detta kapitel hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 2, allmänna anvisningar. |
| --- | --- |

2.

Beträffande begreppen ”kött” och ”slaktbiprodukter” i detta kapitel hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 2, allmänna anvisningar.

| 3. | Beträffande de olika tillstånd i vilka kött och slaktbiprodukter enligt detta kapitel kan föreligga (färskt, kylt, fryst, saltat eller i saltlake, torkat eller rökt) hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 2, allmänna anvisningar. Det bör observeras att djupfryst kött och delvis eller helt upptinat kött ska klassificeras på samma sätt som fryst kött. Dessutom omfattar ”fryst” kött inte endast kött som frysts in från färskt tillstånd utan också kött som först torkats lätt och sedan frysts in i den mån dess faktiska och varaktiga hållbarhet huvudsakligen beror på sådan frysning. |
| --- | --- |

3.

Beträffande de olika tillstånd i vilka kött och slaktbiprodukter enligt detta kapitel kan föreligga (färskt, kylt, fryst, saltat eller i saltlake, torkat eller rökt) hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 2, allmänna anvisningar. Det bör observeras att djupfryst kött och delvis eller helt upptinat kött ska klassificeras på samma sätt som fryst kött. Dessutom omfattar ”fryst” kött inte endast kött som frysts in från färskt tillstånd utan också kött som först torkats lätt och sedan frysts in i den mån dess faktiska och varaktiga hållbarhet huvudsakligen beror på sådan frysning.

| 4. | Beträffande skillnaden mellan kött och slaktbiprodukter enligt detta kapitel och varor enligt kapitel 16 hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 2, allmänna anvisningar. Detta kapitel omfattar dock slaktbiprodukter, råa, malda eller finhackade men inte vidare beredda, förpackade i plastmaterial (även i korvform) endast för att underlätta hantering eller transport. |
| --- | --- |

4.

Beträffande skillnaden mellan kött och slaktbiprodukter enligt detta kapitel och varor enligt kapitel 16 hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 2, allmänna anvisningar. Detta kapitel omfattar dock slaktbiprodukter, råa, malda eller finhackade men inte vidare beredda, förpackade i plastmaterial (även i korvform) endast för att underlätta hantering eller transport.

| 5. | För att skilja mellan styckningsdelar med ben och benfria styckningsdelar skall brosk och senor inte betraktas som ben. |
| --- | --- |

5.

För att skilja mellan styckningsdelar med ben och benfria styckningsdelar skall brosk och senor inte betraktas som ben.

| 6. | Kött och slaktbiprodukter innehållande konserveringsmedel, stabiliseringsmedel eller antioxidanter som tillsätts för att stoppa nedbrytningen av dessa produkter klassificeras enligt detta kapitel. |
| --- | --- |

6.

Kött och slaktbiprodukter innehållande konserveringsmedel, stabiliseringsmedel eller antioxidanter som tillsätts för att stoppa nedbrytningen av dessa produkter klassificeras enligt detta kapitel.

| Kompletterande anmärkning 1 A d och kompletterande anmärkning 1 A e | Vad beträffar kompletterande anmärkning 1 A d och kompletterande anmärkning 1 A e till detta kapitel (jämförda med kompletterande anmärkning 1 C till detta kapitel) ska vid bestämningen av huruvida villkoren för lägsta respektive högsta godkända antalet revben är uppfyllda, endast de revben, hela eller avstyckade, som är direkt fästa vid (sammanhängande med) ryggraden räknas.
  Nedanstående diagram visar ett exempel på en framkvartspart av nöt som uppfyller villkoren enligt kompletterande anmärkning 1 A d och kompletterande anmärkning 1 A e, jämförda med kompletterande anmärkning 1 C till detta kapitel. |
| --- | --- |
| | FRAMKVARTSPART BAKKVARTSPART |
| Kompletterande anmärkning 2 C | Vad beträffar kompletterande anmärkning 2 C till detta kapitel, beträffande de två olika snittmetoderna och delarna ”halsbit”, ”käkar” och ”halsbit och käkar ihopsittande”, se figurerna nedan: |
| | |
| | |
| Kompletterande anmärkning 6 a | Salt ska inte anses utgöra en krydda enligt denna kompletterande anmärknings innebörd.
  Se även kompletterande anmärkning 7 till detta kapitel. |

Kompletterande anmärkning 1 A d och kompletterande anmärkning 1 A e

Vad beträffar kompletterande anmärkning 1 A d och kompletterande anmärkning 1 A e till detta kapitel (jämförda med kompletterande anmärkning 1 C till detta kapitel) ska vid bestämningen av huruvida villkoren för lägsta respektive högsta godkända antalet revben är uppfyllda, endast de revben, hela eller avstyckade, som är direkt fästa vid (sammanhängande med) ryggraden räknas.

Nedanstående diagram visar ett exempel på en framkvartspart av nöt som uppfyller villkoren enligt kompletterande anmärkning 1 A d och kompletterande anmärkning 1 A e, jämförda med kompletterande anmärkning 1 C till detta kapitel.

FRAMKVARTSPART BAKKVARTSPART

Image 1

Kompletterande anmärkning 2 C

Vad beträffar kompletterande anmärkning 2 C till detta kapitel, beträffande de två olika snittmetoderna och delarna ”halsbit”, ”käkar” och ”halsbit och käkar ihopsittande”, se figurerna nedan:

Image 2

Image 3

Kompletterande anmärkning 6 a

Salt ska inte anses utgöra en krydda enligt denna kompletterande anmärknings innebörd.

Se även kompletterande anmärkning 7 till detta kapitel.

| 0201 | Kött av nötkreatur eller andra oxdjur, färskt eller kylt

  Detta nummer omfattar endast färskt eller kylt kött av djur enligt nr 0102 .
  Vid definition av framkvartsparter och bakkvartsparter gäller följande:






  a) | Med hals förstås den muskulära delen med de sju halva halskotorna. |
| --- | --- | --- |

0201

Kött av nötkreatur eller andra oxdjur, färskt eller kylt

Detta nummer omfattar endast färskt eller kylt kött av djur enligt nr 0102 .

Vid definition av framkvartsparter och bakkvartsparter gäller följande:

a)

Med hals förstås den muskulära delen med de sju halva halskotorna.

| b) | Med bog förstås frambensleden omfattande skulderbladsbenet (scapulum), överarmsbenet (humerus), underarmsbenet (radius) och armbågsbenet (cubitus) med omgivande muskulatur. |
| --- | --- |

b)

Med bog förstås frambensleden omfattande skulderbladsbenet (scapulum), överarmsbenet (humerus), underarmsbenet (radius) och armbågsbenet (cubitus) med omgivande muskulatur.

| c) | Med den främre delen av lårklumpen förstås filén och ryggbiffen. Rumpsteken kan även omfatta slaksidan. |
| --- | --- |

c)

Med den främre delen av lårklumpen förstås filén och ryggbiffen. Rumpsteken kan även omfatta slaksidan.

0201 10 00

Hela eller halva slaktkroppar

Begreppen ”hela slaktkroppar” och ”halva slaktkroppar” definieras i kompletterande anmärkning 1 A a och b till detta kapitel.

0201 20 20

Kompenserade kvartsparter

Begreppet ”kompenserade kvartsparter” definieras i kompletterande anmärkning 1 A c till detta kapitel.

0201 20 30

Framkvartsparter, sammanhängande eller avskilda

Uttrycken ”sammanhängande framkvartsparter” och ”avskilda framkvartsparter” definieras i kompletterande anmärkning 1 A d och e till detta kapitel. Det följer av denna kompletterande anmärkning att t.ex. sådana främre delar av halva slaktkroppar som med alla tillhörande ben innehåller färre än fyra revben, där hals eller bog saknas, eller sådana där ett ben, t.ex. atlaskotan, har tagits bort, är uteslutna från detta nummer och klassificeras enligt undernr 0201 20 90 .

0201 20 50

Bakkvartsparter, sammanhängande eller avskilda

Begreppen ”sammanhängande bakkvartsparter” och ”avskilda bakkvartsparter” definieras i kompletterande anmärkning 1 A f och g till detta kapitel. Det följer av denna kompletterande anmärkning att t.ex. sådana bakre delar av halva slaktkroppar som med alla tillhörande ben innehåller färre än tre revben eller sådana där den bakre eller främre delen av lårklumpen, inbegripet filén, saknas, är uteslutna från detta nummer och klassificeras enligt undernr 0201 20 90 . Bakkvartsparter utan njurar eller njurtalg, med eller utan tunnbringa ska dock fortfarande klassificeras som bakkvartsparter.

0201 20 90

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a. bogen, den bakre och den främre delen av lårklumpen, med ben. Här ingår också den främre och bakre delen av halva slaktkroppar (med ben) som inte motsvarar definitionen av ”kompenserade” kvartsparter, framkvartsparter eller bakkvartsparter.

0201 30 00

Benfritt kött

Detta undernummer omfattar alla styckningsdelar av kött av nötkreatur eller andra oxdjur, färskt eller kylt, från vilka samtliga ben har avlägsnats, t.ex. benfria filéer och bringor.

0202

Kött av nötkreatur eller andra oxdjur, fryst

Detta nummer omfattar endast fryst kött från djur enligt nr 0102 .

0202 10 00

Hela eller halva slaktkroppar

Begreppen ”hela slaktkroppar” och ”halva slaktkroppar” definieras i kompletterande anmärkning 1 A a och b till detta kapitel.

0202 20 10

Kompenserade kvartsparter

Begreppet ”kompenserade kvartsparter” definieras i kompletterande anmärkning 1 A c till detta kapitel.

0202 20 30

Framkvartsparter, sammanhängande eller avskilda

Uttrycken ”sammanhängande framkvartsparter” och ”avskilda framkvartsparter” definieras i kompletterande anmärkning 1 A d och e till detta kapitel.

0202 20 50

Bakkvartsparter, sammanhängande eller avskilda

Begreppen ”sammanhängande bakkvartsparter” och ”avskilda bakkvartsparter” definieras i kompletterande anmärkning 1 A f och g till detta kapitel.

0202 20 90

Andra slag

De förklarande anmärkningarna till undernr 0201 20 90 gäller i tillämpliga delar.

0202 30 50

Styckningsdelar av framkvartspart eller sida benämnda ”crop”, ”chuck and blade” och ”brisket”

Begreppen ”styckningsdelar av framkvartspart eller sida” benämnda ”crop”, ”chuck and blade” och ”brisket” definieras i kompletterande anmärkning 1 A h till detta kapitel.

0202 30 90

Andra slag

Detta undernummer omfattar alla styckningsdelar av fryst kött av nötkreatur eller andra oxdjur som är helt benfria, med undantag av frysta stycken enligt undernr 0202 30 10 och styckningsdelar enligt undernr 0202 30 50 .

0203

Kött av svin, färskt, kylt eller fryst

Detta nummer omfattar endast kött av djur enligt nr 0103 .

Kött av svin som av de behöriga myndigheterna i Australien intygats vara kött av vilda svin som lever i det landet anses som kött av andra svin än tamsvin.

0203 11 10
  till
  0203 19 90

Färskt eller kylt

Detta undernummer omfattar endast färskt eller kylt kött av djur enligt nr 0103 .

0203 11 10

Av tamsvin

Begreppet ”hela eller halva slaktkroppar” definieras i kompletterande anmärkning 2 A a till detta kapitel.

0203 12 11

Skinka och delar därav

Begreppet ”skinka” definieras i kompletterande anmärkning 2 A b till detta kapitel.

Detta undernummer omfattar lägg med ben från bakbenen.

0203 12 19

Bog och delar därav

Begreppet ”bog” definieras i kompletterande anmärkning 2 A d till detta kapitel.

Detta undernummer omfattar revbensspjäll och lägg med ben från frambenen.

0203 19 11

Framändar och delar därav

Begreppet ”framändar” definieras i kompletterande anmärkning 2 A c till detta kapitel.

Detta undernummer omfattar inte lägg med ben från frambenen och revbensspjäll (undernr 0203 12 19 ).

0203 19 13

Rygg och delar därav, med ben

Begreppet ”rygg” definieras i kompletterande anmärkning 2 A e till detta kapitel.

Detta undernummer omfattar karré.

0203 19 15

Sida (randig) och delar därav

Begreppen ”sida” och ”delar därav” definieras i kompletterande anmärkning 2 A f och kompletterande anmärkning 2 B till detta kapitel.

Delar därav klassificeras endast enligt detta undernummer om de innehåller svål och underhudsfett.

Detta undernummer omfattar inte revbensspjäll utan svål eller underhudsfett (undernr 0203 19 59 ).

0203 19 59

Annat

Detta undernummer omfattar även revbensspjäll utan svål eller underhudsfett.

0203 19 90

Annat

Detta undernummer omfattar endast kött av djur enligt undernr 0103 91 90 eller 0103 92 90 , särskilt kött av vildsvin, med undantag av slaktkroppar, halva slaktkroppar, kyl, bog, delar av kyl och delar av bog.

0203 21 10
  till
  0203 29 90

Fryst

De förklarande anmärkningarna till undernr 0203 11 10 till 0203 19 90 och respektive underpositioner gäller i tillämpliga delar.

0204

Kött av får eller get, färskt, kylt eller fryst

Detta nummer omfattar endast färskt, kylt eller fryst kött av djur enligt nr 0104 , även vilda, särskilt kött av får (tama eller vilda) och kött av stenbock.

0204 10 00

Hela eller halva slaktkroppar av lamm, färska eller kylda

Begreppen ”hela slaktkroppar” och ”halva slaktkroppar” definieras i kompletterande anmärkning 3 A a och b till detta kapitel.

En definition av kött av lamm ges i de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 0204 10 och 0204 30 .

0204 21 00

Hela eller halva slaktkroppar

Begreppen ”hela slaktkroppar” och ”halva slaktkroppar” definieras i kompletterande anmärkning 3 A a och b till detta kapitel.

0204 22 10

Korta framkvartsparter

Begreppet ”korta framkvartsparter” definieras i kompletterande anmärkning 3 A c och d till detta kapitel.

0204 22 30

”Chine(s) and/or best end(s)” (enkel/dubbelrygg)

Begreppen ”chine(s) and/or best end(s)” (enkel/dubbelrygg) definieras i kompletterande anmärkning 3 A e och f till detta kapitel.

0204 22 50

”Culotte”

Begreppet ”culotte” (kyl) definieras i kompletterande anmärkning 3 A g och h till detta kapitel.

0204 30 00

Hela eller halva slaktkroppar av lamm, frysta

De förklarande anmärkningarna till undernr 0204 10 00 gäller i tillämpliga delar.

0204 41 00
  till
  0204 43 90

Annat kött av får, fryst

De förklarande anmärkningarna till undernr 0204 21 00 , 0204 22 10 , 0204 22 30 och 0204 22 50 gäller i tillämpliga delar för undernr 0204 41 00 , 0204 42 10 , 0204 42 30 respektive 0204 42 50 .

0204 50 11
  till
  0204 50 79

Kött av get

Begreppen ”slaktkroppar” och ”halva slaktkroppar” (undernr 0204 50 11 och 0204 50 51 ), ”korta framkvartsparter” (undernr 0204 50 13 och 0204 50 53 ), ”chines and/or best ends” (enkel-/dubbelrygg) (undernr 0204 50 15 och 0204 50 55 ) och ”culotte” (undernr 0204 50 19 och 0204 50 59 ) definieras i kompletterande anmärkning 3 A a och b, c och d, e och f respektive g och h till detta kapitel.

0206

Ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur, andra oxdjur, svin, får, get, häst, åsna, mula eller mulåsna, färska, kylda eller frysta

Detta nummer omfattar slaktbiprodukter av djur enligt nr 0101 till 0104 . Slaktbiprodukter avsedda att användas vid framställningen av farmaceutiska produkter omfattas endast av dessa undernummer om de villkor som fastställts av behöriga myndigheter är uppfyllda.

Närmare anvisningar ges i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0206 .

0206 10 10
  till
  0206 10 98

Av nötkreatur eller andra oxdjur, färska eller kylda

Dessa undernummer omfattar endast färska eller kylda slaktbiprodukter av djur enligt nr 0102 .

0206 10 95

Njurtapp och mellangärde

Njurtappen och mellangärdet är muskeldelarna av diafragmat.

0206 21 00
  till
  0206 29 99

Av nötkreatur eller andra oxdjur, frysta

Dessa undernummer omfattar endast frysta slaktbiprodukter av djur enligt nr 0102 .

0206 30 00

Av svin, färska eller kylda

Detta undernummer omfattar endast färska eller kylda slaktbiprodukter av djur enligt nr 0103 .

De förklarande anmärkningarna till undernr 0206 49 00 , första stycket gäller i tillämpliga delar.

Detta undernummer omfattar bl.a. även klövar, svansar, lever, njurar, hjärtan, tungor, lungor, ätbara svålar, hjärnor och fosterhinnor.

0206 41 00
  och
  0206 49 00

Av svin, frysta

Dessa undernummer omfattar endast frysta slaktbiprodukter av djur enligt nr 0103 .

0206 49 00

Andra

Detta undernummer omfattar hela eller halva huvuden, med eller utan hjärna, kindback eller tunga och delar därav (kompletterande anmärkning 2 C till detta kapitel). Begreppet ”delar av huvudet” definieras i denna kompletterande anmärkning, tredje stycket.

Detta undernummer omfattar bl.a. även klövar, svansar, njurar, hjärtan, tungor, lungor, ätbara svålar, hjärnor och fosterhinnor.

Detta undernummer omfattar bl.a. slaktbiprodukter av vildsvin.

0206 80 91

Av häst, åsna, mula eller mulåsna

Detta undernummer omfattar endast färska eller kylda slaktbiprodukter av djur enligt nr 0101 .

0206 80 99

Av får och get

Detta undernummer omfattar endast färska eller kylda slaktbiprodukter av djur enligt nr 0104 .

0206 90 91

Av häst, åsna, mula eller mulåsna

Detta undernummer omfattar endast frysta slaktbiprodukter av djur enligt nr 0101 .

0206 90 99

Av får och get

Detta undernummer omfattar endast frysta slaktbiprodukter av djur enligt nr 0104 .

0207

Kött och ätbara slaktbiprodukter av fjäderfä enligt nr 0105
  , färska, kylda eller frysta

0207 11 10

Plockade och utan tarmar, med huvud och fötter (så kallade 83 %-kycklingar)

Detta undernummer omfattar plockade höns med huvud och fötter, från vilka tarmarna har avlägsnats, men med de övriga inälvorna (särskilt lungorna, levern, kråset, hjärtat och äggstockarna) kvar.

0207 11 30

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås (så kallade 70 %-kycklingar)

Detta undernummer omfattar stekkycklingar, som är plockade kycklingar utan huvud och fötter, men med hals, helt urtagna, men med hjärtat, levern och kråset åter inlagda i kroppen.

0207 11 90

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter och utan hals, hjärta, lever och krås (så kallade 65 %-kycklingar), eller i annan form

Detta undernummer omfattar stekkycklingar, som är plockade kycklingar utan huvud och fötter, helt urtagna. Det omfattar även höns som föreligger i andra former än de som nämns i undernr 0207 11 10 och 0207 11 30 , t.ex. oplockade, ourtagna kycklingar, med huvud och fötter.

0207 12 10
  och
  0207 12 90

Ostyckat, fryst

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 11 30 och 0207 11 90 gäller i tillämpliga delar.

0207 13 10

Benfria

Detta undernummer omfattar kött av höns, utan ben, oavsett från vilken del av slaktkroppen det kommer.

0207 13 20

Halvor och kvarter

Begreppet ”halvor” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och b till detta kapitel.

Begreppet ”kvarter” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och c till detta kapitel. Detta undernummer omfattar bakkvartsparter bestående av underlåret (skenben och vadben), klubban (lårbenet), bakre delen av ryggen och gumpen samt framkvartsparter huvudsakligen bestående av en brösthalva med påsittande vinge.

0207 13 30

Hela vingar, med eller utan vingspetsar

Begreppet ”hela vingar, med eller utan vingspetsar” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och d till detta kapitel.

0207 13 40

Ryggben, hals, ryggben med hals, gump och vingspetsar

Se förklarande anmärkning 4 a till detta kapitel.

Detta undernummer omfattar ryggben med hals bestående av en del av halsen, ryggbenet och eventuellt gumpen, samt ryggben, halsar, gumpar (stjärtar) och vingspetsar.

0207 13 50

Bröst och delar därav

Begreppet ”bröst” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och e till detta kapitel.

0207 13 60

Klubbor och delar därav

Begreppet ”klubbor” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och f till detta kapitel.

Styckning som skiljer klubban från ryggen ska ske mellan de två linjer som avgränsar lederna, enligt nedanstående figur.

Image 4

0207 13 91

Lever

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0207 , sista stycket.

0207 13 99

Andra slag

Detta undernummer omfattar ätbara slaktbiprodukter, särskilt hjärta, kam och slör, med undantag av lever.

Detta undernummer omfattar även hönsfötter.

0207 14 10
  till
  0207 14 99

Styckningsdelar samt slaktbiprodukter, frysta

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 10 till 0207 13 99 gäller i tillämpliga delar.

0207 24 10

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås (så kallade 80 %-kalkoner)

Detta undernummer omfattar plockade kalkoner, utan huvud och fötter, men med hals, helt urtagna, men med hjärtat, levern och kråset åter inlagda i kroppen.

0207 24 90

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter och utan hals, hjärta, lever och krås (så kallade 73 %-kalkoner), eller i annan form

Detta undernummer omfattar plockade kalkoner, färdiga för stekning, utan huvud, hals och fötter, helt urtagna. Det omfattar även kalkoner som föreligger i andra former än de som nämns i undernr 0207 24 10 och 0207 24 90 .

0207 25 10
  och
  0207 25 90

Ostyckat, fryst

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 24 10 och 0207 24 90 gäller i tillämpliga delar.

0207 26 10

Benfria

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 10 gäller i tillämpliga delar.

0207 26 20

Halvor och kvarter

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 20 gäller i tillämpliga delar.

0207 26 30

Hela vingar, med eller utan vingspetsar

Begreppet ”hela vingar, med eller utan vingspetsar” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och d till detta kapitel.

0207 26 40

Ryggben, hals, ryggben med hals, gump och vingspetsar

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 40 gäller i tillämpliga delar.

0207 26 50

Bröst och delar därav

Begreppet ”bröst” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och e till detta kapitel.

0207 26 60

Underlår och delar därav

Begreppet ”underlår” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och g till detta kapitel.

Styckning som skiljer underlår från lårben ska ske mellan de två linjer som avgränsar lederna, enligt nedanstående figur:

Image 5

0207 26 70

Andra slag

Detta undernummer omfattar de styckningsdelar som definieras i kompletterande anmärkning 4 a och h till detta kapitel.

Styckning som åtskiljer lårbenet (som i handeln ofta kallas ”thigh”) eller skiljer hela klubban (som i handeln ofta kallas ”whole leg”) från ryggen ska ske mellan de två linjer som avgränsar lederna, enligt den figur som återfinns i de förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 60 .

Styckning som skiljer lårbenet från underlåret ska gå mellan de två linjer som avgränsar lederna, i enlighet med figur i de förklarande anmärkningarna till undernr 0207 26 60 .

0207 26 91

Lever

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0207 , sista stycket.

0207 26 99

Andra slag

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 99 gäller i tillämpliga delar.

0207 27 10
  till
  0207 27 99

Styckningsdelar samt slaktbiprodukter, frysta

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 26 10 till 0207 26 99 gäller i tillämpliga delar.

0207 41 30

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås (så kallade 70 %-ankor)

Detta undernummer omfattar plockade ankor, utan huvud och fötter, men med hals, helt urtagna, men med halsen, hjärtat, levern och kråset åter inlagda i kroppen.

0207 41 80

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter och utan hals, hjärta, lever och krås (så kallade 63 %-ankor), eller i annan form

Detta undernummer omfattar plockade ankor, färdiga för stekning, utan huvud, hals och fötter, helt urtagna. Det omfattar även ankor som föreligger i andra former än de som nämns i undernr 0207 41 20 , 0207 41 30 och 0207 41 80 .

0207 42 30

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås (så kallade 70 %-ankor)

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 41 30 gäller i tillämpliga delar.

0207 42 80

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter och utan hals, hjärta, lever och krås (så kallade 63 %-ankor), eller i annan form

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 41 80 gäller i tillämpliga delar.

0207 43 00

Fet anklever, färsk eller kyld

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0207 , sista stycket.

0207 44 10

Benfria

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 10 gäller i tillämpliga delar.

0207 44 21

Halvor och kvarter

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 20 gäller i tillämpliga delar.

0207 44 31

Hela vingar, med eller utan vingspetsar

Begreppet ”hela vingar, med eller utan vingspetsar” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och d till detta kapitel.

0207 44 41

Ryggben, hals, ryggben med hals, gump och vingspetsar

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 40 gäller i tillämpliga delar.

0207 44 51

Bröst och delar därav

Begreppet ”bröst” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och e till detta kapitel.

0207 44 61

Klubbor och delar därav

Begreppet ”klubbor” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och f till detta kapitel.

0207 44 71

Ankpaletat

Begreppet ”ank- och gåspaletat” definieras i kompletterande anmärkning 4 ij till detta kapitel.

0207 44 91

Lever, med undantag av fet gås- eller anklever

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0207 , sista stycket.

0207 44 99

Andra slag

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 99 gäller i tillämpliga delar.

0207 45 10

Benfria

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 10 gäller i tillämpliga delar.

0207 45 21
  till
  0207 45 81

Med ben

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 20 till 0207 13 60 samt 0207 44 71 gäller i tillämpliga delar.

0207 45 93
  och
  0207 45 95

Lever

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0207 , sista stycket.

0207 45 99

Andra slag

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 99 gäller i tillämpliga delar.

0207 51 90

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter, med eller utan hjärta och krås (så kallade 75 %-gäss), eller i annan form

Detta undernummer omfattar plockade gäss, utan huvud och fötter, helt urtagna, men med hjärtat och kråset åter inlagda i kroppen samt plockade gäss, färdiga för stekning, utan huvud och fötter, helt urtagna. Det omfattar även gäss som föreligger i andra former än de som nämns i undernr 0207 51 10 och 0207 51 90 , t.ex. slaktade gäss som är plockade och avblodade, men inte urtagna, och utan huvud och fötter.

0207 52 90

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter, med eller utan hjärta och krås (så kallade 75 %-gäss), eller i annan form

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 51 90 gäller i tillämpliga delar.

0207 53 00

Fet gåslever, färsk eller kyld

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0207 , sista stycket.

0207 54 10

Benfria

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 10 gäller i tillämpliga delar.

0207 54 21

Halvor och kvarter

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 20 gäller i tillämpliga delar.

0207 54 31

Hela vingar, med eller utan vingspetsar

Begreppet ”hela vingar, med eller utan vingspetsar” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och d till detta kapitel.

0207 54 41

Ryggben, hals, ryggben med hals, gump och vingspetsar

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 40 gäller i tillämpliga delar.

0207 54 51

Bröst och delar därav

Begreppet ”bröst” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och e till detta kapitel.

0207 54 61

Klubbor och delar därav

Begreppet ”klubbor” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och f till detta kapitel.

0207 54 71

Gåspaletat

Begreppet ”ank- och gåspaletat” definieras i kompletterande anmärkning 4 ij till detta kapitel.

0207 54 91

Lever, med undantag av fet gåslever

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0207 , sista stycket.

0207 54 99

Andra slag

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 99 gäller i tillämpliga delar.

0207 55 10

Benfria

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 10 gäller i tillämpliga delar.

0207 55 21
  till
  0207 55 81

Med ben

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 20 till 0207 13 60 samt 0207 44 71 gäller i tillämpliga delar.

0207 55 93
  och
  0207 55 95

Lever

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0207 , sista stycket.

0207 55 99

Andra slag

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 99 gäller i tillämpliga delar.

0207 60 10

Benfria

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 10 gäller i tillämpliga delar.

0207 60 21

Halvor och kvarter

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 20 gäller i tillämpliga delar.

0207 60 31

Hela vingar, med eller utan vingspetsar

Begreppet ”hela vingar, med eller utan vingspetsar” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och d till detta kapitel.

0207 60 41

Ryggben, hals, ryggben med hals, gump och vingspetsar

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 40 gäller i tillämpliga delar.

0207 60 51

Bröst och delar därav

Begreppet ”bröst” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och e till detta kapitel.

0207 60 61

Klubbor och delar därav

Begreppet ”klubbor” definieras i kompletterande anmärkning 4 a och f till detta kapitel.

0207 60 99

Andra slag

De förklarande anmärkningarna till undernr 0207 13 99 gäller i tillämpliga delar.

0208

Annat kött och ätbara slaktbiprodukter, färska, kylda eller frysta

Detta nummer omfattar endast kött och ätbara slaktbiprodukter av de djur som klassificeras enligt nr 0106 , färska, kylda eller frysta.

0208 10 10

Av tamkanin

Detta undernummer omfattar kött och ätbara slaktbiprodukter av de djur som klassificeras enligt nr 0106 14 10 .

0208 90 10

Av tama duvor

Detta undernummer omfattar kött och ätbara slaktbiprodukter av tama duvor (bondgårdsduvor, prydnadsduvor, tävlingsduvor). Kött och ätbara slaktbiprodukter av de duvor som beskrivs som ”vilda” i de förklarande anmärkningarna till undernr 0106 39 10 omfattas därför inte av detta undernummer utan klassificeras enligt undernr 0208 90 30 .

0208 90 30

Av vilt, med undantag av kanin eller hare

Detta undernummer omfattar kött och ätbara slaktbiprodukter av bl.a.:

| 1. | Vilda pälsdjur: Dovhjortar, rådjur, stengetter (Rupicapra rupicapra), älgar, getantiloper, antiloper, gaseller, björnar och kängurur. |
| --- | --- |

1.

Vilda pälsdjur: Dovhjortar, rådjur, stengetter (Rupicapra rupicapra), älgar, getantiloper, antiloper, gaseller, björnar och kängurur.

| 2. | Vilja fjäderfän: Vilda duvor, vildgäss, vildänder, rapphöns, fasaner, morkullor, beckasiner, skogshöns, ortolansparvar och strutsar. |
| --- | --- |

2.

Vilja fjäderfän: Vilda duvor, vildgäss, vildänder, rapphöns, fasaner, morkullor, beckasiner, skogshöns, ortolansparvar och strutsar.

Kött och ätbara slaktbiprodukter av djur som jagas (fasaner, dovhjortar, strutsar, osv.) klassificeras som kött och ätbara slaktbiprodukter av vilt även om dessa djur är uppfödda i fångenskap.

Kött och ätbara slaktbiprodukter av ren är undantagna från detta undernummer (undernr 0208 90 60 ). Kött och ätbara slaktbiprodukter av vissa arter av ren (t.ex. karibu) klassificeras dock enligt detta undernummer förutsatt att det intygas att sådant kött och ätbara slaktbiprodukter kommer från djur som levt i vilt tillstånd och jagats.

Detta undernummer omfattar inte kött och ätbara slaktbiprodukter av vildkaniner (Oryctolagus cuniculus) eller harar, vilka omfattas av undernr 0208 10 90 .

0208 90 60

Av ren

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0208 90 30 , tredje stycket.

0209

Svinfett, inte innehållande magert kött och fjäderfäfett, inte utsmälta eller på annat sätt extraherade, färska, kylda, frysta, saltade, i saltlake, torkade eller rökta

0209 10 11
  och
  0209 10 19

Underhudsfett av svin

Begreppet ”underhudsfett av svin” definieras i kompletterande anmärkning 2 D till detta kapitel.

0209 10 90

Svinfett, annat än sådant enligt nr 0209 10 11
  och nr 0209 10 19

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0209 , andra stycket.

0209 90 00

Av andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0209 , tredje stycket.

0210

Kött och ätbara slaktbiprodukter, saltade, i saltlake, torkade eller rökta; ätbart mjöl av kött eller slaktbiprodukter

Med undantag av underhudsfett och annat fett enligt nr 0209 omfattar detta nummer kött och slaktbiprodukter, saltade, i saltlake, torkade eller rökta av alla djur enligt nr 0101 till 0106 .

Beträffande uttrycken ”torkade eller rökta” och ”saltade, i saltlake” hänvisas till de kompletterande anmärkningarna 2 E och 7 till detta kapitel.

0210 11 11
  till
  0210 11 90

Skinka och bog, samt delar därav, med ben

För definitionen av uttrycket ”med ben”, se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 2, förklarande anmärkningar till undernummer.

0210 11 11
  till
  0210 11 39

Av tamsvin

Begreppen ”skinka” och ”bog” definieras i kompletterande anmärkning 2 A b och d till detta kapitel.

0210 11 11
  och
  0210 11 19

Saltat eller i saltlake

Dessa undernummer omfattar endast skinka, bog och delar därav, med ben, av tamsvin, som konserverats genom djupgående torrsaltning eller inläggning i saltlake. De kan dock ytterligare ha torkats eller rökts lätt, men inte i en sådan utsträckning att de betraktas som torkade eller rökta enligt undernr 0210 11 31 och 0210 11 39 (enligt definitionen i kompletterande anmärkning 2 E till detta kapitel).

0210 11 31
  och
  0210 11 39

Torkat eller rökt

Dessa undernummer omfattar skinka, bog och delar därav, med ben, av tamsvin, som konserverats genom torkning eller rökning, även om dessa konserveringssätt kombineras med föregående saltning eller inläggning. Detta är särskilt fallet för skinka som saltats innan den delvis torkas, oavsett om det sker genom lufttorkning (Parma- eller Bayonneskinka) eller genom rökning (Ardennerskinka).

Skinka, bog och delar därav som delvis har torkats, men vars egentliga konservering säkerställs genom frysning eller djupfrysning, omfattas av undernr 0203 22 11 eller 0203 22 19 .

0210 12 11
  och
  0210 12 19

Av tamsvin

Begreppen ”sida” och ”styckningsdelar” definieras i kompletterande anmärkning 2 A f och 2 B till detta kapitel.

0210 12 11

Saltat eller i saltlake

De förklarande anmärkningarna till undernr 0210 11 11 och 0210 11 19 gäller i tillämpliga delar.

0210 12 19

Torkat eller rökt

De förklarande anmärkningarna till undernr 0210 11 31 och 0210 11 39 gäller i tillämpliga delar.

0210 19 10

Baconsidor och ”spencers”

Begreppen ”baconsidor” och ”spencers” definieras i de kompletterande anmärkningarna 2 A g och h till detta kapitel.

0210 19 20

Trekvartssida och mittbit

Begreppen ”trekvartssida” och ”mittbit” definieras i kompletterande anmärkning 2 A ij och k till detta kapitel.

0210 19 30

Framändar och delar därav

Begreppet ”framändar” definieras i kompletterande anmärkning 2 A c till detta kapitel.

0210 19 40

Rygg och delar därav

Begreppet ”rygg” definieras i kompletterande anmärkning 2 A e till detta kapitel.

0210 19 60

Framändar och delar därav

Begreppet ”framändar” definieras i kompletterande anmärkning 2 A c till detta kapitel.

0210 20 10
  och
  0210 20 90

Kött av nötkreatur eller andra oxdjur

Dessa undernummer omfattar endast kött av nötkreatur eller andra oxdjur enligt nr 0102 , saltat, i saltlake, torkat eller rökt. Slaktbiprodukter av nötkreatur eller andra oxdjur klassificeras enligt undernr 0210 99 51 eller 0210 99 59 .

0210 99 10

Kött av häst, saltat, i saltlake eller torkat

Dessa undernummer omfattar endast kött av djur enligt undernr 0101 21 00 till 0101 29 90 , saltat, i saltlake eller torkat. Rökt hästkött klassificeras enligt undernr 0210 99 39 . Slaktbiprodukter av häst klassificeras enligt undernr 0210 99 85 .

0210 99 21
  och
  0210 99 29

Kött av får eller get

Dessa undernummer omfattar kött av djur enligt nr 0104 , saltat, i saltlake, torkat eller rökt. Slaktbiprodukter av dessa arter klassificeras enligt undernr 0210 99 85 .

0210 99 31

Av ren

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0208 90 30 , tredje stycket.

0210 99 49

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. hela eller halva huvuden av tamsvin, med eller utan hjärna, kindback eller tunga, inbegripet delar därav (se kompletterande anmärkning 2 C till detta kapitel). Delar av huvudet definieras i ovanstående kompletterande anmärkning, tredje stycket.

Slaktbiprodukter definieras i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0206 .

0210 99 90

Ätbart mjöl av kött eller slaktbiprodukter av kött

Detta undernummer omfattar även pelletar av detta mjöl och dessa slaktbiprodukter.

KAPITEL 3

FISK SAMT KRÄFTDJUR, BLÖTDJUR OCH ANDRA RYGGRADSLÖSA VATTENDJUR

Allmänna anmärkningar

| 1. | Fisk samt kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur som har varit djupfrysta klassificeras på samma sätt som fisk samt kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur som har varit frysta. |
| --- | --- |

1.

Fisk samt kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur som har varit djupfrysta klassificeras på samma sätt som fisk samt kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur som har varit frysta.

| 2. | Blanchering, som är en lätt värmebehandling men inte egentlig tillagning, påverkar inte klassificeringen. Särskilt tonfisk och kött av kräftdjur eller blötdjur blancheras ofta före frysning. |
| --- | --- |

2.

Blanchering, som är en lätt värmebehandling men inte egentlig tillagning, påverkar inte klassificeringen. Särskilt tonfisk och kött av kräftdjur eller blötdjur blancheras ofta före frysning.

| 3. | Följande varor omfattas inte av kapitel 3:






  a) | Simblåsor, färska, torkade eller saltade, olämpliga som livsmedel (nr 0511). |
| --- | --- | --- |

3.

Följande varor omfattas inte av kapitel 3:

a)

Simblåsor, färska, torkade eller saltade, olämpliga som livsmedel (nr 0511).

| b) | Lätt saltad fisk, torkad eller rökt samt inlagd i vegetabilisk olja för att säkerställa tillfällig konservering – så kallade halvkonserver – (nr 1604). |
| --- | --- |

b)

Lätt saltad fisk, torkad eller rökt samt inlagd i vegetabilisk olja för att säkerställa tillfällig konservering – så kallade halvkonserver – (nr 1604).

| c) | Fisk som endast är inlagd i olja eller vinäger, även utan vidare beredning (nr 1604). |
| --- | --- |

c)

Fisk som endast är inlagd i olja eller vinäger, även utan vidare beredning (nr 1604).

| d) | Blötdjur som är tillräckligt värmebehandlade för att säkra koaguleringen av proteinerna i dessa (nr 1605). |
| --- | --- |

d)

Blötdjur som är tillräckligt värmebehandlade för att säkra koaguleringen av proteinerna i dessa (nr 1605).

| 0301 | Levande fisk |
| --- | --- |
| 0301 11 00
  och
  0301 19 00 | Akvariefisk

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 0301 11 och 0301 19 . |
| 0301 11 00 | Sötvattenfisk

  Detta undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Hemigrammus ocellifer. |

0301

Levande fisk

0301 11 00
  och
  0301 19 00

Akvariefisk

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 0301 11 och 0301 19 .

0301 11 00

Sötvattenfisk

Detta undernummer omfattar bl.a.:

1.

Hemigrammus ocellifer.

| 2. | Guldfisk (Carassius auratus) och guldkarp. |
| --- | --- |

2.

Guldfisk (Carassius auratus) och guldkarp.

| 3. | Molly, även svart molly (Mollienisia latipinna och velifera), grön svärdbärare samt dess röda variant och albinovariant (Xiphophorus helleri), röd, guldfärgad, svart och vit platy (Platypoecilus maculatus) och svärdbärar och platyhybrider (Xiphophorus och Okattoiecukys), dvs. svart svärdbärare och berlinsk svärdbärare. |
| --- | --- |

3.

Molly, även svart molly (Mollienisia latipinna och velifera), grön svärdbärare samt dess röda variant och albinovariant (Xiphophorus helleri), röd, guldfärgad, svart och vit platy (Platypoecilus maculatus) och svärdbärar och platyhybrider (Xiphophorus och Okattoiecukys), dvs. svart svärdbärare och berlinsk svärdbärare.

| 4. | Kampfisk (Betta splendens), paradisfisk (Macropodus opercularis eller viridi-auratus), gurami och dvärggurami (Trichogaster trichopterus och Colisa lalia och fasciata). |
| --- | --- |

4.

Kampfisk (Betta splendens), paradisfisk (Macropodus opercularis eller viridi-auratus), gurami och dvärggurami (Trichogaster trichopterus och Colisa lalia och fasciata).

| 5. | Skalare (Pterophyllum scalare och eimckei). |
| --- | --- |

5.

Skalare (Pterophyllum scalare och eimckei).

0301 19 00

Annan

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Chaetodontidae. |
| --- | --- |

1.

Chaetodontidae.

| 2. | Labridae. |
| --- | --- |

2.

Labridae.

| 3. | Scaridae (papegojfisk, falsk papegojfisk och scarichthys). |
| --- | --- |

3.

Scaridae (papegojfisk, falsk papegojfisk och scarichthys).

0302

Fisk, färsk eller kyld, med undantag av fiskfiléer och annat fiskkött enligt nr 0304

0302 11 10
  till
  0302 11 80

Öring (

  Salmo trutta

  ,

  Oncorhynchus mykiss

  ,

  Oncorhynchus clarki

  ,

  Oncorhynchus aguabonita

  ,

  Oncorhynchus gilae

  ,

  Oncorhynchus apache

  och

  Oncorhynchus chrysogaster

  )

Dessa undernummer omfattar följande:

| 1. | Havsöring (Salmo trutta trutta). |
| --- | --- |

1.

Havsöring (Salmo trutta trutta).

| 2. | Bäcköring (Salmo trutta fario). |
| --- | --- |

2.

Bäcköring (Salmo trutta fario).

| 3. | Insjööring (Salmo trutta lacustris). |
| --- | --- |

3.

Insjööring (Salmo trutta lacustris).

| 4. | Regnbåge eller regnbågslax (Oncorhynchus mykiss). |
| --- | --- |

4.

Regnbåge eller regnbågslax (Oncorhynchus mykiss).

| 5. | Strupsnittsöring (Oncorhynchus clarki). |
| --- | --- |

5.

Strupsnittsöring (Oncorhynchus clarki).

| 6. | Guldöring (Oncorhynchus aguabonita). |
| --- | --- |

6.

Guldöring (Oncorhynchus aguabonita).

| 7. | Gilaöring (Oncorhynchus gilae). |
| --- | --- |

7.

Gilaöring (Oncorhynchus gilae).

| 8. | Öring av arten Oncorhynchus apache. |
| --- | --- |

8.

Öring av arten Oncorhynchus apache.

| 9. | Öring av arten Oncorhynchus chrysogaster. |
| --- | --- |

9.

Öring av arten Oncorhynchus chrysogaster.

0302 13 00

Stillahavslax (

  Oncorhynchus nerka

  ,

  Oncorhynchus gorbuscha

  ,

  Oncorhynchus keta

  ,

  Oncorhynchus tschawytscha

  ,

  Oncorhynchus kisutch

  ,

  Oncorhynchus masou

  och

  Oncorhynchus rhodurus

  )

Detta undernummer omfattar följande:

| 1. | Sockeye eller Sockeyelax (Oncorhynchus nerka). |
| --- | --- |

1.

Sockeye eller Sockeyelax (Oncorhynchus nerka).

| 2. | Pink, Pinklax eller puckellax (Oncorhynchus gorbuscha). |
| --- | --- |

2.

Pink, Pinklax eller puckellax (Oncorhynchus gorbuscha).

| 3. | Chum, Chumlax, Keta eller hundlax (Oncorhynchus keta). |
| --- | --- |

3.

Chum, Chumlax, Keta eller hundlax (Oncorhynchus keta).

| 4. | Kungslax (Oncorhynchus tschawytscha). |
| --- | --- |

4.

Kungslax (Oncorhynchus tschawytscha).

| 5. | Coho eller Coholax (Oncorhynchus kisutch). |
| --- | --- |

5.

Coho eller Coholax (Oncorhynchus kisutch).

| 6. | Japansk lax, Masu eller Masulax (Oncorhynchus masou). |
| --- | --- |

6.

Japansk lax, Masu eller Masulax (Oncorhynchus masou).

| 7. | Lax av arten Oncorhynchus rhodurus. |
| --- | --- |

7.

Lax av arten Oncorhynchus rhodurus.

0302 19 00

Annan

Bland de sötvattenslaxfiskar som omfattas av detta nummer ingår följande:

| 1. | Canadensisk sik, Bodensik, siklöja och älvsik (Coregonus clupeaformis, Coregonus fera, Coregonus albula, Coregonus lavaretus). |
| --- | --- |

1.

Canadensisk sik, Bodensik, siklöja och älvsik (Coregonus clupeaformis, Coregonus fera, Coregonus albula, Coregonus lavaretus).

| 2. | Näbbsik (Coregonus oxyrhynchus). |
| --- | --- |

2.

Näbbsik (Coregonus oxyrhynchus).

| 3. | Fjällröding (Salvelinus alpinus), bäckröding (Salvelinus fontinalis), Canadaröding (Salvelinus namaycush eller Christivomer namaycush). |
| --- | --- |

3.

Fjällröding (Salvelinus alpinus), bäckröding (Salvelinus fontinalis), Canadaröding (Salvelinus namaycush eller Christivomer namaycush).

0302 21 10
  till
  0302 29 80

Plattfisk (

  Pleuronectidae

  ,

  Bothidae

  ,

  Cynoglossidae

  ,

  Soleidae

  ,

  Scophthalmidae

  och

  Citharidae

  ), med undantag av ätbara slaktbiprodukter av fisk enligt nr
  0302 91
  -
  0302 99

Plattfiskar är inte platta i vertikalled som rocka, utan i horisontalled, med två ögon på ovansidan.

0302 29 80

Annan

Detta undernummer omfattar bl.a. slätvar (Scophthalmus rhombus), sandskädda (Pleuronectes limanda eller Limanda limanda), bergtunga eller bergskädda (Pleuronectes microcephalus eller Microstomus kitt) samt flundra, skrubbskädda eller skrubba (Platichthys flesus eller Flesus flesus).

0302 31 10
  och
  0302 31 90

Långfenad tonfisk (

  Thunnus alalunga

  )

Långfenad tonfisk känns igen på de långa bröstfenorna, vilka når bakom analöppningen, och på den mörkblå ryggen och de blågrå sidorna och buken.

0302 32 10
  och
  0302 32 90

Gulfenad tonfisk (

  Thunnus albacares

  )

Gulfenad tonfisk känns igen på stjärtfenan och den andra ryggfenan som är skärformade.

0302 33 10
  och
  0302 33 90

Bonit

Bonit (Euthynnus pelamis eller Katsuwonus pelamis) känns igen på fyra till sju mörka, längsgående ränder på buken. Den mörkblå ryggen framhävs av ett klart avgränsat grönt fält ovanför bröstfenan, vilket bleknar mot mitten av kroppen. Sidorna och buken är silverglänsande och fenorna korta.

Dessa undernummer omfattar inte ryggstrimmig pelamid (Sarda sarda), som har snedställda band på ryggen. Dessa fiskar klassificeras enligt undernr 0302 89 90 om de är färska eller kylda.

0302 41 00

Sill och strömming (

  Clupea harengus

  ,

  Clupea pallasii

  )

Med ”sill och strömming” i detta undernummer förstås endast Clupeidae av arten Clupea harengus (strömming) och Clupea pallasii (stillahavssill). Så kallad vargsill (Chirocentrus dorab) klassificeras enligt undernr 0302 89 90 om den importeras färsk eller kyld.

0302 43 10

Sardiner av arten

  Sardina pilchardus

Detta undernummer omfattar också stora, fullvuxna sardiner (upp till 25 cm långa) under namnet sardin.

0302 43 90

Skarpsill (

  Sprattus sprattus

  )

Med ”skarpsill” i detta undernummer förstås endast Clupeidae av arten Sprattus sprattus. Denna fisk, närbesläktad med sill, men mycket mindre i storlek, kallas ofta felaktigt ”ansjovis”.

0302 51 10
  och
  0302 51 90

Torsk (

  Gadus morhua

  ,

  Gadus ogac

  ,

  Gadus macrocephalus

  )

Torsk kan bli upp till 1,5 m lång. De har olivfärgad rygg med mörka fläckar och ljus buk med en vit, längsgående linje. De har tre ryggfenor, en kort bukfena och skäggtöm på hakan.

0302 53 00

Gråsej (

  Pollachius virens

  )

Gråsej är även känd under namnet sej.

0302 74 00

Ål (

  Anguilla

  spp.)

Med ”ål” i detta undernummer förstås endast egentlig ål (dvs. av släktet Anguilla), inbegripet den europeiska sötvattensålen (Anguilla anguilla) i dess två former (den brednosiga ålen och den spetsnosiga ålen), den amerikanska ålen (Anguilla rostrata), den japanska ålen (Anguilla japonica) och den australiska ålen (Anguilla australis).

Följaktligen omfattas inte fiskar som felaktigt betecknas som ålar, t.ex. havsål (Conger conger), muräna (Muraena helena) och sandål (av släktet Ammodytes) av detta undernummer utan klassificeras enligt undernr 0302 89 90 .

0302 81 15

Pigghaj (

  Squalus acanthias

  ) och rödhaj (

  Scyliorhinus

  spp.)

Pigghaj är taggiga, med gälspringor i sidan ovanför bröstfenan. Kroppen, som är rund och slät, är grå på ryggen och vit på buken. De kan bli upp till 1 m långa.

0302 81 80

Annan

Detta undernummer omfattar bl.a. gråhaj (Galeorhinus galeus eller Galeus canis).

0302 89 10

Sötvattenfisk

Sötvattenfisk enligt detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Sutare (Tinca tinca). |
| --- | --- |

1.

Sutare (Tinca tinca).

| 2. | Barb (arter av släktet Barbus). |
| --- | --- |

2.

Barb (arter av släktet Barbus).

| 3. | Abborre: vanlig abborre (Perca fluviatilis), svartabborre (arter av släktet Micropterus), solabborre (Lepomis gibbosus) och gärs (särskilt Gymnocephalus cernuus eller Acerina cernua). |
| --- | --- |

3.

Abborre: vanlig abborre (Perca fluviatilis), svartabborre (arter av släktet Micropterus), solabborre (Lepomis gibbosus) och gärs (särskilt Gymnocephalus cernuus eller Acerina cernua).

| 4. | Braxen (Abramis brama) och björkna (Blicca bjoerkna). |
| --- | --- |

4.

Braxen (Abramis brama) och björkna (Blicca bjoerkna).

| 5. | Gädda (arter av släktena Esox och Lepisosteus). |
| --- | --- |

5.

Gädda (arter av släktena Esox och Lepisosteus).

| 6. | Löja (Alburnus alburnus), sandkrypare (Gobio gobio), Donausandkrypare (Gobio uranoscopus), stensimpa (Cottus gobio) och lake (Lota lota). |
| --- | --- |

6.

Löja (Alburnus alburnus), sandkrypare (Gobio gobio), Donausandkrypare (Gobio uranoscopus), stensimpa (Cottus gobio) och lake (Lota lota).

| 7. | Flodnejonöga (Lampetra fluviatilis) och bäcknejonöga (Lampetra planeri). |
| --- | --- |

7.

Flodnejonöga (Lampetra fluviatilis) och bäcknejonöga (Lampetra planeri).

| 8. | Fisk som tillhör arter av släktena Leuciscus, Rutilus och Idus, t.ex. id, mört, färna, stäm. |
| --- | --- |

8.

Fisk som tillhör arter av släktena Leuciscus, Rutilus och Idus, t.ex. id, mört, färna, stäm.

| 9. | Harr (arter av släktet Thymallus). |
| --- | --- |

9.

Harr (arter av släktet Thymallus).

| 10. | Gös (Stizostedion lucioperca). |
| --- | --- |

10.

Gös (Stizostedion lucioperca).

0302 89 90

Annan fisk

Saltvattenfisk enligt detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Skäggtorsk och vitlinglyra (Trisopterus luscus och Trisopterus esmarki). |
| --- | --- |

1.

Skäggtorsk och vitlinglyra (Trisopterus luscus och Trisopterus esmarki).

| 2. | Större medelhavsabborre (av släktet Serranus) och havsabborre (av släktet Epinephelus). |
| --- | --- |

2.

Större medelhavsabborre (av släktet Serranus) och havsabborre (av släktet Epinephelus).

| 3. | Rödbarb (Mullus barbatus) och mulle (Mullus surmuletus). |
| --- | --- |

3.

Rödbarb (Mullus barbatus) och mulle (Mullus surmuletus).

| 4. | Knorrhane eller knot (arter av släktena Trigla, Eutrigla, Aspitrigla, Lepidotrigla och Trigloporus). |
| --- | --- |

4.

Knorrhane eller knot (arter av släktena Trigla, Eutrigla, Aspitrigla, Lepidotrigla och Trigloporus).

| 5. | Skorpionfisk (art av släktet Scorpaena). |
| --- | --- |

5.

Skorpionfisk (art av släktet Scorpaena).

| 6. | Havsnejonöga (Petromyzon marinus). |
| --- | --- |

6.

Havsnejonöga (Petromyzon marinus).

| 7. | Horngädda (Belone belone) och fjärsing (arter av släktet Trachinus). |
| --- | --- |

7.

Horngädda (Belone belone) och fjärsing (arter av släktet Trachinus).

| 8. | Nors (arter av släktet Osmerus). |
| --- | --- |

8.

Nors (arter av släktet Osmerus).

| 9. | Lodda (Mallotus villosus). |
| --- | --- |

9.

Lodda (Mallotus villosus).

| 10. | Fisk av arten Kathetostoma giganteum. |
| --- | --- |

10.

Fisk av arten Kathetostoma giganteum.

0302 91 00

Lever, rom och mjölke

Lever, rom och mjölke, färsk eller kyld, som på grund av beskaffenhet och tillstånd är lämpliga som livsmedel omfattas av detta undernummer även om varorna av avsedda för industriell användning.

0303

Fisk, fryst, med undantag av fiskfiléer och annat fiskkött enligt nr 0304

Bestämmelserna till de förklarande anmärkningarna till undernumren till nr 0302 gäller i tillämpliga delar för undernumren till nr 0303 .

0304

Fiskfiléer och annat fiskkött (även hackat eller malet), färska, kylda eller frysta

0304 31 00
  till
  0304 49 90

Färska eller kylda filéer

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0304 , första stycket, 1.

Dessa undernummer omfattar även filéer skurna i stycken förutsatt att styckena kan identifieras som härrörande från filé. De arter som används mest för detta ändamål är öring, lax, torsk, kolja, sej, rödfisk, vitling, kummel, guldbraxen eller guldmakrill, sjötunga, rödspätta, piggvar, långa, tonfisk, makrill, sill och strömming samt ansjovis.

0304 49 90

Annan

Detta undernummer omfattar bl.a. filéer av sill och strömming.

0304 61 00
  till
  0304 89 90

Frysta filéer

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0304 31 00 till 0304 49 90 .

Dessa undernummer omfattar djupfrysta block eller lappar bestående av filéer eller stycken av filéer (vanligtvis av torsk), även blandade med små mängder (inte överstigande 20 viktprocent) av finfördelad massa av samma fiskart som endast används för att fylla ut tomrum i blocken eller lapparna. Blocken eller lapparna är avsedda att skäras upp i mindre stycken (portioner, pinnar och liknande) som packas för detaljhandeln.

0304 93 10

Surimi

Surimi är en mellanprodukt som saluförs i fryst tillstånd. Den består av en nästan lukt- och smakfri vitaktig pasta framställd av finhackat, sköljt och passerat fiskkött. Genom upprepad sköljning avlägsnas det mesta av fettet och det vattenlösliga proteinet. För förbättring av konsistensen och stabilisering av produkten i fruset tillstånd tillsätts små mängder av tillsatser (t.ex. socker, salt, D-glucitol (sorbitol) och di- eller trifosfat).

Detta undernummer omfattar inte beredningar baserade på surimi (undernr 1604 20 05 )

0304 94 10

Surimi

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0304 93 10 .

0304 95 10

Surimi

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0304 93 10 .

0304 99 10

Surimi

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0304 93 10 .

0305

Fisk, torkad, saltad eller i saltlake; rökt (även varmrökt) fisk; mjöl och pelletar av fisk, lämpliga som livsmedel

0305 10 00

Mjöl och pelletar av fisk, lämpliga som livsmedel

Mjöl och pelletar av fisk görs vanligtvis lämpliga som livsmedel genom avlägsnande av olja och lukt och går ibland under namnet ”fiskkoncentrat”.

Detta undernummer omfattar även produkter under namnet ”instant fish”, framställda av färskt fiskkött som fryses, skärs i småbitar, finstrimlas och torkas.

0305 31 00
  till
  0305 39 90

Fiskfiléer, torkade, saltade eller i saltlake men inte rökta

De förklarande anmärkningarna till undernr 0304 31 00 till 0304 49 90 gäller i tillämpliga delar. Rökta fiskfiléer klassificeras enligt undernr 0305 41 00 till 0305 49 80 .

0305 41 00
  till
  0305 49 80

Rökt fisk, inbegripet filéer, annan än ätbara slaktbiprodukter av fisk

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0305 , fjärde stycket.

0305 63 00

Ansjovis (

  Engraulis

  spp.)

Detta undernummer omfattar endast ansjovis i saltlake som inte genomgått någon annan beredning. De förpackas i små tunnor eller glasburkar eller ofta i hermetiskt tillslutna plåtburkar utan att ha genomgått någon värmebehandling efter förpackningens tillslutning.

0306

Kräftdjur, även utan skal, levande, färska, kylda, frysta, torkade, saltade eller i saltlake; rökta kräftdjur, även utan skal, även kokta eller på annat sätt värmebehandlade före eller under rökningen; kräftdjur med skal, ångkokta eller kokta i vatten, även kylda, frysta, torkade, saltade eller i saltlake; mjöl och pelletar av kräftdjur, lämpliga som livsmedel

Kräftdjur som är skalade och kokta (t.ex. kokta och skalade räkstjärtar, vanligtvis frysta), klassificeras enligt nr 1605 .

Enligt nr 1605 klassficeras även delar av krabba (t.ex. klor) som är ångkokta eller kokta i vatten och delvis skalade samt som kan förtäras direkt utan att skalas ytterligare.

0306 11 10
  och
  0306 11 90

Languster (

  Palinurus

  spp.,

  Panulirus

  spp. och

  Jasus

  spp.)

Till skillnad från hummer är languster röda. De har endast små klor men välutvecklade antenner. Dessutom är ryggskölden taggig och knottrig.

0306 11 10

Kräftstjärtar

Detta undernummer omfattar kräftstjärtar med skal, hela eller kluvna, samt skalade stjärtar.

0306 11 90

Annan

Detta undernummer omfattar kräftor med skal, hela eller delade på längden, samt kräftkött.

0306 12 10
  och
  0306 12 90

Hummer (

  Homarus

  spp.)

Hummer är kräftdjur med stora klor. Okokta humrar är mörkblå med vit eller gulaktig marmorering och blir inte röda förrän de kokas.

Hummer föreligger i praktiskt taget samma former som languster.

0306 14 10
  till
  0306 14 90

Krabbor

Som krabbor anses ett stort antal kräftdjur med klor, av starkt varierande storlek, som skiljer sig från languster, hummer, räkor och kräftor genom att de inte har någon köttrik, ledad stjärt.

0306 14 90

Andra

Detta undernummer omfattar förutom de europeiska saltvattenkrabborna som simkrabba (Portunus puber) och spindelkrabba (Maia squinado) ett stort antal andra arter (särskilt av släktena Cancer, Carcinus, Portunus, Neptunus, Charybdis, Scylla, Erimacrus, Limulus, Maia, Menippi) samt sötvattenkrabban kinesisk ullhandskrabba (Eriocheir sinensis).

0306 15 00

Havskräftor (

  Nephrops norvegicus

  )

Havskräftorna känns igen på de långa, smala, prismatiska klorna.

0306 16 91
  till
  0306 17 99

Kallvattenräkor (

  Pandalus

  spp.,

  Crangon crangon

  ); andra räkor

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Räkor, av vilka vissa varianter ibland går under namnet ”rosa räkor” (trots att vissa varianter inte blir rosa förrän de kokas) av familjen Pandalidae. |
| --- | --- |

1.

Räkor, av vilka vissa varianter ibland går under namnet ”rosa räkor” (trots att vissa varianter inte blir rosa förrän de kokas) av familjen Pandalidae.

| 2. | Bruna eller gråa räkor av släktet Crangon. |
| --- | --- |

2.

Bruna eller gråa räkor av släktet Crangon.

| 3. | Räkor av familjerna Palaemonidae och Penaeidae. Bland dessa finns den vanliga räkan (Palaemon serratus) och kungsräkan (Penaeus caramota eller Penaeus kerathurus). |
| --- | --- |

3.

Räkor av familjerna Palaemonidae och Penaeidae. Bland dessa finns den vanliga räkan (Palaemon serratus) och kungsräkan (Penaeus caramota eller Penaeus kerathurus).

0306 19 10

Sötvattenkräftor

De viktigaste sötvattenkräftorna tillhör arter av släktena Astacus, Cambarus, Orconectes och Pacifastacus.

Detta undernummer omfattar även kräftstjärtar.

0306 31 00

Languster (

  Palinurus

  spp.,

  Panulirus

  spp. och

  Jasus

  spp.)

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0306 11 10 och 0306 11 90 .

0306 32 10
  till
  0306 32 99

Hummer (

  Homarus

  spp.)

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0306 12 10 och 0306 12 90 .

0306 33 10
  och
  0306 33 90

Krabbor

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0306 14 10 till 0306 14 90 .

0306 33 90

Andra

Detta undernummer omfattar förutom de europeiska saltvattenkrabborna som simkrabba (Portunus puber) och spindelkrabba (Maia squinado) ett stort antal andra arter (särskilt av arterna Paralithodes camchaticus, Callinectes sapidus, eller av släktena Chionoecetes, Cancer, Carcinus, Portunus, Neptunus, Charybdis, Scylla, Erimacrus, Limulus, Maia, Menippi) samt sötvattenkrabban kinesisk ullhandskrabba (Eriocheir sinensis).

0306 34 00

Havskräftor (

  Nephrops norvegicus

  )

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0306 15 00 .

0306 35 10
  till
  0306 36 90

Kallvattenräkor (

  Pandalus

  spp.,

  Crangon crangon

  ); andra räkor

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0306 16 91 till 0306 17 99 .

0306 39 10

Sötvattenkräftor

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0306 19 10 .

0306 91 00

Languster (

  Palinurus

  spp.,

  Panulirus

  spp. och

  Jasus

  spp.)

De förklarande anmärkningarna till undernr 0306 11 10 och 0306 11 90 gäller i tillämpliga delar.

0306 92 10
  och
  0306 92 90

Hummer (

  Homarus

  spp.)

De förklarande anmärkningarna till undernr 0306 12 10 och 0306 12 90 gäller i tillämpliga delar.

0306 93 10
  och
  0306 93 90

Krabbor

De förklarande anmärkningarna till undernr 0306 14 10 till 0306 14 90 gäller i tillämpliga delar.

0306 93 90

Andra

De förklarande anmärkningarna till undernr 0306 33 90 gäller i tillämpliga delar.

0306 94 00

Havskräftor (

  Nephrops norvegicus

  )

De förklarande anmärkningarna till undernr 0306 15 00 gäller i tillämpliga delar.

0306 95 11
  till
  0306 95 90

Räkor

De förklarande anmärkningarna till undernr 0306 16 91 till 0306 17 99 gäller i tillämpliga delar.

0306 99 10

Sötvattenkräftor

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0306 19 10 .

0307

Blötdjur, även utan skal, levande, färska, kylda, frysta, torkade, saltade eller i saltlake; rökta blötdjur, även utan skal, även kokta eller på annat sätt värmebehandlade före eller under rökningen; mjöl och pelletar av blötdjur, lämpliga som livsmedel

0307 11 10
  till
  0307 19 00

Ostron

Dessa undernummer omfattar endast tvåskaliga blötdjur av släktena Ostrea, Crassostrea (även kallad Gryphaea) och Pycnodonta.

Man skiljer i allmänhet mellan platta ostron (av släktet Ostrea) och ostron med ojämna skal, t.ex. portugisiska ostron (Crassostrea angulata) och amerikanska ostron (Crassostrea virginica).

0307 11 10

Levande platta ostron (av släktet

  Ostrea

  ), inte vägande mer än 40 g styck, skalet inräknat

Endast ostron av släktet Ostrea, inte vägande mer än 40 g/styck, skalet inräknat, klassificeras enligt detta undernummer. De platta ostron som fångas i Europa tillhör vanligen arten Ostrea edulis. Det finns även andra arter, särskilt Ostrea lurida från Nordamerikas Stillahavskust och Ostrea chilensis från Chile.

0307 11 90
  till
  0307 19 00

Andra

Ostron av släktet Ostrea, vägande mer än 40 g/styck, samt alla ostron, unga eller fullvuxna, av släktet Crassostrea (även kallat Gryphaea) och av släktet Pycnodonta klassificeras enligt dessa undernummer.

Släktet Crassostrea omfattar portugisiska ostron (Crassostrea angulata), japanska ostron (Crassostrea gigas) och amerikanska ostron (Crassostrea virginica).

0307 42 90

Andra

Detta undernummer omfattar tioarmad bläckfisk av arten Sepia pharaonis, jumbobläckfisk (Dosidicus gigas) och japansk bläckfisk (Todarodes pacificus).

0307 43 99

Annan

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0307 42 90 .

0307 49 80

Annan

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0307 42 90 .

0307 71 00
  till
  0307 79 00

Venusmusslor, hjärtmusslor och ”ark shells” (familjerna Arcidae, Arcticidae, Cardiidae, Donacidae, Hiatellidae, Mactridae, Mesodesmatidae, Myidae, Semelidae, Solecurtidae, Solenidae, Tridacnidae och Veneridae)

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Venusmusslor (Scrobicularia plana), musslor av släktet Mactra och hjärtmusslor (arter av släktet Cardium). |
| --- | --- |

1.

Venusmusslor (Scrobicularia plana), musslor av släktet Mactra och hjärtmusslor (arter av släktet Cardium).

| 2. | Knivmusslor (särskilt av släktena Solen marginatus, Solen siliqua och Solen ensis) och amerikanska venusmusslor (Venus mercenaria och Venus verrucosa). |
| --- | --- |

2.

Knivmusslor (särskilt av släktena Solen marginatus, Solen siliqua och Solen ensis) och amerikanska venusmusslor (Venus mercenaria och Venus verrucosa).

0307 91 00
  till
  0307 99 00

Andra, inbegripet mjöl och pelletar, lämpliga som livsmedel

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Havssnäckor, t.ex. den vanliga valthornssnäckan (Buccinum undatum). |
| --- | --- |

1.

Havssnäckor, t.ex. den vanliga valthornssnäckan (Buccinum undatum).

| 2. | Strandsnäckor (arter av släktena Littorina och Lunatia). |
| --- | --- |

2.

Strandsnäckor (arter av släktena Littorina och Lunatia).

KAPITEL 4

MEJERIPRODUKTER; FÅGELÄGG; NATURLIG HONUNG; ÄTBARA PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG, INTE NÄMNDA ELLER INBEGRIPNA NÅGON ANNANSTANS

Allmänna anmärkningar

Kaseinater framställda ur mjölkkasein används till exempel som emulgeringsmedel (natriumkaseinat) eller som proteinkälla (kalciumkaseinat). Produkter som innehåller mer än 3 viktprocent kaseinater beräknat på torrsubstansen är undantagna från nr 0401 till 0404, eftersom dessa kaseinater inte förekommer naturligt i mjölk i sådana halter (se särskilt nr 1901).

| 0401 | Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med socker eller annat sötningsmedel

  Detta nummer omfattar följande produkter, förutsatt att de inte innehåller andra tillsatser än dem som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 4, allmänna anvisningar, andra stycket:






  1. | Mjölk, obehandlad och oskummad, och helt eller delvis skummad mjölk. |
| --- | --- | --- |

0401

Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med socker eller annat sötningsmedel

Detta nummer omfattar följande produkter, förutsatt att de inte innehåller andra tillsatser än dem som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 4, allmänna anvisningar, andra stycket:

1.

Mjölk, obehandlad och oskummad, och helt eller delvis skummad mjölk.

| 2. | Pastöriserad mjölk, dvs. mjölk vars hållbarhet har förbättrats genom att bakterierna delvis har oskadliggjorts genom värmebehandling. |
| --- | --- |

2.

Pastöriserad mjölk, dvs. mjölk vars hållbarhet har förbättrats genom att bakterierna delvis har oskadliggjorts genom värmebehandling.

| 3. | Steriliserad mjölk, inbegripet UHT-mjölk, som har längre hållbarhet genom att bakterierna praktiskt taget helt har oskadliggjorts genom en mera omfattande värmebehandling. |
| --- | --- |

3.

Steriliserad mjölk, inbegripet UHT-mjölk, som har längre hållbarhet genom att bakterierna praktiskt taget helt har oskadliggjorts genom en mera omfattande värmebehandling.

| 4. | Homogeniserad mjölk, dvs. mjölk i vilken fettkulorna i den naturliga emulsionen, genom mekanisk behandling under mycket högt tryck i förening med värmebehandling, har sönderdelats till småkulor av mindre storlek, vilket delvis förhindrar att det bildas grädde. |
| --- | --- |

4.

Homogeniserad mjölk, dvs. mjölk i vilken fettkulorna i den naturliga emulsionen, genom mekanisk behandling under mycket högt tryck i förening med värmebehandling, har sönderdelats till småkulor av mindre storlek, vilket delvis förhindrar att det bildas grädde.

| 5. | Peptoniserad mjölk, dvs. mjölk som gjorts mera lättsmält genom tillsats av pepsiner, som påverkar nedbrytningen av proteiner. |
| --- | --- |

5.

Peptoniserad mjölk, dvs. mjölk som gjorts mera lättsmält genom tillsats av pepsiner, som påverkar nedbrytningen av proteiner.

| 6. | Grädde, dvs. det fettlager som bildas naturligt på ytan av mjölken genom en långsam anhopning av emulsionens fettkulor. Oavsett om den avlägsnas för hand eller genom att mjölken centrifugeras i en separator innehåller den, förutom andra mjölkbeståndsdelar, en relativt stor mängd fett (vanligtvis över 10 viktprocent). Genom vissa former av centrifugering utvinns grädde med en fetthalt på över 50 viktprocent. |
| --- | --- |

6.

Grädde, dvs. det fettlager som bildas naturligt på ytan av mjölken genom en långsam anhopning av emulsionens fettkulor. Oavsett om den avlägsnas för hand eller genom att mjölken centrifugeras i en separator innehåller den, förutom andra mjölkbeståndsdelar, en relativt stor mängd fett (vanligtvis över 10 viktprocent). Genom vissa former av centrifugering utvinns grädde med en fetthalt på över 50 viktprocent.

Begreppet ”inte koncentrerad” i detta nummer omfattar grädde som, oavsett fetthalten, uteslutande har framställts på något av följande sätt:

| a) | Genom att den skummats från mjölkens yta. |
| --- | --- |

a)

Genom att den skummats från mjölkens yta.

| b) | Genom centrifugering. |
| --- | --- |

b)

Genom centrifugering.

Grädde som koncentrerats på olika sätt, t.ex. genom indunstning av vatten under värmebehandling, omfattas dock av nr 0402 .

0402

Mjölk och grädde, koncentrerade eller försatta med socker eller annat sötningsmedel

Detta nummer omfattar bl.a. mjölkpulver till vilket steriliserat centrifugat har återförts, under förutsättning att proportionerna av naturliga mjölkbeståndsdelar inte har förändrats (annars nr 0404 ).

Produkter som innehåller mer än 3 viktprocent sojalecitin (emulgeringsmedel) beräknat på torrsubstansen är undantagna från detta HS-nummer.

Se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0404 , undantag d.

0403

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao

Produkter i pastaform, som vanligtvis äts med sked, skall inte klassificeras som produkter i form av pulver eller granulat eller i annan fast form.

Med ”kärnmjölk” i detta nummer avses såväl söt (dvs. osyrad) som syrad kärnmjölk.

0403 10 11
  till
  0403 10 99

Yoghurt

Endast de produkter som har erhållits genom mjölksyrajäsning uteslutande av Streptococcus thermophilus och Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus omfattas av dessa undernummer.

Dessa undernummer omfattar inte produkter som efter fermenteringen har genomgått en värmebehandling genom vilken yoghurtkulturerna har deaktiverats (undernr 0403 90 ).

0403 90 11
  till
  0403 90 99

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0403 10 11 till 0403 10 99 .

Dessa undernummer omfattar inte produkter av typen ”cagliata” i enlighet med de förklarande anmärkningarna till undernr 0406 10 30 till 0406 10 80 , tredje stycket.

0404

Vassle, även koncentrerad eller försatt med socker eller annat sötningsmedel; produkter bestående av naturliga mjölkbeståndsdelar, även försatta med socker eller annat sötningsmedel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

Se de förklarande anmärkningarna till nr 0402 , första stycket.

0404 90 21
  till
  0404 90 89

Andra slag

Den förklarande anmärkningen till nr 0402 gäller i tillämpliga delar.

Dessa undernummer omfattar koncentrerade mjölkproteiner som delvis har erhållits genom att laktos och mineralsalter avlägsnats från skummjölk och i vilka proteinhalten uppgår till 85 viktprocent eller mindre av torrsubstansen. Proteinhalten beräknas genom att multiplicera kvävehalten med en omräkningsfaktor på 6,38.

När proteinhalten i koncentrerade mjölkproteiner uppgår till mer än 85 viktprocent av torrsubstansen omfattas produkten av nr 3504 (se kompletterande anmärkning 1 till kapitel 35).

0405

Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter

0405 10 11
  till
  0405 10 90

Smör

Begreppet ”smör” definieras i anmärkning 2 a och i anmärkning 2 till undernummer i detta kapitel.

Se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0405 , A.

Smör är en emulsion av vatten i mjölkfett, i vilken vattnet utgör dess dispergerande fas och fettet dess kontinuerliga fas.

Grädde (nr 0401 och 0402 ) – vilkens fetthalt i vissa fall kan vara lika stor som smörs – är däremot en emulsion av fettkulor i vatten, i vilken vattnet är den kontinuerliga fasen och fettet den dispergerande fasen.

På grund av denna strukturskillnad kan man genom att tillsätta en lämplig mängd vatten till grädden nästan rekonstituera den ursprungliga mjölken, vilket inte är möjligt med smör.

0405 20 10
  till
  0405 20 90

Bredbara smörfettsprodukter

Begreppet ”bredbara smörfettsprodukter” definieras i anmärkning 2 b till detta kapitel.

Se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0405 , B.

0405 90 10
  och
  0405 90 90

Annat

Se anmärkning 2 till undernummer till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0405 , C.

0406

Ost och ostmassa

Produkter där mjölkfettet helt eller delvis har ersatts av andra typer av fett (t.ex. vegetabiliskt fett) klassificeras inte som ost enligt detta nummer (vanligtvis nr 2106 ).

0406 10 30
  till
  0406 10 80

Färsk (inte mognad) ost (inbegripet mesost) samt ostmassa

Beträffande mesost hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0406 , andra stycket.

Ostmassa framställs av filmjölk ur vilken det mesta av vasslan har avlägsnats (t.ex. genom avrinning eller pressning). Ostmassa (i annan form än pulver) med en tillsats av upp till 30 viktprocent socker och frukt anses behålla karaktären av ostmassa och klassificeras enligt dessa undernummer.

Dessa undernummer omfattar bl.a. produkter av typen ”cagliata”, dvs. produkter som har framställts genom koagulering med löpe, andra enzymer eller syrabehandling, av oskummad mjölk eller helt eller delvis skummad mjölk, varifrån den största delen serum har tagits bort. Dessa produkter föreligger i form av pasta, som ännu inte är plastisk ostmassa, som är slät, lätt att separera till gryn, med en intensiv karaktäristisk doft och med ett natriumkloridinnehåll på högst 0,3 viktprocent. Produkterna, som utgör ”mellanprodukter”, behöver bearbetas ytterligare, huvudsakligen för att erhålla ostar.

0406 20 00

Riven eller pulveriserad ost av alla slag

Detta undernummer omfattar:

| 1. | Riven ost, som i allmänhet används som smaktillsats eller för andra ändamål inom livsmedelsindustrin. Riven ost erhålls oftast från hård ost (t.ex. Grana, Parmigiano Reggiano, Emmentaler, Reggianito, Sbrinz, Asiago, Pecorino). Dessa ostar kan delvis vara torkade för att säkra längsta möjliga hållbarhet.
  Denna klassificering omfattar även ost som har klumpats ihop efter rivning. |
| --- | --- |

1.

Riven ost, som i allmänhet används som smaktillsats eller för andra ändamål inom livsmedelsindustrin. Riven ost erhålls oftast från hård ost (t.ex. Grana, Parmigiano Reggiano, Emmentaler, Reggianito, Sbrinz, Asiago, Pecorino). Dessa ostar kan delvis vara torkade för att säkra längsta möjliga hållbarhet.

Denna klassificering omfattar även ost som har klumpats ihop efter rivning.

| 2. | Pulveriserad ost, som vanligtvis används inom livsmedelsindustrin. Pulveriserad ost framställs av alla slags ostar som antingen har gjorts flytande och därefter pulvriserats, eller reducerats till en pasta, torkats och rivits. |
| --- | --- |

2.

Pulveriserad ost, som vanligtvis används inom livsmedelsindustrin. Pulveriserad ost framställs av alla slags ostar som antingen har gjorts flytande och därefter pulvriserats, eller reducerats till en pasta, torkats och rivits.

0406 30 10
  till
  0406 30 90

Smältost, inte riven eller pulveriserad

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0406 , första stycket, 3.

0406 40 10
  till
  0406 40 90

Blåmögelost och annan ost med marmoreringar vilka framställts genom användning av

  Penicillium roqueforti

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 0406 40 .

Dessa ostar kännetecknas av den oregelbundna pigmenteringen på grund av att det utvecklas mögel i ostmassan.

0406 40 90

Annan

Detta undernummer omfattar också ostar med en klart synlig, vit/gråaktig, oregelbunden pigmentering i ostmassan, som erhållits genom användning av färglösa stammar av Penicillium roqueforti.

0407

Fågelägg med skal, färska, konserverade eller kokta

Detta nummer omfattar även ruttna ägg med skal samt delvis ruvade ägg.

Konservering kan ske genom att äggen utvändigt behandlas med fett, vax eller paraffin, genom att de läggs ned i en kalk- eller vattenglaslösning eller på annat sätt.

Med fjäderfä avses fåglar enligt nr 0105 .

0407 11 00
  till
  0407 19 90

Befruktade ägg för inkubering

Dessa undernummer omfattar endast ägg av fjäderfä och andra fåglar som uppfyller de villkor som de behöriga myndigheterna har fastställt.

0408

Fågelägg utan skal samt äggula, färska, torkade, ångkokta eller kokta i vatten, gjutna, frysta eller på annat sätt konserverade, även försatta med socker eller annat sötningsmedel

0408 11 80

Annan

Detta undernummer omfattar äggulor som är lämpliga som livsmedel och äggulor som är olämpliga som livsmedel, bortsett från sådana som omfattas av undernr 0408 11 20 .

Detta undernummer omfattar också torkad äggula som konserverats genom tillsats av små mängder kemikalier och är avsedd att användas vid framställning av bakverk, pastaprodukter och liknande.

0408 19 81
  och
  0408 19 89

Annan

De förklarande anmärkningarna till undernr 0408 11 80 , första meningen gäller i tillämpliga delar.

0408 91 80

Andra

De förklarande anmärkningarna till undernr 0408 11 80 gäller i tillämpliga delar.

0408 99 80

Andra

De förklarande anmärkningarna till undernr 0408 11 80 gäller i tillämpliga delar.

Förutom hela ägg utan skal, som kan vara färska, omfattar detta undernummer konserverade, flytande hela ägg som t.ex. konserverats genom tillsats av salt eller kemiska konserveringsmedel samt frysta hela ägg. Det omfattar även ägg som är ångkokta eller kokta i vatten och gjutna ägg (t.ex. cylindriska ”långa ägg” bestående av gulor och vitor av flera ägg).

Detta undernummer omfattar produkter bestående av pastöriserade flytande hela fågelägg (minst 99 viktprocent) som innehåller små mängder tillsatt vatten och citronsyra som förhindrar avfärgning. Sådana produkter har samma organoleptiska egenskaper som ett färskt fågelägg.

KAPITEL 5

PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG, INTE NÄMNDA ELLER INBEGRIPNA NÅGON ANNANSTANS

| 0505 | Skinn och andra delar av fåglar, med kvarsittande fjädrar eller dun, fjädrar och delar av fjädrar (även med klippta kanter) samt dun, även rengjorda, desinficerade eller behandlade i konserverande syfte men inte vidare bearbetade; mjöl och avfall av fjädrar eller delar av fjädrar |
| --- | --- |
| 0505 10 10
  och
  0505 10 90 | Fjädrar av sådana slag som används för stoppningsändamål; dun

  Produkter enligt dessa undernummer definieras i de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 0505 10 . |
| 0505 10 10 | Råa

  Detta undernummer omfattar fjädrar av sådana slag som används för stoppningsändamål och dun i det skick de föreligger efter att ha plockats från fågelkroppen, även i vått tillstånd. Det omfattar även fjädrar och dun som efter plockningen är rengjorda, desinficerade och behandlade endast i konserverande syfte.
  Detta undernummer omfattar även återvunna (eller använda) fjädrar som inte kan återanvändas i befintligt skick för stoppningsändamål. Produkter enligt detta undernummer föreligger vanligtvis i form av sammanpressade balar. |
| 0505 10 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar fjädrar av sådana slag som används för stoppningsändamål och dun som har genomgått en mera omfattande rengöring än den som avses i de förklarande anmärkningarna till undernr 0505 10 10 , t.ex. vatten- eller ångtvätt och varmluftstorkning. |
| 0505 90 00 | Andra slag

  Detta undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Skinn och andra delar av fåglar (huvuden, vingar, halsar och liknande), med kvarsittande fjädrar eller dun, t.ex. avsedda för framställning av prydnader till huvudbonader. |

0505

Skinn och andra delar av fåglar, med kvarsittande fjädrar eller dun, fjädrar och delar av fjädrar (även med klippta kanter) samt dun, även rengjorda, desinficerade eller behandlade i konserverande syfte men inte vidare bearbetade; mjöl och avfall av fjädrar eller delar av fjädrar

0505 10 10
  och
  0505 10 90

Fjädrar av sådana slag som används för stoppningsändamål; dun

Produkter enligt dessa undernummer definieras i de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 0505 10 .

0505 10 10

Råa

Detta undernummer omfattar fjädrar av sådana slag som används för stoppningsändamål och dun i det skick de föreligger efter att ha plockats från fågelkroppen, även i vått tillstånd. Det omfattar även fjädrar och dun som efter plockningen är rengjorda, desinficerade och behandlade endast i konserverande syfte.

Detta undernummer omfattar även återvunna (eller använda) fjädrar som inte kan återanvändas i befintligt skick för stoppningsändamål. Produkter enligt detta undernummer föreligger vanligtvis i form av sammanpressade balar.

0505 10 90

Andra

Detta undernummer omfattar fjädrar av sådana slag som används för stoppningsändamål och dun som har genomgått en mera omfattande rengöring än den som avses i de förklarande anmärkningarna till undernr 0505 10 10 , t.ex. vatten- eller ångtvätt och varmluftstorkning.

0505 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a.:

1.

Skinn och andra delar av fåglar (huvuden, vingar, halsar och liknande), med kvarsittande fjädrar eller dun, t.ex. avsedda för framställning av prydnader till huvudbonader.

| 2. | Fågelskinn utan täckfjädrar, särskilt den del av gåsskinnet som kallas svanhud och som huvudsakligen används för framställning av pomponger. |
| --- | --- |

2.

Fågelskinn utan täckfjädrar, särskilt den del av gåsskinnet som kallas svanhud och som huvudsakligen används för framställning av pomponger.

| 3. | Stora ving- eller stjärtfjädrar och fjädrar från andra delar av fjäderdräkten, som inte kan användas för stoppning, särskilt på grund av sin storlek och styva skaft. |
| --- | --- |

3.

Stora ving- eller stjärtfjädrar och fjädrar från andra delar av fjäderdräkten, som inte kan användas för stoppning, särskilt på grund av sin storlek och styva skaft.

| 4. | Prydnadsfjädrar som efter bearbetning används vid framställning av prydnader till huvudbonader, konstgjorda blommor och liknande. Sådana fjädrar är t.ex. fjädrar från struts, ägrett, häger, fasan, marabustork, ibisfågel, påfågel, paradisfågel, flamingo, nötskrika, kolibri, skata, gam, mås och stork. |
| --- | --- |

4.

Prydnadsfjädrar som efter bearbetning används vid framställning av prydnader till huvudbonader, konstgjorda blommor och liknande. Sådana fjädrar är t.ex. fjädrar från struts, ägrett, häger, fasan, marabustork, ibisfågel, påfågel, paradisfågel, flamingo, nötskrika, kolibri, skata, gam, mås och stork.

| 5. | Fjädrar, vanligtvis av samma längd, används för framställning av dammvippor och fjädervippor. |
| --- | --- |

5.

Fjädrar, vanligtvis av samma längd, används för framställning av dammvippor och fjädervippor.

| 6. | Vissa delar av fjädrar, som spolar och skaft, även kluvna (t.ex. för framställning av tandpetare och fiskeredskap), fanstrålar som klippts från skaftet eller fästs vid en tunn del av skaftet, även med klippta kanter (spritade fjädrar). Om de trots eventuell behandling har kvar karaktären av fjädrar för stoppningsändamål omfattas de dock av undernr 0505 10 10 eller 0505 10 90 .
  Detta undernummer omfattar även så kallade gerissene Hahnenhälse, dvs. fjäderskaft som är putsade utom i de fina spetsarna där små fanrester blivit kvar. |
| --- | --- |

6.

Vissa delar av fjädrar, som spolar och skaft, även kluvna (t.ex. för framställning av tandpetare och fiskeredskap), fanstrålar som klippts från skaftet eller fästs vid en tunn del av skaftet, även med klippta kanter (spritade fjädrar). Om de trots eventuell behandling har kvar karaktären av fjädrar för stoppningsändamål omfattas de dock av undernr 0505 10 10 eller 0505 10 90 .

Detta undernummer omfattar även så kallade gerissene Hahnenhälse, dvs. fjäderskaft som är putsade utom i de fina spetsarna där små fanrester blivit kvar.

| 7. | Mjöl och avfall av fjädrar eller delar av fjädrar. |
| --- | --- |

7.

Mjöl och avfall av fjädrar eller delar av fjädrar.

0506

Ben och kvicke, obearbetade, avfettade, enkelt preparerade (men inte tillformade), behandlade med syra eller befriade från gelatin; mjöl och avfall av dessa produkter

0506 10 00

Ossein samt ben behandlade med syra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0506 , andra stycket, 3.

0506 90 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0506 , andra stycket, 1, 2, 4 och 5.

0510 00 00

Ambra, bävergäll, sibet och mysk; spanska flugor; galla, även torkad; körtlar och andra animaliska produkter som används för beredning av farmaceutiska produkter, färska, kylda, frysta eller tillfälligt konserverade på annat sätt

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0510 omfattar detta nummer vävnad av moderkaka, kyld eller fryst, även i sterila behållare.

0511

Animaliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; döda djur enligt kapitlen 1 och 3, olämpliga som livsmedel

0511 91 10

Fiskavfall

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0511 , 6 a till d.

0511 91 90

Andra slag

Detta undernummer omfattar följande:

| 1. | Otjänlig rom och mjölke (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0511 , 5 a och b. |
| --- | --- |

1.

Otjänlig rom och mjölke (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0511 , 5 a och b.

| 2. | Avfall av kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur, t.ex. räkskal, även pulveriserat. |
| --- | --- |

2.

Avfall av kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur, t.ex. räkskal, även pulveriserat.

| 3. | Döda djur enligt kapitel 3, oätliga eller otjänliga som livsmedel, t.ex. dafnier (vattenloppor) och andra ostracoda (musselkräftor) eller phyllopoda (bladfotingar), torkade, som foder till akvariefiskar. |
| --- | --- |

3.

Döda djur enligt kapitel 3, oätliga eller otjänliga som livsmedel, t.ex. dafnier (vattenloppor) och andra ostracoda (musselkräftor) eller phyllopoda (bladfotingar), torkade, som foder till akvariefiskar.

0511 99 31
  och
  0511 99 39

Naturlig tvättsvamp av animaliskt ursprung

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0511 , 14.

0511 99 31

Rå

Förutom svamp som föreligger i det tillstånd i vilket den hämtats från havet omfattar detta undernummer naturlig tvättsvamp som har befriats från den yttre hinnan och en del orenheter (t.ex. kalkartade beståndsdelar och sand) genom att slås eller bultas och tvättas i havsvatten.

Detta undernummer omfattar också naturlig svamp som befriats från obrukbara delar (t.ex. ruttna delar), särskilt genom tillskärning och på det hela taget all svamp som inte har genomgått kemisk behandling.

0511 99 39

Annan

Detta undernummer omfattar svamp som är ytterligare bearbetad, t.ex. som fullständigt befriats från kalkartade beståndsdelar, gjorts ljusare (genom behandling med brom eller natriumtiosulfat), avfettats (med hjälp av ammoniaklösning), blekts (med hjälp av 2 % oxalsyra) eller gjorts lämplig för användning genom andra kemiska behandlingar.

0511 99 85

Andra slag

Detta undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0511 , punkterna 2, 3, 4, 7, 8 och 13. Detta undernummer omfattar också döda djur enligt kapitel 1, oätliga eller otjänliga som livsmedel.

Detta undernummer omfattar inte blodplasma från djur (t.ex. nr 3002 ).

AVDELNING II

VEGETABILISKA PRODUKTER

KAPITEL 6

LEVANDE TRÄD OCH ANDRA LEVANDE VÄXTER; LÖKAR, RÖTTER O.D.; SNITTBLOMMOR OCH SNITTGRÖNT

| 0601 | Lökar, stamknölar, rotknölar och rhizomer, i vila, under tillväxt eller i blomning; växter (inbegripet plantor) och rötter av cikoriaarter, andra än rötter enligt nr 1212 |
| --- | --- |
| 0601 20 30 | Orkidéer, hyacinter, narcisser och tulpaner

  Detta undernummer omfattar bl.a. epifytiska orkidéer (t.ex. orkidéer av släktena Cattleya och Dendrobium). |
| 0602 | Andra levande växter (inbegripet rötter), sticklingar och ympkvistar; svampmycelium |
| 0602 10 10
  och
  0602 10 90 | Icke rotade sticklingar samt ympkvistar

  Dessa undernummer omfattar följande:






  1. | Levande plantdelar utan rötter som skilts från moderplantan så att de bildar självständiga plantor (sticklingar). |

0601

Lökar, stamknölar, rotknölar och rhizomer, i vila, under tillväxt eller i blomning; växter (inbegripet plantor) och rötter av cikoriaarter, andra än rötter enligt nr 1212

0601 20 30

Orkidéer, hyacinter, narcisser och tulpaner

Detta undernummer omfattar bl.a. epifytiska orkidéer (t.ex. orkidéer av släktena Cattleya och Dendrobium).

0602

Andra levande växter (inbegripet rötter), sticklingar och ympkvistar; svampmycelium

0602 10 10
  och
  0602 10 90

Icke rotade sticklingar samt ympkvistar

Dessa undernummer omfattar följande:

1.

Levande plantdelar utan rötter som skilts från moderplantan så att de bildar självständiga plantor (sticklingar).

| 2. | Levande plantdelar med knoppar (ögon) avsedda för ympning på plantor (ympkvistar). |
| --- | --- |

2.

Levande plantdelar med knoppar (ögon) avsedda för ympning på plantor (ympkvistar).

0602 40 00

Rosor, även ympade/okulerade

Detta undernummer omfattar såväl odlade rosor som nyponrosor och vildrosor.

0602 90 10

Svampmycelium

Svampmycelium är beteckningen för ett ofta underjordiskt nät av tunna trådar (thallus eller mycelium) som växer på ovansidan av ruttnande animaliskt eller vegetabiliskt stoff och utvecklas i själva vävnaderna, varvid svampar uppstår.

Förädlat svampmycelium som förekommer i handeln säljs i form av plattor bestående av delvis förmultnade halmrester på vilka det bildas mycelieskikt.

Detta undernummer omfattar också en produkt bestående av ännu inte utvecklat, mikroskopiskt urskiljbart svampmycelium på ett skikt av sädeskorn inbäddade i en kompost av steriliserad hästgödsel (en blandning av halm och hästspillning).

0602 90 41

Skogsträd

Detta undernummer omfattar unga plantor av frön från barr- eller lövträd som vanligtvis används till skogsplantering. De levereras i allmänhet utan rotklump.

0602 90 45

Rotade sticklingar och unga plantor

Detta undernummer omfattar unga plantor, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, dvs. plantor som kräver ytterligare odling i plantskola före utplantering. Det rör sig om ett- eller tvååriga fröplantor, rotade sticklingar, ympade eller okulerade grundstammar eller plantor, avläggare och plantor som vanligtvis inte är mer än två till tre år gamla.

0602 90 48

Andra

Detta undernummer omfattar träd och buskar av europeiska och exotiska arter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, som vanligtvis inte används till skogsplantering. De levereras i allmänhet med rotklump.

0602 90 50

Andra frilandsplantor

Detta undernummer omfattar vinterhärdiga växter avsedda för bestående plantering och vilkas icke vedartade stjälk ovan jord vissnar på hösten och skjuter nya skott på våren.

Detta undernummer omfattar även ormbunkar samt kärr- och vattenväxter (med undantag av varor enligt nr 0601 och undernr 0602 90 99 ).

Detta undernummer omfattar även gräs i rullar eller plattor för anläggning av gräsmattor.

0603

Snittblommor och blomknoppar av sådana slag som är lämpliga till buketter eller annat prydnadsändamål, friska, torkade, färgade, blekta, impregnerade eller på annat sätt preparerade

0603 11 00
  till
  0603 19 70

Friska

Dessa undernummer omfattar bl.a. blommor och blomknoppar vilkas naturliga färg ändrats eller förbättrats, särskilt genom absorption av färglösningar före eller efter avskärningen eller endast genom neddoppning, förutsatt av varorna är friska.

0603 19 70

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. solrosor och reseda. Stjälkar och blad av dessa båda växter (utan blommor) omfattas dock av undernr 1404 90 00 .

Detta undernummer omfattar också pilgrenar med knoppar eller blommor. Pilgrenar utan knoppar eller blommor omfattas dock av undernr 1401 90 00 .

0604

Blad, kvistar och andra växtdelar, utan blommor eller blomknoppar, samt gräs, mossa och lavar, utgörande varor av sådana slag som är lämpliga till buketter eller annat prydnadsändamål, friska, torkade, färgade, blekta, impregnerade eller på annat sätt preparerade

0604 20 11

Renlav

Denna växt tillhör Cladoniafamiljen (Cladonia rangiferina, Cladonia silvatica och Cladonia alpestris).

0604 20 90

Andra

Detta undernummer omfattar inte friska ax och kolvar av sockermajs (Zea mays var. saccharata) (kapitel 7) eller spannmålsväxter (kapitel 10).

0604 90 11

Renlav

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0604 20 11 .

0604 90 91

Endast torkade

Detta undernummer omfattar inte torkade kvistar som tvinnats eller formats till spiraler, oavsett om de tvinnades eller formades till spiraler före torkningen (undernr 0604 90 99 ).

Detta undernummer omfattar inte endast torkade ax och kolvar av sockermajs (Zea mays var. saccharata) (kapitel 7) eller spannmålsväxter (kapitel 10).

0604 90 99

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. torkade ax och kolvar av spannmålsväxter (t.ex. majs) som är blekta, färgade, impregnerade eller behandlade på annat sätt för dekorationsändamål. Detta undernummer omfattar även torkade kvistar som tvinnats eller formats till spiraler.

KAPITEL 7

GRÖNSAKER SAMT VISSA ÄTBARA RÖTTER OCH STAM- ELLER ROTKNÖLAR

Allmänna anmärkningar

| 1. | Blanchering är inte tillåten i detta kapitel, med undantag av följande:






  — | Frysta grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten) enligt nr 0710. |
| --- | --- | --- |

1.

Blanchering är inte tillåten i detta kapitel, med undantag av följande:

—

Frysta grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten) enligt nr 0710.

| — | Torkade baljväxtfrön, även skalade eller sönderdelade, enligt nr 0713. |
| --- | --- |

—

Torkade baljväxtfrön, även skalade eller sönderdelade, enligt nr 0713.

| 2. | Groddar (grönsaksgroddar och andra groddar) är groddade frön avsedda att användas som livsmedel, som äts råa eller kokta. Groddning innebär att frön förmås att gro genom att de fuktas (detta ökar frönas vattenhalt och bryter deras viloperiod) tills en ny planta börjar växa upp och utveckla blad.
  I allmänhet kan konsumtionsklara groddar presenteras på tre sätt:






  a) | Som groddad planta med hjärtblad (kotelydoner, de första blad som utvecklas ur grodden), rester av fröna och rötter. |
| --- | --- | --- |

2.

Groddar (grönsaksgroddar och andra groddar) är groddade frön avsedda att användas som livsmedel, som äts råa eller kokta. Groddning innebär att frön förmås att gro genom att de fuktas (detta ökar frönas vattenhalt och bryter deras viloperiod) tills en ny planta börjar växa upp och utveckla blad.

I allmänhet kan konsumtionsklara groddar presenteras på tre sätt:

a)

Som groddad planta med hjärtblad (kotelydoner, de första blad som utvecklas ur grodden), rester av fröna och rötter.

| b) | Som planta bestående av det groddade spannmålskornet, t.ex. korngroddar, så kallad grönmalt (se även förklarande anmärkningar till undernr 1107 10 11 till 1107 10 99), som antingen kan användas rå i sallader eller, efter ytterligare bearbetning, för framställning av huvudsakligen öl eller whisky. |
| --- | --- |

b)

Som planta bestående av det groddade spannmålskornet, t.ex. korngroddar, så kallad grönmalt (se även förklarande anmärkningar till undernr 1107 10 11 till 1107 10 99), som antingen kan användas rå i sallader eller, efter ytterligare bearbetning, för framställning av huvudsakligen öl eller whisky.

| c) | Som ”babyplanta” bestående av enbart hjärtblad utan rester av frön eller rötter och utan ”vuxna blad” (utvecklade blad). Dessa typer av groddar presenteras ofta i små askar med odlingssubstrat. |
| --- | --- |

c)

Som ”babyplanta” bestående av enbart hjärtblad utan rester av frön eller rötter och utan ”vuxna blad” (utvecklade blad). Dessa typer av groddar presenteras ofta i små askar med odlingssubstrat.

Vid klassificering av groddar ska följande principer tillämpas:

| — | Grönsaksgroddar enligt kapitel 7 ska klassificeras som färska grönsaker i kapitel 7 under respektive nummer, eftersom färska grönsaker omfattas av detta kapitel oberoende av huruvida de är avsedda som livsmedel, utsäde eller plantering, med undantag av grönsaksplantor färdiga för omplantering enligt nr 0602 (se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 7, allmänna anmärkningar, stycke tio). |
| --- | --- |

—

Grönsaksgroddar enligt kapitel 7 ska klassificeras som färska grönsaker i kapitel 7 under respektive nummer, eftersom färska grönsaker omfattas av detta kapitel oberoende av huruvida de är avsedda som livsmedel, utsäde eller plantering, med undantag av grönsaksplantor färdiga för omplantering enligt nr 0602 (se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 7, allmänna anmärkningar, stycke tio).

| — | Bönor som används för produktion av böngroddar klassificeras enligt nr 0713 som torkade baljväxtfrön (se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 0713 31). Böngroddar som grott ur sådana bönor och groddar från andra torkade baljväxtfrön klassificeras emellertid som färska baljfrukter enligt nr 0708. |
| --- | --- |

—

Bönor som används för produktion av böngroddar klassificeras enligt nr 0713 som torkade baljväxtfrön (se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 0713 31). Böngroddar som grott ur sådana bönor och groddar från andra torkade baljväxtfrön klassificeras emellertid som färska baljfrukter enligt nr 0708.

| — | Även om vissa plantor som frön kan klassificeras i andra kapitel i Kombinerade nomenklaturen, t.ex. kapitel 9 eller 12, blir de när de har grott färdigt, lämpliga för konsumtion som grönsaker, och bör därför klassificeras i kapitel 7, eftersom de förlorat de objektiva egenskaper som motiverar en klassificering i kapitlen 9 och 12. Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0709, första stycket, 14, vad gäller bambuskott och sojabönsgroddar. |
| --- | --- |

—

Även om vissa plantor som frön kan klassificeras i andra kapitel i Kombinerade nomenklaturen, t.ex. kapitel 9 eller 12, blir de när de har grott färdigt, lämpliga för konsumtion som grönsaker, och bör därför klassificeras i kapitel 7, eftersom de förlorat de objektiva egenskaper som motiverar en klassificering i kapitlen 9 och 12. Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0709, första stycket, 14, vad gäller bambuskott och sojabönsgroddar.

| — | Groddar av korn av spannmål enligt kapitel 10 (nr 1001, 1002, 1003, 1004, 1006 eller 1008), t.ex. korngroddar, klassificeras enligt undernr 1107 10 (korngroddar undantas från kapitel 10, se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1003, undantag a), som är det mest specifika numret för spannmålsgroddar, eftersom den inte begränsas till torkade spannmålsgroddar (malt). Grönmalt klassificeras enligt undernr 1107 10 11 till 1107 10 99 (se de förklarande anmärkningarna till undernr 1107 10 11 till 1107 10 99, första stycket) och betraktas som korn som börjat gro men ännu inte torkats. |
| --- | --- |

—

Groddar av korn av spannmål enligt kapitel 10 (nr 1001, 1002, 1003, 1004, 1006 eller 1008), t.ex. korngroddar, klassificeras enligt undernr 1107 10 (korngroddar undantas från kapitel 10, se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1003, undantag a), som är det mest specifika numret för spannmålsgroddar, eftersom den inte begränsas till torkade spannmålsgroddar (malt). Grönmalt klassificeras enligt undernr 1107 10 11 till 1107 10 99 (se de förklarande anmärkningarna till undernr 1107 10 11 till 1107 10 99, första stycket) och betraktas som korn som börjat gro men ännu inte torkats.

| — | Groddar av sorten Zea mays var. saccharata (sockermajs) som ska klassificeras enligt kapitel 7 genom tillämpning av anmärkning 2 till kapitel 7 och anmärkning 2 till kapitel 10, ska klassificeras enligt nr 0709 (undernr 0709 99 60). |
| --- | --- |

—

Groddar av sorten Zea mays var. saccharata (sockermajs) som ska klassificeras enligt kapitel 7 genom tillämpning av anmärkning 2 till kapitel 7 och anmärkning 2 till kapitel 10, ska klassificeras enligt nr 0709 (undernr 0709 99 60).

Icke uttömmande förteckning över groddar med KN-nummer:

| KN-nr | Varuslag (latinskt namn) |
| --- | --- |
| 0703 10 19 | groddar av lök (Allium cepa) |
| 0703 20 00 | groddar av vitlök (Allium sativum) |
| 0703 90 00 | groddar av purjolök (Allium porrum) |
| 0704 90 90 | broccoligroddar (Brassica oleracea var. italica) |
| 0704 90 90 | groddar av senapskål (Eruca sativa; syn. Eruca vesicaria ssp. sativa [Miller] Thell., Brassica eruca L.) |
| 0706 90 90 | groddar av rödbetor (Beta vulgaris ssp. vulgaris) |
| 0706 90 90 | groddar av rädisor (Raphanus sativus) |
| 0708 10 00 | groddar av ärtor (Pisum sativum) |
| 0708 20 00 | groddar av adzukiböna (Phaseolus angularis) |
| 0708 20 00 | groddar av mungböna (Vigna radiata) |
| 0708 20 00 | groddar av rosenböna (Phaseolus pubescens) |
| 0708 90 00 | kikärtsgroddar (Cicer arietinum) |
| 0708 90 00 | groddar av klöverärt (Lotus maritimus) |
| 0708 90 00 | linsgroddar (Lens culinaris) |
| 0708 90 00 | groddar av duvärt (Cajanus cajan) |
| 0709 99 50 | fänkålsgroddar (Foeniculum vulgare var. azoricum) |
| 0709 99 60 | groddar av sockermajs (Zea mays var. saccharata) |
| 0709 99 90 | basilikumgroddar (Ocimum spp.) |
| 0709 99 90 | groddar av svart senap (Brassica nigra, syn.: Sinapis nigra L., Sisymbrium nigrum [L.] Prantl.) |
| 0709 99 90 | groddar av anisisop (Agastache foeniculum) |
| 0709 99 90 | groddar av gurkört (Borago officinalis) |
| 0709 99 90 | groddar av kinesisk toon (Toona sinensis) |
| 0709 99 90 | groddar av glasört (Salicornia europaea) |
| 0709 99 90 | groddar av koriander (Coriandrum sativum) |
| 0709 99 90 | groddar av krasse (Lepidium sativum) |
| 0709 99 90 | groddar av bockhornsklöver (Trigonella foenum-graecum) |
| 0709 99 90 | groddar av grön eller röd bladmynta (Perilla frutescens) |
| 0709 99 90 | groddar av solros (Helianthus annuus) |
| 0709 99 90 | groddar av vit senap (Sinapis alba) |
| 1107 10 19 | grönmalt av vete (Triticum aestivum) |
| 1107 10 99 | grönmalt av korn (Hordeum vulgare) |
| 1107 10 99 | grönmalt av hirs (Panicum miliaceum) |
| 1107 10 99 | grönmalt av havre (Avena sativa) |
| 1107 10 99 | grönmalt av ris (Oryza sativa) |
| 1107 10 99 | grönmalt av råg (Secale cereale) |
| 1214 90 90 | alfalfagroddar (Medicago sativa) |

KN-nr

Varuslag (latinskt namn)

0703 10 19

groddar av lök (Allium cepa)

0703 20 00

groddar av vitlök (Allium sativum)

0703 90 00

groddar av purjolök (Allium porrum)

0704 90 90

broccoligroddar (Brassica oleracea var. italica)

0704 90 90

groddar av senapskål (Eruca sativa; syn. Eruca vesicaria ssp. sativa [Miller] Thell., Brassica eruca L.)

0706 90 90

groddar av rödbetor (Beta vulgaris ssp. vulgaris)

0706 90 90

groddar av rädisor (Raphanus sativus)

0708 10 00

groddar av ärtor (Pisum sativum)

0708 20 00

groddar av adzukiböna (Phaseolus angularis)

0708 20 00

groddar av mungböna (Vigna radiata)

0708 20 00

groddar av rosenböna (Phaseolus pubescens)

0708 90 00

kikärtsgroddar (Cicer arietinum)

0708 90 00

groddar av klöverärt (Lotus maritimus)

0708 90 00

linsgroddar (Lens culinaris)

0708 90 00

groddar av duvärt (Cajanus cajan)

0709 99 50

fänkålsgroddar (Foeniculum vulgare var. azoricum)

0709 99 60

groddar av sockermajs (Zea mays var. saccharata)

0709 99 90

basilikumgroddar (Ocimum spp.)

0709 99 90

groddar av svart senap (Brassica nigra, syn.: Sinapis nigra L., Sisymbrium nigrum [L.] Prantl.)

0709 99 90

groddar av anisisop (Agastache foeniculum)

0709 99 90

groddar av gurkört (Borago officinalis)

0709 99 90

groddar av kinesisk toon (Toona sinensis)

0709 99 90

groddar av glasört (Salicornia europaea)

0709 99 90

groddar av koriander (Coriandrum sativum)

0709 99 90

groddar av krasse (Lepidium sativum)

0709 99 90

groddar av bockhornsklöver (Trigonella foenum-graecum)

0709 99 90

groddar av grön eller röd bladmynta (Perilla frutescens)

0709 99 90

groddar av solros (Helianthus annuus)

0709 99 90

groddar av vit senap (Sinapis alba)

1107 10 19

grönmalt av vete (Triticum aestivum)

1107 10 99

grönmalt av korn (Hordeum vulgare)

1107 10 99

grönmalt av hirs (Panicum miliaceum)

1107 10 99

grönmalt av havre (Avena sativa)

1107 10 99

grönmalt av ris (Oryza sativa)

1107 10 99

grönmalt av råg (Secale cereale)

1214 90 90

alfalfagroddar (Medicago sativa)

| 0701 | Potatis, färsk eller kyld |
| --- | --- |
| 0701 90 50 | Nyskördad, under tiden 1 januari–30 juni

  Nyskördad potatis kännetecknas av sin ljusa färg (vanligtvis vit eller rosa) och det tunna skalet som ännu inte är färdigbildat och lätt kan gnidas eller skrapas av. Nyskördad potatis visar heller inga tecken till att gro. |
| 0703 | Kepalök (vanlig lök), schalottenlök, vitlök, purjolök och lök av andra

  Allium

  -arter, färska eller kylda |
| 0703 10 11
  till
  0703 10 90 | Kepalök (vanlig lök) och schalottenlök

  Dessa undernummer omfattar alla sorters lök (Allium cepa) och schalottenlök (Allium ascalonicum). |
| 0703 10 11 | Sättlök

  Detta undernummer omfattar ettåriga lökar som härstammar från frö, för utplantering. Deras diameter är i allmänhet 1 till 2 cm. |
| 0703 20 00 | Vitlök

  Detta undernummer omfattar all slags vitlök (Allium sativum) som är lämplig som livsmedel.
  Detta undernummer omfattar också vitlök bestående av en enda lök utan separata klyftor, med en ungefärlig diameter av 25–50 mm, som i handeln beskrivs som ”solovitlök”, (på engelska även ”pearl garlic”, ”single bulb garlish”, ”single clove garlic”, ”monobulb garlic”) eller en liknande handelsbenämning. Detta undernummer omfattar inte så kallad ”jumbovitlök” eller ”elefantvitlök” (Allium ampeloprasum, som omfattas av undernummer 0703 90 00 ), som består av en enda lök med en ungefärlig diameter av minst 60 mm (dvs. avsevärt större och tyngre än en vitlök med flera klyftor). Arterna Allium sativum och Allium ampeloprasum har också olika genpooler. |
| 0703 90 00 | Purjolök och lök av andra

  Allium

  -arter

  Detta undernummer omfattar den vanliga ätliga purjolöken (Allium porrum), salladslök (Allium fistulosum) och gräslök (Allium schoenoprasum). |
| 0704 | Kål, färsk eller kyld |
| 0704 10 00 | Blomkål (inbegripet broccolo)

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0704 , första stycket, 1. |
| 0704 90 10 | Vitkål och rödkål

  Detta undernummer omfattar vitkål (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. alba D. C.), inklusive grönkål (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. var. alba D. C. subvar. conica och subvar. piramidalis) och rödkål (Brassica oleracea L. var. capitata. L. f. rubra (L.) Thell). |
| 0704 90 90 | Annan

  Detta undernummer omfattar savoykål (Brassica oleracea L. var. bullata D. C. och var. sabauda L.), salladskål (t.ex. Brassica sinensis och Brassica pekinensis), kålrabbi (Brassica oleracea var. gongylodes) och broccoli (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck).
  Detta undernummer omfattar däremot inte följande:






  a) | Rotfrukter av släktet Brassica (rovor omfattas av nr 0706 och kålrötter (Brassica napus var. napobrassica) omfattas av nr 1214 ). |

0701

Potatis, färsk eller kyld

0701 90 50

Nyskördad, under tiden 1 januari–30 juni

Nyskördad potatis kännetecknas av sin ljusa färg (vanligtvis vit eller rosa) och det tunna skalet som ännu inte är färdigbildat och lätt kan gnidas eller skrapas av. Nyskördad potatis visar heller inga tecken till att gro.

0703

Kepalök (vanlig lök), schalottenlök, vitlök, purjolök och lök av andra

  Allium

  -arter, färska eller kylda

0703 10 11
  till
  0703 10 90

Kepalök (vanlig lök) och schalottenlök

Dessa undernummer omfattar alla sorters lök (Allium cepa) och schalottenlök (Allium ascalonicum).

0703 10 11

Sättlök

Detta undernummer omfattar ettåriga lökar som härstammar från frö, för utplantering. Deras diameter är i allmänhet 1 till 2 cm.

0703 20 00

Vitlök

Detta undernummer omfattar all slags vitlök (Allium sativum) som är lämplig som livsmedel.

Detta undernummer omfattar också vitlök bestående av en enda lök utan separata klyftor, med en ungefärlig diameter av 25–50 mm, som i handeln beskrivs som ”solovitlök”, (på engelska även ”pearl garlic”, ”single bulb garlish”, ”single clove garlic”, ”monobulb garlic”) eller en liknande handelsbenämning. Detta undernummer omfattar inte så kallad ”jumbovitlök” eller ”elefantvitlök” (Allium ampeloprasum, som omfattas av undernummer 0703 90 00 ), som består av en enda lök med en ungefärlig diameter av minst 60 mm (dvs. avsevärt större och tyngre än en vitlök med flera klyftor). Arterna Allium sativum och Allium ampeloprasum har också olika genpooler.

0703 90 00

Purjolök och lök av andra

  Allium

  -arter

Detta undernummer omfattar den vanliga ätliga purjolöken (Allium porrum), salladslök (Allium fistulosum) och gräslök (Allium schoenoprasum).

0704

Kål, färsk eller kyld

0704 10 00

Blomkål (inbegripet broccolo)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0704 , första stycket, 1.

0704 90 10

Vitkål och rödkål

Detta undernummer omfattar vitkål (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. alba D. C.), inklusive grönkål (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. var. alba D. C. subvar. conica och subvar. piramidalis) och rödkål (Brassica oleracea L. var. capitata. L. f. rubra (L.) Thell).

0704 90 90

Annan

Detta undernummer omfattar savoykål (Brassica oleracea L. var. bullata D. C. och var. sabauda L.), salladskål (t.ex. Brassica sinensis och Brassica pekinensis), kålrabbi (Brassica oleracea var. gongylodes) och broccoli (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck).

Detta undernummer omfattar däremot inte följande:

a)

Rotfrukter av släktet Brassica (rovor omfattas av nr 0706 och kålrötter (Brassica napus var. napobrassica) omfattas av nr 1214 ).

| b) | Foderkål, t.ex. röd eller vit fodermärgkål (Brassica oleracea var. medullosa) och bladkål (Brassica oleracea var. viridis) omfattas av nr 1214 . |
| --- | --- |

b)

Foderkål, t.ex. röd eller vit fodermärgkål (Brassica oleracea var. medullosa) och bladkål (Brassica oleracea var. viridis) omfattas av nr 1214 .

0706

Morötter, rovor, rödbetor, haverrot (salsifi), rotselleri, rädisor och liknande rotfrukter, färska eller kylda

0706 10 00

Morötter och rovor

Detta undernummer omfattar endast varieteter av rovor och morötter (röda eller rosa) som är lämpliga som livsmedel. Fodermorötter, vanligtvis vita eller blekgula, foderrovor (Brassica campestris var. rapa) och kålrötter (Brassica napus var. napobrassica) omfattas av undernr 1214 90 10 .

0706 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Rödbetor (Beta vulgaris var. conditiva). |
| --- | --- |

1.

Rödbetor (Beta vulgaris var. conditiva).

| 2. | Haverrötter (Tragopogon porrifolius) och svartrötter (Scorzonera hispanica). |
| --- | --- |

2.

Haverrötter (Tragopogon porrifolius) och svartrötter (Scorzonera hispanica).

| 3. | Rädisor av alla slag: vita, svarta, rosa och liknande (Raphanus sativus var. sativus) och rättikor (Raphanus sativus var. niger). |
| --- | --- |

3.

Rädisor av alla slag: vita, svarta, rosa och liknande (Raphanus sativus var. sativus) och rättikor (Raphanus sativus var. niger).

| 4. | Rotpersilja (Petroselinum crispum var. tuberosum) och rotkörvel (Chaerophyllum bulbosum). |
| --- | --- |

4.

Rotpersilja (Petroselinum crispum var. tuberosum) och rotkörvel (Chaerophyllum bulbosum).

| 5. | Palsternackor (Pastinaca cativa). |
| --- | --- |

5.

Palsternackor (Pastinaca cativa).

| 6. | Japanska jordärtskockor (Stachys affinis eller Stachys sieboldii), som är gulvita, avlånga rotstockar med förträngningar, vanligtvis stora som ett lillfinger. |
| --- | --- |

6.

Japanska jordärtskockor (Stachys affinis eller Stachys sieboldii), som är gulvita, avlånga rotstockar med förträngningar, vanligtvis stora som ett lillfinger.

Rotfrukter och rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, t.ex. jordärtskockor, batater (sötpotatis), taro och jams omfattas däremot av nr 0714 .

0707 00

Gurkor, färska eller kylda

0707 00 90

Små gurkor, så kallade cornichons (minst 85 styck per kg)

Cornichons i detta undernummer är en sort av små gurkor (85 styck eller fler per kg).

0708

Baljfrukter och baljväxtfrön, färska eller kylda

0708 10 00

Ärter (

  Pisum sativum

  )

Detta undernummer omfattar alla ärter av arten Pisum sativum, inbegripet foderärter (Pisum sativum var. arvense).

Det omfattar inte vignabönor (även den med svart öga), som omfattas av undernr 0708 20 00 eller kikärter av släktet Cicer, som omfattas av undernr 0708 90 00 .

0708 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0708 , första stycket, 3, 4, 5 och 6.

0709

Andra grönsaker, färska eller kylda

0709 20 00

Sparris

Detta undernummer omfattar endast de unga skotten av sparris (Asparagus officinalis).

0709 40 00

Bladselleri (blekselleri)

Detta undernummer omfattar selleri av sorterna Apium graveolens L. var. dulce (Mill.) Pers. (stjälkselleri) och Apium graveolens var. secalinum Alef. (bladselleri).

0709 59 10

Kantareller

Detta undernummer omfattar endast de i allmänhet äggulegula kantarellerna av arterna Cantharellus cibarius Fries och Cantharellus friesii Quélet. Liknande ätliga slag, t.ex. falsk kantarell (Clitocybe aurantiaca) och trumpetsvamp (Craterellus cornucopioides), som ibland används som tryffelersättning i charkuterier, omfattas av undernr 0709 59 90 .

0709 59 30

Rörsoppar

Detta undernummer omfattar endast rörsoppar av släktet Boletus, särskilt stensopp eller Karljohanssvamp (Boletus edulis).

0709 60 10
  till
  0709 60 99

Frukter av släktena

  Capsicum

  och

  Pimenta

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0709 , första stycket, 5.

0709 92 10
  och
  0709 92 90

Oliver

Oliver från vilka olja utvunnits men med en fetthalt överstigande 8 viktprocent kvarstår under dessa undernummer.

0709 99 10

Sallat, med undantag av trädgårdssallat (

  Lactuca sativa

  ) och cikoriasallat (

  Cichorium

  spp.)

Detta undernummer omfattar alla typer av salladsväxter med undantag av trädgårdssallat (Lactuca sativa) cikoriasallat och endivesallat (arter av släktet Cichorium spp.), t.ex.:

| 1. | Vintersallat |
| --- | --- |

1.

Vintersallat

| 2. | Maskrosor (Taraxacum officinale). |
| --- | --- |

2.

Maskrosor (Taraxacum officinale).

0709 99 20

Mangold och kardon

Detta undernummer omfattar mangold (Beta vulgaris subvar. cicla) och kardon (Cynara cardunculus).

0709 99 40

Kapris

Kapris är blomknoppar från en taggig perenn buske (Capparis spinosa).

0709 99 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Okra eller gombo (Hibiscus esculentus). |
| --- | --- |

1.

Okra eller gombo (Hibiscus esculentus).

| 2. | Rabarber. |
| --- | --- |

2.

Rabarber.

| 3. | Ängssyra (Rumex acetosa). |
| --- | --- |

3.

Ängssyra (Rumex acetosa).

| 4. | Harsyra (Oxalis crenata). |
| --- | --- |

4.

Harsyra (Oxalis crenata).

| 5. | Sockerrot (Sium sisarum). |
| --- | --- |

5.

Sockerrot (Sium sisarum).

| 6. | Olika typer av krasse, t.ex. smörgåskrasse (Lepidium sativum), vattenkrasse (Nasturtium officinale), vinterkrasse (Barbarea verna) och blomster- eller indiankrasse (Tropaeolum majus). |
| --- | --- |

6.

Olika typer av krasse, t.ex. smörgåskrasse (Lepidium sativum), vattenkrasse (Nasturtium officinale), vinterkrasse (Barbarea verna) och blomster- eller indiankrasse (Tropaeolum majus).

| 7. | Vanlig portlak (Portulaca oleracea). |
| --- | --- |

7.

Vanlig portlak (Portulaca oleracea).

| 8. | Persilja och körvel, med undantag av rotpersilja och rotkörvel, som omfattas av undernr 0706 90 90 . |
| --- | --- |

8.

Persilja och körvel, med undantag av rotpersilja och rotkörvel, som omfattas av undernr 0706 90 90 .

| 9. | Dragon (Artemisia dracunculus) och kyndel (Satureja hortensis eller Satureja montana). |
| --- | --- |

9.

Dragon (Artemisia dracunculus) och kyndel (Satureja hortensis eller Satureja montana).

| 10. | Mejram (Origanum majorana). |
| --- | --- |

10.

Mejram (Origanum majorana).

| 11. | Lök av familjen Liliaceae av arterna Muscari comosum (gängse beteckningar är ”lampasciolo”, vildlök, ”lilas de terre”, ”feather hyacinth”). |
| --- | --- |

11.

Lök av familjen Liliaceae av arterna Muscari comosum (gängse beteckningar är ”lampasciolo”, vildlök, ”lilas de terre”, ”feather hyacinth”).

Följande omfattas inte av detta undernummer:

| a) | Rotfrukter och rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin som omfattas av nr 0714 . |
| --- | --- |

a)

Rotfrukter och rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin som omfattas av nr 0714 .

| b) | Vissa kryddväxter, trots att de används som livsmedel. Detta gäller särskilt följande:






  1. | Timjan (undernr 0910 99 31 till 0910 99 39 ). |
| --- | --- | --- |

b)

Vissa kryddväxter, trots att de används som livsmedel. Detta gäller särskilt följande:

1.

Timjan (undernr 0910 99 31 till 0910 99 39 ).

| 2. | Lagerblad (undernr 0910 99 50 ). |
| --- | --- |

2.

Lagerblad (undernr 0910 99 50 ).

| 3. | Vild mejram (kungsmynta) eller oregano (Origanum vulgare), salvia (Salvia officinalis), basilika (Ocimum basilicum), mynta (alla sorter), verbena eller järnört (arter av släktet Verbena), ruta eller vinruta (Ruta graveolens), isop (Hyssopus officinalis) och gurkört (Borago officinalis), som omfattas av nr 1211 . |
| --- | --- |

3.

Vild mejram (kungsmynta) eller oregano (Origanum vulgare), salvia (Salvia officinalis), basilika (Ocimum basilicum), mynta (alla sorter), verbena eller järnört (arter av släktet Verbena), ruta eller vinruta (Ruta graveolens), isop (Hyssopus officinalis) och gurkört (Borago officinalis), som omfattas av nr 1211 .

0710

Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta

Uttrycket ”frysta” så som det definieras i tredje stycket i de förklarande anmärkningarna till HS för detta kapitel ska också jämföras med de kriterier som fastställs i EU-domstolens dom i mål 120/75. På samma sätt ska frysningsprocessen enligt domstolens tolkning av dessa kriterier i sin dom i mål C-423/09 leda till att produkten förändras en gång för alla, med resultatet att det inte längre rör sig om produkten i dess naturliga skick.

Därför anses produkter vara ”frysta” om de till följd av frysningsprocessen genomgått vissa irreversibla förändringar, bland annat beträffande cellstrukturen, och därigenom inte längre är i naturligt skick, även efter det att de börjat tina eller tinats helt.

0711

Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd

0711 20 10
  och
  0711 20 90

Oliver

Dessa undernummer omfattar oliver, vanligtvis i saltlake, som ännu inte befriats från sin bittra smak. Oliver som gjorts lämpliga för direkt konsumtion – även om detta skett genom en långvarig behandling i saltlake – omfattas inte av dessa undernummer utan klassificeras enligt undernr 2005 70 00 .

0711 40 00

Gurkor

Detta undernummer omfattar gurkor som lagts i stora behållare med saltlake, vilken eventuellt kan innehålla ättika eller ättiksyra, som tillfälligt säkrar hållbarheten under transport och lagring. Gurkorna är olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd. Produkterna innehåller vanligtvis minst 10 viktprocent salt.

Före varornas slutliga användning behandlas de i allmänhet på följande sätt, vilket medför att de skall klassificeras enligt kapitel 20:

| — | En viss avsaltning med efterföljande kryddning (oftast genom tillsats av en ättiksbaserad kryddad täckande vätska). |
| --- | --- |

—

En viss avsaltning med efterföljande kryddning (oftast genom tillsats av en ättiksbaserad kryddad täckande vätska).

| — | Pastörisering som kompletterar saltets och ättikans stabiliserande inverkan sedan varorna packats i små behållare (plåtburkar, flaskor, glasburkar och liknande). |
| --- | --- |

—

Pastörisering som kompletterar saltets och ättikans stabiliserande inverkan sedan varorna packats i små behållare (plåtburkar, flaskor, glasburkar och liknande).

Gurkor, även i saltlake, som genomgått fullständig mjölksyrning omfattas däremot av kapitel 20. Gurkor som genomgått fullständig mjölksyrning kännetecknas av att hela fruktköttet vid genomskärning uppvisar ett glasaktigt, dvs. något genomskinligt, utseende.

0711 51 00

Svampar av släktet

  Agaricus

Svampar enligt detta undernummer får vara tillfälligt konserverade i stark saltlake med tillsats av ättika eller ättiksyra.

0711 90 70

Kapris

Kapris enligt detta undernummer är i allmänhet förpackade i saltlake i fat.

0712

Torkade grönsaker, hela, i bitar, skivade, krossade eller pulveriserade, men inte vidare beredda

Detta nummer omfattar inte varor som i torkat tillstånd inte används som grönsaker utan huvudsakligen för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål (nr 1211 ).

0712 90 30

Tomater

Beträffande klassificeringen av tomatpulver hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 2002 90 11 till 2002 90 99 .

0712 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar inte torkade blad och rötter av maskros (Taraxacum officinale), torkad ängssyra (Rumex acetosa) och torkad blomster- eller indiankrasse (Tropaeolum majus) som används till medicinska ändamål (undernr 1211 90 86 ).

0713

Torkade baljväxtfrön, även skalade eller sönderdelade

Varor enligt detta nummer som är avsedda som utsäde är förädlade och kännetecknas i allmänhet av sin förpackning (t.ex. säckar med uppgift om användningsområde) och sitt högre pris.

0713 10 10
  och
  0713 10 90

Ärter (

  Pisum sativum

  )

De förklarande anmärkningarna till undernr 0708 10 00 gäller i tillämpliga delar.

0713 20 00

Kikärter

Kikärter enligt detta undernummer tillhör släktet Cicer (huvudsakligen Cicer arietinum) oavsett om de används som utsäde, livsmedel eller djurfoder.

0713 31 00

Bönor av arterna

  Vigna mungo
   (L.) Hepper och

  Vigna radiata
   (L.) Wilczek

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 0713 31 .

0713 32 00

Adzukibönor (

  Phaseolus

  eller

  Vigna angularis

  )

Adzukibönor saluförs alltid i torkat tillstånd. I omoget tillstånd är bönorna gröna, med hög vattenhalt. När växten har mognat är de röda och har torkat ut.

0713 35 00

Ögonbönor (

  Vigna unguiculata

  )

Detta undernummer omfattar sparrisböna (tidigare Dolichos sinensis ssp. sesquipedalis), som anses vara en böna av släktet Vigna. Namnen ”Dolichos unguiculata” och ”Dolichos sinensis” är synonymer, vilka inte längre används för bönor av släktet Vigna. Det korrekta namnet för sparrisböna är således ”Vigna unguiculata (L) Walp. ssp. sesquipedalis”.

0713 40 00

Linser

Detta undernummer omfattar endast linser av släktena Ervum och Lens, t.ex. de olika sorterna av vanliga linser (Ervum lens och Lens esculenta) och Ervum ervilia.

0713 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar, med undantag för sparrisböna enligt undernummer 0713 35 00 och för duvärt (Cajanus cajan) enligt undernummer 0713 60 00 , Dolichos av släktet Dolichos, t.ex. hjälmböna (Dolichos lablab), Canavalia ensiformis, Mucuna utilis och guarfrön (Cyamopsis tetragonoloba).

Följande omfattas inte av detta undernummer: frön av vicker av andra arter än Vicia faba (undernr 1209 29 45 ) och lupiner (Lupinus) (undernr 1209 29 50 ).

0714

Maniok-, arrow- och salepsrot, jordärtskockor, batater (sötpotatis) och liknande rötter, stam- eller rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, färska, kylda, frysta eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar; märg av sagopalm

Uttrycket ”i form av pelletar” definieras i anmärkning 1 till avdelning II.

0714 10 00

Maniokrot (kassava)

Detta undernummer omfattar:

| 1. | Rotknölar av maniok, av vilka det finns två huvudsorter (Manihot utilissima och Manihot aipi). Rötterna är ordnade som ekrarna i ett hjul. Vikten vid skörd kan variera från 500 g till 3 kg eller mer. |
| --- | --- |

1.

Rotknölar av maniok, av vilka det finns två huvudsorter (Manihot utilissima och Manihot aipi). Rötterna är ordnade som ekrarna i ett hjul. Vikten vid skörd kan variera från 500 g till 3 kg eller mer.

| 2. | Pelletar framställda av hoppressade småbitar av maniokrötter eller hoppressat mjöl av rötterna (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0714 , andra stycket). |
| --- | --- |

2.

Pelletar framställda av hoppressade småbitar av maniokrötter eller hoppressat mjöl av rötterna (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0714 , andra stycket).

0714 20 10
  och
  0714 20 90

Batater (sötpotatis)

Batater (sötpotatis) är rotknölar från en örtklängväxt (Ipomea batatas) med vitt, gul eller rött fruktkött beroende på sort.

0714 90 20

Arrowrot, salepsrot och liknande rötter, stam- och rotknölar med hög halt av stärkelse

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Rötterna av arrowrot, tillhörande olika växtarter beroende på sitt ursprung: Arrowrot från Brasilien (Maranta arundinacea), från Indien (Maranta indica), från Tahiti (Tacca pinnatifida), från Antillerna (Canna edulis). |
| --- | --- |

1.

Rötterna av arrowrot, tillhörande olika växtarter beroende på sitt ursprung: Arrowrot från Brasilien (Maranta arundinacea), från Indien (Maranta indica), från Tahiti (Tacca pinnatifida), från Antillerna (Canna edulis).

| 2. | Saleprötter från olika sorter av växter tillhörande släktet Orchis. |
| --- | --- |

2.

Saleprötter från olika sorter av växter tillhörande släktet Orchis.

| 3. | Döda rötter av dalior och andra döda blomsterknölar. |
| --- | --- |

3.

Döda rötter av dalior och andra döda blomsterknölar.

| 4. | Stamknölar av mandelsäv (Cyperus esculentus), också kallade ”jordmandlar”. |
| --- | --- |

4.

Stamknölar av mandelsäv (Cyperus esculentus), också kallade ”jordmandlar”.

0714 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar de olika sorterna av jordärtskocka (t.ex. Helianthus tuberosus, Helianthus strumosus och Helianthus decapetalus) och så kallad sago, den stärkelsehaltiga märgen från vissa palmer av en mängd olika arter (t.ex. Metroxylon, Rumphii, Raphia ruffia, Arenga).

KAPITEL 8

ÄTBAR FRUKT SAMT ÄTBARA BÄR OCH NÖTTER; SKAL AV CITRUSFRUKTER ELLER MELONER

Allmänna anmärkningar

| 1. | Detta kapitel omfattar frukt avsedd för destillering, i form av grov pulp, även om naturlig jäsning har börjat. |
| --- | --- |

1.

Detta kapitel omfattar frukt avsedd för destillering, i form av grov pulp, även om naturlig jäsning har börjat.

| 2. | Pastörisering är inte tillåten i detta kapitel, med undantag av följande:






  — | Torkad frukt och torkade nötter enligt detta kapitel. |
| --- | --- | --- |

2.

Pastörisering är inte tillåten i detta kapitel, med undantag av följande:

—

Torkad frukt och torkade nötter enligt detta kapitel.

| — | Tillfälligt konserverade frukter och nötter enligt nr 0812. |
| --- | --- |

—

Tillfälligt konserverade frukter och nötter enligt nr 0812.

| — | Frysta frukter och nötter enligt nr 0811. |
| --- | --- |

—

Frysta frukter och nötter enligt nr 0811.

Steriliserade frukter och nötter omfattas inte av detta kapitel (vanligtvis nr 2008).

| 0801 | Kokosnötter, paranötter och cashewnötter, färska eller torkade, även skalade |
| --- | --- |
| 0801 21 00
  och
  0801 22 00 | Paranötter

  Paranötter är nötter med hårt skal, som till formen och storleken påminner om mandarinklyftor. Skalet omger en stor kärna med trekantigt tvärsnitt i ett brunaktigt fibrigt hölje. |
| 0802 | Andra nötter, färska eller torkade, även skalade |
| 0802 21 00
  och
  0802 22 00 | Hasselnötter (

  Corylus

  spp.)

  Dessa undernummer omfattar hasselnötter (frukter av Corylus avellana), turkiska hasselnötter (frukter av Corylus colurna) och filbertnötter (frukter av Corylus maxima). |
| 0802 41 00
  och
  0802 42 00 | Kastanjer (

  Castanea

  spp.)

  Dessa undernummer omfattar endast ätliga kastanjer av släktet Castanea. De omfattar således inte vattenkastanjer (frukter av Trapa natans), som omfattas av undernr 0802 90 85 , och hästkastanjer (Aesculus hippocastanum), som omfattas av nr 2308 . |
| 0802 51 00
  och
  0802 52 00 | Pistaschmandel

  Pistaschmandlar är frukter från pistaschträdet (Pistacia vera), som huvudsakligen odlas på Sicilien, i Grekland och i Mellanöstern.
  Pistaschmandeln är av samma storlek som en liten oliv och består av en mjuk, tunn, vanligen fuktig rödbrun kapsel med mycket ojämn yta, lätt aromatisk, med ett ljust, träaktigt tvådelat skal. Detta innesluter en avlång kärna som omges av en rödbrun hinna och är blekgrön inuti med angenäm, mild smak. |
| 0802 90 50 | Pinjenötter (

  Pinus

  spp.)

  Detta undernummer omfattar pinjenötter (frukter av släktet Pinus, såsom Pinus pinea, Pinus cembra och Pinus koraiensis), även inbegripet kottar innehållande frön. |
| 0803 | Bananer, inbegripet mjölbananer, färska eller torkade |
| 0803 10 10 | Färska

  Mjölbananer kan bli upp till 50 cm långa och är större och har ett kantigare tvärsnitt än bananer enligt undernr 0803 90 10 . Stärkelsen i mjölbananer skiljer sig från stärkelsen i bordsbananer genom att den inte blir söt under mognaden. Mjölbananer har ingen markant arom. De är inte lämpliga att ätas i rått tillstånd. De skördas vanligtvis gröna och äts i tillagat tillstånd. |
| 0804 | Dadlar, fikon, ananas, avokado, guava, mango och mangostan, färska eller torkade |
| 0804 40 00 | Avokado

  Avokado är frukten av avokadoträdet (Persea americana Mill.). De är ofta ganska stora stenfrukter, klotformade, päronformade eller flaskformade, beroende på sorten, och innehåller en ibland stor kärna. Skalet är mörkgrönt, karmosinrött, mörklila eller gult. Det fasta fruktköttet innanför skalet är grönvitt i moget tillstånd och ljusare intill kärnan. |
| 0804 50 00 | Guava, mango och mangostan

  Guava är frukter av guavaträdet (Psidium guayava L.). De är bär med fruktkött av varierande färg (vitaktig, rosa, gulvit, rödaktig eller grön) och innehåller många små kärnor.
  Mango är frukter av mangoträdet (Mangifera indica). De är stenfrukter med en platt kärna och långa fibrer. Det finns flera sorters mango av varierande vikt (från 150 g till 1 kg), sötma och smak (vissa har en lätt terpentinsmak).
  Mangostan är frukter av mangostanträdet (Garcinia mangostana). De är i moget tillstånd brunröda bär med en tjock fruktvägg innehållande flera kärnor omgivna av ett mjukt fröhylle som är vitt, sockrigt och har en särskilt angenäm smak. |
| 0805 | Citrusfrukter, färska eller torkade |
| 0805 10 22
  till
  0805 10 28 | Apelsiner, färska

  Dessa undernummer omfattar endast apelsiner av arten Citrus sinensis. |
| 0805 10 22 | Navelapelsiner

  Navelapelsiner kännetecknas av tillväxt av en andra frukt på toppen som sticker fram litet och liknar en mänsklig navel. De är söta, stora, kärnfria apelsiner med en rik och saftig smak.
  Detta undernummer omfattar sorter såsom ”Navel”, ”Navels sanguinas”, ”Lane late”, ”Navelate”, ”Navelina”, ”Thomson” och ”Washington”. |
| 0805 10 24 | Blonda apelsiner

  Blonda apelsiner kallas även ”vanliga apelsiner” och de används ofta i fruktjuiceindustrin.
  Detta undernummer omfattar sorter såsom ”Salustiana”, ”Valencia”, ”Valencia late”, ”Delta seedless”, ”Midknight” och ”Shamouti”. |
| 0805 10 28 | Andra

  Detta undernummer omfattar blodapelsiner.
  Fruktköttet och saften (och ibland också skalet) är pigmenterade på grund av förekomsten av antocyanin.
  Blodapelsiner omfattar sorterna ”Maltaise”, ”Moro”, ”Sanguinelli”/”Sanguinello”, ”Tarocco”, ”Blood ovals”, ”Sanguinas redondas”, ”Doubles fines”, ”Washington sanguines” eller ”Improved doubles fines” eller ”Large sanguines” och ”Portuguese”. |
| 0805 10 80 | Andra

  Detta undernummer omfattar pomeranser (Sevilla-apelsiner), som är frukter av arten Citrus aurantium. De används huvudsakligen för beredning. |
| 0805 21 10 | Satsumas

  Satsumas (Citrus reticulata Blanco var. unshiu (Swing)) är en tidig sort av mandariner. Frukten är stor, gulorange till färgen, saftig, inte sur och saknar kärnor. |
| 0805 21 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar:






  1. | mandariner (Citrus nobilis Lour. eller Citrus reticulata Blanco). De kan skiljas från vanliga apelsiner genom att de är mindre och plattare, lättare att skala och har en tydligare uppdelning av klyftorna och genom deras sötare, mer aromatiska smak. |

0801

Kokosnötter, paranötter och cashewnötter, färska eller torkade, även skalade

0801 21 00
  och
  0801 22 00

Paranötter

Paranötter är nötter med hårt skal, som till formen och storleken påminner om mandarinklyftor. Skalet omger en stor kärna med trekantigt tvärsnitt i ett brunaktigt fibrigt hölje.

0802

Andra nötter, färska eller torkade, även skalade

0802 21 00
  och
  0802 22 00

Hasselnötter (

  Corylus

  spp.)

Dessa undernummer omfattar hasselnötter (frukter av Corylus avellana), turkiska hasselnötter (frukter av Corylus colurna) och filbertnötter (frukter av Corylus maxima).

0802 41 00
  och
  0802 42 00

Kastanjer (

  Castanea

  spp.)

Dessa undernummer omfattar endast ätliga kastanjer av släktet Castanea. De omfattar således inte vattenkastanjer (frukter av Trapa natans), som omfattas av undernr 0802 90 85 , och hästkastanjer (Aesculus hippocastanum), som omfattas av nr 2308 .

0802 51 00
  och
  0802 52 00

Pistaschmandel

Pistaschmandlar är frukter från pistaschträdet (Pistacia vera), som huvudsakligen odlas på Sicilien, i Grekland och i Mellanöstern.

Pistaschmandeln är av samma storlek som en liten oliv och består av en mjuk, tunn, vanligen fuktig rödbrun kapsel med mycket ojämn yta, lätt aromatisk, med ett ljust, träaktigt tvådelat skal. Detta innesluter en avlång kärna som omges av en rödbrun hinna och är blekgrön inuti med angenäm, mild smak.

0802 90 50

Pinjenötter (

  Pinus

  spp.)

Detta undernummer omfattar pinjenötter (frukter av släktet Pinus, såsom Pinus pinea, Pinus cembra och Pinus koraiensis), även inbegripet kottar innehållande frön.

0803

Bananer, inbegripet mjölbananer, färska eller torkade

0803 10 10

Färska

Mjölbananer kan bli upp till 50 cm långa och är större och har ett kantigare tvärsnitt än bananer enligt undernr 0803 90 10 . Stärkelsen i mjölbananer skiljer sig från stärkelsen i bordsbananer genom att den inte blir söt under mognaden. Mjölbananer har ingen markant arom. De är inte lämpliga att ätas i rått tillstånd. De skördas vanligtvis gröna och äts i tillagat tillstånd.

0804

Dadlar, fikon, ananas, avokado, guava, mango och mangostan, färska eller torkade

0804 40 00

Avokado

Avokado är frukten av avokadoträdet (Persea americana Mill.). De är ofta ganska stora stenfrukter, klotformade, päronformade eller flaskformade, beroende på sorten, och innehåller en ibland stor kärna. Skalet är mörkgrönt, karmosinrött, mörklila eller gult. Det fasta fruktköttet innanför skalet är grönvitt i moget tillstånd och ljusare intill kärnan.

0804 50 00

Guava, mango och mangostan

Guava är frukter av guavaträdet (Psidium guayava L.). De är bär med fruktkött av varierande färg (vitaktig, rosa, gulvit, rödaktig eller grön) och innehåller många små kärnor.

Mango är frukter av mangoträdet (Mangifera indica). De är stenfrukter med en platt kärna och långa fibrer. Det finns flera sorters mango av varierande vikt (från 150 g till 1 kg), sötma och smak (vissa har en lätt terpentinsmak).

Mangostan är frukter av mangostanträdet (Garcinia mangostana). De är i moget tillstånd brunröda bär med en tjock fruktvägg innehållande flera kärnor omgivna av ett mjukt fröhylle som är vitt, sockrigt och har en särskilt angenäm smak.

0805

Citrusfrukter, färska eller torkade

0805 10 22
  till
  0805 10 28

Apelsiner, färska

Dessa undernummer omfattar endast apelsiner av arten Citrus sinensis.

0805 10 22

Navelapelsiner

Navelapelsiner kännetecknas av tillväxt av en andra frukt på toppen som sticker fram litet och liknar en mänsklig navel. De är söta, stora, kärnfria apelsiner med en rik och saftig smak.

Detta undernummer omfattar sorter såsom ”Navel”, ”Navels sanguinas”, ”Lane late”, ”Navelate”, ”Navelina”, ”Thomson” och ”Washington”.

0805 10 24

Blonda apelsiner

Blonda apelsiner kallas även ”vanliga apelsiner” och de används ofta i fruktjuiceindustrin.

Detta undernummer omfattar sorter såsom ”Salustiana”, ”Valencia”, ”Valencia late”, ”Delta seedless”, ”Midknight” och ”Shamouti”.

0805 10 28

Andra

Detta undernummer omfattar blodapelsiner.

Fruktköttet och saften (och ibland också skalet) är pigmenterade på grund av förekomsten av antocyanin.

Blodapelsiner omfattar sorterna ”Maltaise”, ”Moro”, ”Sanguinelli”/”Sanguinello”, ”Tarocco”, ”Blood ovals”, ”Sanguinas redondas”, ”Doubles fines”, ”Washington sanguines” eller ”Improved doubles fines” eller ”Large sanguines” och ”Portuguese”.

0805 10 80

Andra

Detta undernummer omfattar pomeranser (Sevilla-apelsiner), som är frukter av arten Citrus aurantium. De används huvudsakligen för beredning.

0805 21 10

Satsumas

Satsumas (Citrus reticulata Blanco var. unshiu (Swing)) är en tidig sort av mandariner. Frukten är stor, gulorange till färgen, saftig, inte sur och saknar kärnor.

0805 21 90

Andra

Detta undernummer omfattar:

1.

mandariner (Citrus nobilis Lour. eller Citrus reticulata Blanco). De kan skiljas från vanliga apelsiner genom att de är mindre och plattare, lättare att skala och har en tydligare uppdelning av klyftorna och genom deras sötare, mer aromatiska smak.

| 2. | tangeriner (Citrus reticulata Blanco var. tangerina). |
| --- | --- |

2.

tangeriner (Citrus reticulata Blanco var. tangerina).

0805 22 00

Klementiner

Detta undernummer omfattar monreales.

0805 29 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Tangelo, hybrid av tangerin och grapefrukt, inbegripet pomelos. |
| --- | --- |

1.

Tangelo, hybrid av tangerin och grapefrukt, inbegripet pomelos.

| 2. | Ortanique, hybrid av apelsin och tangerin. |
| --- | --- |

2.

Ortanique, hybrid av apelsin och tangerin.

| 3. | Malaquina, hybrid av apelsin och mandarin. |
| --- | --- |

3.

Malaquina, hybrid av apelsin och mandarin.

| 4. | Tangor. |
| --- | --- |

4.

Tangor.

| 5. | Wilking, hybrid av en (förädlad) sort av Willow leaf-mandarinen och Tempelmandarinen (Kungsmandarin) (i sig en hybrid av mandarin och pomerans). De liknar mandariner, men är större och spetsiga i ena ändan. |
| --- | --- |

5.

Wilking, hybrid av en (förädlad) sort av Willow leaf-mandarinen och Tempelmandarinen (Kungsmandarin) (i sig en hybrid av mandarin och pomerans). De liknar mandariner, men är större och spetsiga i ena ändan.

0805 40 00

Grapefrukter (inbegripet pomelos)

Detta undernummer omfattar frukter av arterna Citrus grandis och Citrus paradisi. Dessa frukter har ljusgult skal och är i allmänhet större än apelsiner, klotformade eller lätt tillplattade till formen och har gult eller rosa fruktkött med syrlig smak.

0805 50 90

Limefrukter (

  Citrus aurantifolia

  ,

  Citrus latifolia

  )

Detta undernummer omfattar alla sorter av arterna Citrus aurantifolia och Citrus latifolia.

Limefrukter är små, nästan runda eller ovala, med ett tunt, fastsittande grönt eller gröngult skal. Det saftiga fruktköttet är grönt och mycket syrligt.

0805 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a. följande:

| 1. | Suckatcitroner eller äkta citroner (Citrus medica), en stor, citronliknande frukt med mycket tjockt, knottrigt skal. Fruktköttet är mycket aromatiskt och syrligt. Det kanderade skalet används ofta i bakverk och sockerkonfektyrer, |
| --- | --- |

1.

Suckatcitroner eller äkta citroner (Citrus medica), en stor, citronliknande frukt med mycket tjockt, knottrigt skal. Fruktköttet är mycket aromatiskt och syrligt. Det kanderade skalet används ofta i bakverk och sockerkonfektyrer,

| 2. | Kumquat (Fortunella japonica, F. hindsii och F. margarita), en frukt i storlek av en stor oliv, rund eller oval, utan tillplattade ändar, med slätt skal, en liten mängd fruktkött och lätt syrlig smak. Skalet är sött och de äts hela eller som mos. De används också ibland till sockerkonfektyrer. |
| --- | --- |

2.

Kumquat (Fortunella japonica, F. hindsii och F. margarita), en frukt i storlek av en stor oliv, rund eller oval, utan tillplattade ändar, med slätt skal, en liten mängd fruktkött och lätt syrlig smak. Skalet är sött och de äts hela eller som mos. De används också ibland till sockerkonfektyrer.

| 3. | Citrus aurantium var. myrtifolia. |
| --- | --- |

3.

Citrus aurantium var. myrtifolia.

| 4. | Bergamotter (Citrus aurantium var. bergamia), en blekgul, päronformad apelsinart med lätt syrlig smak, huvudsakligen använd för framställning av eteriska oljor. |
| --- | --- |

4.

Bergamotter (Citrus aurantium var. bergamia), en blekgul, päronformad apelsinart med lätt syrlig smak, huvudsakligen använd för framställning av eteriska oljor.

| 5. | Oroblanco eller sweetie (Citrus grandis Osbeck × Citrus paradisi Macf.), en korsning mellan en icke- syrlig pomelo och en vit grapefrukt, med tjockt, ljusgrönt eller gyllene skal. Frukten är något större än en grapefrukt men har färre kärnor och sötare smak. |
| --- | --- |

5.

Oroblanco eller sweetie (Citrus grandis Osbeck × Citrus paradisi Macf.), en korsning mellan en icke- syrlig pomelo och en vit grapefrukt, med tjockt, ljusgrönt eller gyllene skal. Frukten är något större än en grapefrukt men har färre kärnor och sötare smak.

0806

Vindruvor, färska eller torkade

0806 10 10

Bordsdruvor

Bordsdruvor skiljer sig i allmänhet från druvor för vinframställning både genom sitt utseende och sin paketeringsform. Bordsdruvor föreligger oftast i lådor, kartonger, tråg, trälådor eller små, förslutna korgar medan druvor för vinframställning däremot föreligger antingen i stora korgar, öppna packlådor eller tunnor i vilka druvorna ofta är tätt packade, krossade eller delvis pressade.

0806 20 10

Korinter

Korinter är den torkade produkt som framställs av druvor av sorten (cultivar) Korinthiaki N. (svarta korinter) (Vitis vinifera L.) De är små och runda, utan stjälkar och nästan utan kärnor, mörklila till svarta till färgen och mycket söta.

0806 20 30

Sultanrussin

Sultanrussin är den torkade produkt som framställs av druvor av sorten (cultivar) Soultanina B. (eller Thompson seedless) (Vitis vinifera L.). De är utan kärnor, medelstora, gyllenbruna till bruna till färgen och söta.

0806 20 90

Andra

Detta undernummer omfattar alla andra torkade druvor än korinter och sultanrussin.

Torkade muskatdruvor är den torkade produkt som framställs av druvor av sorten (cultivar) Moschato Alexandreias B. (eller Muscatel eller Malaga) (Vitis vinifera L.). De innehåller kärnor.

0807

Meloner (inbegripet vattenmeloner) och papayafrukter, färska

0807 11 00

Vattenmeloner

Vattenmeloner är frukter av arten Citrullus vulgaris Schrad. De kan väga upp till 20 kg. Fruktköttet är inte särskilt sött, mycket vattenhaltigt, vanligtvis klarrött till färgen och innehåller svarta kärnor.

0807 19 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a. frukter av arten Cucumis melo, av vilken det finns flera sorter, t.ex. nätmeloner (var. reticulatus Naud.), med nätaktigt skal, meloner av sorten var. saccharus Naud., också med nätaktigt skal, cantaloupmeloner (var. cantalupensis Naud.), med djupa ränder i skalet, honungsmeloner (var. inodorus Naud.) och den slätskaliga melonen. Frukterna är vanligtvis stora, runda eller ovala, med antingen slätt eller skrovligt skal. Fruktköttet är fast och saftigt, gulorange eller vitt, med söt smak. I mitten av frukten, som är fibrigare och ihålig, finns ett stort antal platta, ovala kärnor som är blanka och gulvita.

0807 20 00

Papayafrukter

Papayafrukter (Carica papaya) är avlånga eller runda frukter, antingen släta eller lätt räfflade, gulgröna eller orange i moget tillstånd, med en vikt som kan variera från några hundra gram till flera kilo. Fruktköttet påminner om melonens i konsistensen, är gulorange till färgen, mer eller mindre sött och aromatiskt och ihåligt, med ett stort antal runda, svarta kärnor inbäddade i pulp.

0808

Äpplen, päron och kvittenfrukter, färska

0808 10 10

Äpplen i lös vikt, för framställning av cider eller saft, under tiden 16 september–15 december

Detta undernummer omfattar äpplen som på grund av sitt utseende och beskaffenhet (inte sorterade efter storlek och kvalitet, vanligtvis mindre än dessertäpplen, med syrlig eller mindre angenäm smak, eller av ringa värde) endast kan användas vid framställning av drycker, även jästa. De måste föreligga i lös vikt, utan att skiljas åt i transportmedlet (t.ex. järnvägsvagnar, stora containrar, lastbilar eller pråmar).

0808 30 10

Päron i lös vikt, för framställning av cider eller saft, under tiden 1 augusti–31 december

De förklarande anmärkningarna till undernr 0808 10 10 gäller i tillämpliga delar.

0809

Aprikoser, körsbär, persikor (inbegripet nektariner), plommon och slånbär, färska

0809 21 00
  och
  0809 29 00

Körsbär

Dessa undernummer omfattar alla sorter av körsbär, även vildkörsbär och särskilt surkörsbäret (frukter av Prunus cerasus), moreller (frukter av Prunus cerasus var. austera), hjärtkörsbär (frukter av Prunus avium var. juliana) och bigarråer (frukter av Prunus avium var. duracina) och fågelbär (frukter av Prunus avium eller Cerasus avium).

0809 30 10
  och
  0809 30 90

Persikor (inbegripet nektariner)

Till skillnad från persikor har nektariner slätt skal.

0809 40 90

Slånbär

Slånbär är frukter av slån (Prunus spinosa).

0810

Annan frukt och andra bär, färska

0810 20 10

Hallon

Detta undernummer omfattar frukter av Rubus idaeus, Rubus illecebrosus, Rubus occidentalis och Rubus strigosus. Några sorter har röda bär, andra vita.

0810 30 10

Svarta vinbär

Detta undernummer omfattar de runda bären av Ribes nigrum L.

0810 30 30

Röda vinbär

Detta undernummer omfattar bären av Ribes rubrum L.

0810 40 10

Lingon (bär av arten

  Vaccinium vitis-idaea

  )

Bären är röda eller rosa.

0810 40 30

Bär av arten

  Vaccinium myrtillus

Frukterna är blåsvarta.

0810 50 00

Kiwifrukter

Detta undernummer omfattar kiwifrukter Actinidia chinensis Planch. eller Actinidia deliciosa.

Dessa frukter, stora som ägg, är köttiga, med bittersöt smak och hårigt, grönbrunt skal.

0810 90 20

Tamarinder, cashewäpplen, litchiplommon, jackfrukter, sapodillafrukter, passionsfrukter, carambola och pitahaya

Tamarinder (frukter av Tamarindus indica och Tamarindus officinalis) såsom de vanligtvis föreligger i den internationella handeln (som baljor eller pulp, utan tillsats av socker eller andra ämnen eller vidare beredda) klassificeras enligt undernr 0813 40 65 .

Jackfrukter är frukter av Artocarpus heterophylla och Artocarpus integrifolia. Litchiplommon är frukter av Litchi chinensis. Sapodillafrukterna är frukter av Achras sapota.

Detta undernummer omfattar passionsfrukter eller grenadiller eller passifloror av följande arter: purpurgrenadilla (Passiflora edulis), barbadin (Passiflora quandrangularis) och Passiflora ligularis.

0810 90 75

Andra

Förutom de varor som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0810 , andra stycket, 8 (utom litchiplommon och sapodillafrukter), omfattar dessa undernummer bl.a.:

| 1. | Frukter av smultronträdet (frukter av Arbutus unedo). |
| --- | --- |

1.

Frukter av smultronträdet (frukter av Arbutus unedo).

| 2. | Berberisbär (frukter av Berberis vulgaris). |
| --- | --- |

2.

Berberisbär (frukter av Berberis vulgaris).

| 3. | Frukter av havtorn (frukter av Hippophäe rhamnoides). |
| --- | --- |

3.

Frukter av havtorn (frukter av Hippophäe rhamnoides).

| 4. | Frukter av sorbusarter, t.ex. äppelrönnbär (frukter av Sorbus domestica) och vitoxelbär (frukter av Sorbus aria). |
| --- | --- |

4.

Frukter av sorbusarter, t.ex. äppelrönnbär (frukter av Sorbus domestica) och vitoxelbär (frukter av Sorbus aria).

| 5. | Frukter av annonaträd, t.ex. cherimoya (frukter av Annona cherimola) och nätannona (frukter av Annona reticulata). |
| --- | --- |

5.

Frukter av annonaträd, t.ex. cherimoya (frukter av Annona cherimola) och nätannona (frukter av Annona reticulata).

| 6. | De olika arterna av Physalis eller kapkrusbär (frukter av Physalis alkekengi (judekörsbär) eller Physalis pubescens). |
| --- | --- |

6.

De olika arterna av Physalis eller kapkrusbär (frukter av Physalis alkekengi (judekörsbär) eller Physalis pubescens).

| 7. | Frukter av Flacourtia (Flacourtia cataphracta och Idesia polycarpa). |
| --- | --- |

7.

Frukter av Flacourtia (Flacourtia cataphracta och Idesia polycarpa).

| 8. | Mispel (frukter av Mespilus germanica) och japansk mispel (frukter av Eriobotrya japonica). |
| --- | --- |

8.

Mispel (frukter av Mespilus germanica) och japansk mispel (frukter av Eriobotrya japonica).

| 9. | Frukter av olika arter av Sapotaceae, t.ex. frukter av Lucuma mammosa, med undantag av sapodillafrukter, som omfattas av undernr 0810 90 20 . |
| --- | --- |

9.

Frukter av olika arter av Sapotaceae, t.ex. frukter av Lucuma mammosa, med undantag av sapodillafrukter, som omfattas av undernr 0810 90 20 .

| 10. | Ätliga arter av Actinidia, med undantag av kiwifrukt (Actinidia chinensis Planch. eller Actinidia deliciosa), enligt undernr 0810 50 00 . |
| --- | --- |

10.

Ätliga arter av Actinidia, med undantag av kiwifrukt (Actinidia chinensis Planch. eller Actinidia deliciosa), enligt undernr 0810 50 00 .

| 11. | Frukter av olika arter av Sapindaceae, t.ex. rambutaner (frukter av Nephelium lappaceum) och frukter av Nephelium mutabile, med undantag av litchiplommon (frukter av Litchi chinensis), som omfattas av undernr 0810 90 20 . |
| --- | --- |

11.

Frukter av olika arter av Sapindaceae, t.ex. rambutaner (frukter av Nephelium lappaceum) och frukter av Nephelium mutabile, med undantag av litchiplommon (frukter av Litchi chinensis), som omfattas av undernr 0810 90 20 .

0811

Frukt, bär och nötter, även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

Uttrycket ”frysta” så som det definieras i andra stycket i de förklarande anmärkningarna till HS för detta kapitel ska också jämföras med de kriterier som fastställs i EU-domstolens dom i mål 120/75. På samma sätt ska frysningsprocessen enligt domstolens tolkning av dessa kriterier i sin dom i mål C- 423/09 leda till att produkten förändras en gång för alla, med resultatet att det inte längre rör sig om produkten i dess naturliga skick.

Därför anses produkter vara ”frysta” om de till följd av frysningsprocessen genomgått vissa irreversibla förändringar, särskilt beträffande cellstrukturen, och därigenom inte längre är i naturligt skick, även efter det att de börjat tina eller tinats helt.

Beträffande användningen av undernummer som omfattar sockerinnehåll hänvisas till de kompletterande anmärkningarna till detta kapitel.

0811 20 31

Hallon

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0810 20 10 .

0811 20 39

Svarta vinbär

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0810 30 10 .

0811 20 51

Röda vinbär

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0810 30 30 .

KAPITEL 9

KAFFE, TE, MATTE OCH KRYDDOR

Allmänna anmärkningar

Kryddor som är blandade eller till vilka andra ämnen tillsatts klassificeras enligt anmärkning 1 till detta kapitel.

Enligt denna anmärkning klassificeras inte blandningar av kryddor och andra ämnen enligt detta kapitel såvida de inte bibehåller den huvudsakliga karaktären av kryddor. Om de utgör preparat för smaksättningsändamål omfattas de av nr 2103. Beträffande blandningar som används direkt för smaksättning av drycker eller för beredning av extrakter för tillverkning av drycker och som består av kryddor eller växter, växtdelar, frön, frukter eller nötter (hela, skivade, krossade eller pulveriserade) eller av arter som omfattas av andra kapitel (t.ex. 7, 11, 12) hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 9, allmänna anvisningar, sjätte och sjunde stycket.

Stoft och avfall av kryddor, som oundvikligen uppkommer vid skörden och den följande beredningen (t.ex. sortering eller torkning) eller under lagring eller transport, klassificeras som varor som varken är krossade eller malda, utom i de fall då det kan konstateras (t.ex. på grund av varornas homogena beskaffenhet) att de framställts genom avsiktlig krossning.

Det i texten till vissa nummer i detta kapitel använda uttrycket ”krossade eller malda” omfattar inte produkter som skurits i bitar.

| 0901 | Kaffe, även rostat eller befriat från koffein; skal och hinnor av kaffe; kaffesurrogat innehållande kaffe, oavsett mängden |
| --- | --- |
| 0901 11 00
  och
  0901 12 00 | Kaffe, orostat

  Dessa undernummer omfattar orostat kaffe i alla former, även koffeinfritt (inbegripet bönor eller delar som åtskilts vid sortering, siktning och liknande) även om kaffet är avsett att användas till andra ändamål än som livsmedel (t.ex. för extraktion av koffein). |
| 0901 11 00 | Koffeinhaltigt

  Detta undernummer omfattar orostat kaffe förutsatt att det inte har genomgått någon behandling för att befria det från koffeinet. |
| 0901 12 00 | Koffeinfritt

  Detta undernummer omfattar orostat kaffe som har genomgått en behandling genom vilket det befriats från koffeinet. Kaffe som är behandlat på detta sätt har vanligtvis en koffeinhalt som inte överstiger 0,2 viktprocent beräknat på torrsubstansen. |
| 0901 21 00
  och
  0901 22 00 | Kaffe, rostat

  Dessa undernummer omfattar kaffe som nämns i de förklarande anmärkningarna till undernr 0901 11 00 och 0901 12 00 som är rostat, även blötlagt, malet eller koncentrerat. |
| 0901 21 00 | Koffeinhaltigt

  De förklarande anmärkningarna till undernr 0901 11 00 gäller i tillämpliga delar. |
| 0901 22 00 | Koffeinfritt

  De förklarande anmärkningarna till undernr 0901 12 00 gäller i tillämpliga delar. |
| 0901 90 10 | Skal och hinnor av kaffe

  Skalen är de hyllen i frukten (bäret) som omger bönorna och av vilka det vanligtvis finns två stycken.
  Hinnorna är det inre hölje som omger varje böna och som avlägsnas vid rostningen. |
| 0901 90 90 | Kaffesurrogat innehållande kaffe

  Detta undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0901 , första stycket, 5. Dessa blandningar kan vara malda eller pressade. |
| 0904 | Peppar av släktet

  Piper

  ; frukter av släktena

  Capsicum

  och

  Pimenta

  , torkade, krossade eller malda |
| 0904 11 00 | Varken krossad eller malen

  Detta undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0904 , 1. Det bör observeras att även brottstycken av pepparkorn klassificeras enligt detta undernummer förutsatt att det inte kan konstateras att de uppkommit genom avsiktlig malning eller krossning. Detta gäller också stoft och avfall av kryddor bestående av oren peppar.
  Detta undernummer omfattar grönpeppar som är konserverad i ättikslösning eller saltlake, även med tillsats av små mängder citronsyra. |
| 0904 21 10
  till
  0904 22 00 | Frukter av släktena

  Capsicum

  och

  Pimenta


  Dessa undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0904 , 2, förutsatt att de är torkade, krossade eller malda. |
| 0904 21 10 | Sötpaprika (

  Capsicum annuum

  )

  Sötpaprika (Capsicum annuum) enligt detta undernummer är förhållandevis stora frukter med söt smak (utan skärpa). De kan ha olika färg. Detta undernummer omfattar endast torkade frukter, hela eller i bitar, men inte krossade eller malda. |
| 0906 | Kanel och kanelknopp |
| 0906 11 00
  och
  0906 19 00 | Varken krossad eller malen

  Dessa undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Stänger bestående av sammanrullade barkremsor som kan vara upp till 110 cm långa. |

0901

Kaffe, även rostat eller befriat från koffein; skal och hinnor av kaffe; kaffesurrogat innehållande kaffe, oavsett mängden

0901 11 00
  och
  0901 12 00

Kaffe, orostat

Dessa undernummer omfattar orostat kaffe i alla former, även koffeinfritt (inbegripet bönor eller delar som åtskilts vid sortering, siktning och liknande) även om kaffet är avsett att användas till andra ändamål än som livsmedel (t.ex. för extraktion av koffein).

0901 11 00

Koffeinhaltigt

Detta undernummer omfattar orostat kaffe förutsatt att det inte har genomgått någon behandling för att befria det från koffeinet.

0901 12 00

Koffeinfritt

Detta undernummer omfattar orostat kaffe som har genomgått en behandling genom vilket det befriats från koffeinet. Kaffe som är behandlat på detta sätt har vanligtvis en koffeinhalt som inte överstiger 0,2 viktprocent beräknat på torrsubstansen.

0901 21 00
  och
  0901 22 00

Kaffe, rostat

Dessa undernummer omfattar kaffe som nämns i de förklarande anmärkningarna till undernr 0901 11 00 och 0901 12 00 som är rostat, även blötlagt, malet eller koncentrerat.

0901 21 00

Koffeinhaltigt

De förklarande anmärkningarna till undernr 0901 11 00 gäller i tillämpliga delar.

0901 22 00

Koffeinfritt

De förklarande anmärkningarna till undernr 0901 12 00 gäller i tillämpliga delar.

0901 90 10

Skal och hinnor av kaffe

Skalen är de hyllen i frukten (bäret) som omger bönorna och av vilka det vanligtvis finns två stycken.

Hinnorna är det inre hölje som omger varje böna och som avlägsnas vid rostningen.

0901 90 90

Kaffesurrogat innehållande kaffe

Detta undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0901 , första stycket, 5. Dessa blandningar kan vara malda eller pressade.

0904

Peppar av släktet

  Piper

  ; frukter av släktena

  Capsicum

  och

  Pimenta

  , torkade, krossade eller malda

0904 11 00

Varken krossad eller malen

Detta undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0904 , 1. Det bör observeras att även brottstycken av pepparkorn klassificeras enligt detta undernummer förutsatt att det inte kan konstateras att de uppkommit genom avsiktlig malning eller krossning. Detta gäller också stoft och avfall av kryddor bestående av oren peppar.

Detta undernummer omfattar grönpeppar som är konserverad i ättikslösning eller saltlake, även med tillsats av små mängder citronsyra.

0904 21 10
  till
  0904 22 00

Frukter av släktena

  Capsicum

  och

  Pimenta

Dessa undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0904 , 2, förutsatt att de är torkade, krossade eller malda.

0904 21 10

Sötpaprika (

  Capsicum annuum

  )

Sötpaprika (Capsicum annuum) enligt detta undernummer är förhållandevis stora frukter med söt smak (utan skärpa). De kan ha olika färg. Detta undernummer omfattar endast torkade frukter, hela eller i bitar, men inte krossade eller malda.

0906

Kanel och kanelknopp

0906 11 00
  och
  0906 19 00

Varken krossad eller malen

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

1.

Stänger bestående av sammanrullade barkremsor som kan vara upp till 110 cm långa.

| 2. | Stycken som framställts genom att kanelstänger skurits till särskilda längder (t.ex. 5 till 10 cm). |
| --- | --- |

2.

Stycken som framställts genom att kanelstänger skurits till särskilda längder (t.ex. 5 till 10 cm).

| 3. | Barkstycken av olika längd och bredd, så kallade ”quillings” (bitar och avfall som erhållits då kanelstängerna skurits till standardlängd), ”featherings” och ”chips” (små bitar av kanelbark som erhållits då barken skalats av och särskilt används för framställning av kanelessens). |
| --- | --- |

3.

Barkstycken av olika längd och bredd, så kallade ”quillings” (bitar och avfall som erhållits då kanelstängerna skurits till standardlängd), ”featherings” och ”chips” (små bitar av kanelbark som erhållits då barken skalats av och särskilt används för framställning av kanelessens).

0906 11 00

Kanel (

  Cinnamomum zeylanicum Blume

  )

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 0906 11 .

0907

Kryddnejlikor, nejlikstjälkar och modernejlikor

Detta nummer omfattar även krossade eller malda kryddnejlikor.

0908

Muskot, muskotblomma och kardemumma

0908 11 00

Varken krossad eller malen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0908 , a.

Detta nummer omfattar muskot, som är frön av muskkotträdet (Myristica fragrans).

Undernumret omfattar även hela muskotnötter för industriell framställning av eteriska oljor eller resinoider, vilka ofta behandlas med kalkvatten som skydd mot insekter, och muskotnötter av lägre kvalitet, t.ex. sådana som har skrumpnat eller skadats vid skörden och saluförs under beteckningen ”avfall”, ”BWP” (broken, wormy, punky) eller ”defekta”.

0908 21 00
  och
  0908 22 00

Muskotblomma

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0908 , b.

0908 31 00
  och
  0908 32 00

Kardemumma

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0908 , c 1 till 4.

0909

Anis, stjärnanis, fänkål, koriander, spiskummin, kummin och enbär

0909 21 00
  och
  0909 22 00

Koriander

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0909 , första och tredje stycket.

Korianderfrön är runda och lätt gulbruna, med en sötaktig, något frän smak.

0909 31 00
  och
  0909 32 00

Spiskummin

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0909 , första och tredje stycket.

Spiskumminfrön är äggformade och räfflade.

0909 61 00
  och
  0909 62 00

Anis, stjärnanis, kummin och fänkål; enbär

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0909 , första och tredje stycket.

Kumminfrön är äggformade, avlånga och räfflade.

0910

Ingefära, saffran, gurkmeja, timjan, lagerblad, curry och andra kryddor

0910 11 00
  och
  0910 12 00

Ingefära

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0910 , a.

Dessa undernummer omfattar rotstockar av ingefära (Amomum zingiber L.), som kan föreligga färska, torkade eller krossade. Undernumren omfattar grå, s.k. svart, ingefära (oskalad) och vit ingefära (skalad).

0910 20 10
  och
  0910 20 90

Saffran

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0910 , b.

0910 30 00

Gurkmeja

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0910 , c.

Den runda gurkmejan i handeln kommer från den stora, runda huvudroten medan den långa gurkmejan kommer från rotstockens sidorötter som är äggformade eller cylindriska.

0910 91 05
  till
  0910 91 90

Blandningar enligt anmärkning 1 b till detta kapitel

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0910 , e och g.

0910 91 05

Curry

Currypulver beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0910 , e. Tillsats av obetydliga mängder av andra ämnen (salt, senapsfrön, grönsakspulver) ändrar inte klassificeringen av dessa blandningar.

0910 99 31
  till
  0910 99 39

Timjan

Dessa undernummer omfattar de många arterna av timjan (Thymus vulgaris, Thymus zygis, Thymus serpyllum L. eller backtimjan), även torkad.

0910 99 31

Backtimjan (

  Thymus serpyllum

  L.)

Detta undernummer omfattar endast timjan av arten Thymus serpyllum L.

0910 99 33

Annan

Detta undernummer omfattar bl.a. de plockade, torkade bladen och blommorna av Thymus vulgaris och Thymus zygis.

0910 99 50

Lagerblad

Detta undernummer omfattar bladen av lagerträdet (Laurus nobilis), även torkad.

0910 99 91
  och
  0910 99 99

Andra

Dessa undernummer omfattar dillfrö (Anethum graveolens) och Kani, som framställs från frukten av Xylopia aethiopica.

Följande varor klassificeras inte enligt dessa undernummer trots att de i allmänhet används som kryddor:

| a) | Senapsfrön (nr 1207 ). |
| --- | --- |

a)

Senapsfrön (nr 1207 ).

| b) | Alla typer av galangarötter (nr 1211 ). |
| --- | --- |

b)

Alla typer av galangarötter (nr 1211 ).

| c) | Så kallad oäkta saffran eller safflor, vilkens färg är mycket rödare än äkta saffran och som består av blommor av safflor (Carthamus tinctorius eller Carthamus oxyacantha eller Carthamus palaestinus (nr 1404 ). |
| --- | --- |

c)

Så kallad oäkta saffran eller safflor, vilkens färg är mycket rödare än äkta saffran och som består av blommor av safflor (Carthamus tinctorius eller Carthamus oxyacantha eller Carthamus palaestinus (nr 1404 ).

Många kryddväxter som inte är kryddor i egentlig mening är också undantagna från detta kapitel och klassificeras särskilt enligt kapitlen 7 och 12 (se de förklarande anmärkningarna till dessa kapitel).

KAPITEL 10

SPANNMÅL

Allmänna anmärkningar

Torkade ax och kolvar av spannmål (t.ex. majskolvar) som är blekta, färgade, impregnerade eller behandlade på annat sätt för dekorativa ändamål klassificeras enligt undernr 0604 90 99.

Spannmål klassificeras enligt detta kapitel även om de har genomgått värmebehandling i hållbarhetssyfte som kan medföra att kornen delvis förklistras och ibland brister. Den delvisa förklistringen (”förförklistring” eng. pregelatinization) uppstår under torkningen och rör bara en liten mängd korn. Denna omvandling av stärkelsen är inte avsikten med värmebehandlingen, utan en sidoeffekt. Denna behandling skall inte betraktas som ”bearbetats på annat sätt” i den mening som avses i anmärkning 1. B till kapitel 10.

| 1001 | Vete samt blandsäd av vete och råg |
| --- | --- |
| 1001 11 00
  och
  1001 19 00 | Durumvete

  Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1001 , första stycket, 2. |
| 1001 91 20 | Vanligt vete och blandsäd av vete och råg

  Utsäde är utvalt och känns i allmänhet igen på förpackningen (t.ex. i säckar på vilka användningsområdet anges) och det högre priset.
  Utsäde kan vara behandlat mot skadedjurs- och fågelangrepp efter sådden. |
| 1003 | Korn |
| 1003 10 00 | För utsäde

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1001 91 20 . |
| 1006 | Ris

  Se kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel. |
| 1008 | Bovete, hirs och kanariefrö; annan spannmål |
| 1008 60 00 | Triticale (rågvete)

  Triticale är en korsning mellan vete och råg. Kornen är i allmänhet större och mera långsmala än rågkorn och ofta större och mera långsmala än vetekorn och rynkiga på ytan. |

1001

Vete samt blandsäd av vete och råg

1001 11 00
  och
  1001 19 00

Durumvete

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1001 , första stycket, 2.

1001 91 20

Vanligt vete och blandsäd av vete och råg

Utsäde är utvalt och känns i allmänhet igen på förpackningen (t.ex. i säckar på vilka användningsområdet anges) och det högre priset.

Utsäde kan vara behandlat mot skadedjurs- och fågelangrepp efter sådden.

1003

Korn

1003 10 00

För utsäde

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1001 91 20 .

1006

Ris

Se kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.

1008

Bovete, hirs och kanariefrö; annan spannmål

1008 60 00

Triticale (rågvete)

Triticale är en korsning mellan vete och råg. Kornen är i allmänhet större och mera långsmala än rågkorn och ofta större och mera långsmala än vetekorn och rynkiga på ytan.

KAPITEL 11

PRODUKTER FRÅN KVARNINDUSTRIN; MALT; STÄRKELSE; INULIN; VETEGLUTEN

| Kompletterande anmärkning 2 | I fråga om kokosnötter gäller kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel endast finmalet mjöl, grovt mjöl och pulver av kokosnötter. Torkade kokosflingor klassifi ceras enligt undernr 0801 11 00 och omfattas inte av nr 1106 , även om de uppfyller de kriterier som anges i kompletterande anmärkning 2 b till detta kapitel.
  Torkade kokosflingor föreligger i skivor, små flingor eller tunna strimlor. Finmalet mjöl, grovt mjöl eller pulver av kokosnötter består av fina partiklar. |
| --- | --- |

Kompletterande anmärkning 2

I fråga om kokosnötter gäller kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel endast finmalet mjöl, grovt mjöl och pulver av kokosnötter. Torkade kokosflingor klassifi ceras enligt undernr 0801 11 00 och omfattas inte av nr 1106 , även om de uppfyller de kriterier som anges i kompletterande anmärkning 2 b till detta kapitel.

Torkade kokosflingor föreligger i skivor, små flingor eller tunna strimlor. Finmalet mjöl, grovt mjöl eller pulver av kokosnötter består av fina partiklar.

| 1101 00 | Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg

  Se anmärkning 2 till detta kapitel.
  Finmalet mjöl enligt detta nummer får innehålla små mängder av salt (i allmänhet inte mer än 0,5 %) liksom små mängder amylas, malda groddar och rostad malt. |
| --- | --- |
| 1102 | Finmalet mjöl av spannmål, annat än av vete eller av blandsäd av vete och råg

  Se anmärkning 2 till detta kapitel.
  Finmalet mjöl enligt detta nummer får innehålla små mängder av salt (i allmänhet inte mer än 0,5 %) liksom små mängder amylas, malda groddar och rostad malt. |
| 1102 20 10
  och
  1102 20 90 | Av majs

  För fastställande av fetthalten ska den analysmetod som anges i del H i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1) tillämpas enligt kommissionens förordning (EEG) nr 1748/85 (EGT L 167, 27.6.1985, s. 26).
  Dessa undernummer omfattar även finmalet majsmjöl, betecknat som ”masa-mjöl”, som erhålls genom s.k. nixtamalisering, vilket innebär att majskornen kokas och bötläggs i en kalciumhydroxidlösning varefter de torkas och mals.
  Om någon ytterligare behandling har gjorts, t.ex. rostning, får dock sådana produkter inte omfattas av nummer 1102 (i allmänhet kapitel 19). |
| 1103 | Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av spannmål |
| 1103 11 10
  till
  1103 19 90 | Krossgryn samt grovt mjöl (inbegripet fingryn)







  1. | Se anmärkningarna 2 och 3 till detta kapitel. |

1101 00

Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg

Se anmärkning 2 till detta kapitel.

Finmalet mjöl enligt detta nummer får innehålla små mängder av salt (i allmänhet inte mer än 0,5 %) liksom små mängder amylas, malda groddar och rostad malt.

1102

Finmalet mjöl av spannmål, annat än av vete eller av blandsäd av vete och råg

Se anmärkning 2 till detta kapitel.

Finmalet mjöl enligt detta nummer får innehålla små mängder av salt (i allmänhet inte mer än 0,5 %) liksom små mängder amylas, malda groddar och rostad malt.

1102 20 10
  och
  1102 20 90

Av majs

För fastställande av fetthalten ska den analysmetod som anges i del H i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1) tillämpas enligt kommissionens förordning (EEG) nr 1748/85 (EGT L 167, 27.6.1985, s. 26).

Dessa undernummer omfattar även finmalet majsmjöl, betecknat som ”masa-mjöl”, som erhålls genom s.k. nixtamalisering, vilket innebär att majskornen kokas och bötläggs i en kalciumhydroxidlösning varefter de torkas och mals.

Om någon ytterligare behandling har gjorts, t.ex. rostning, får dock sådana produkter inte omfattas av nummer 1102 (i allmänhet kapitel 19).

1103

Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av spannmål

1103 11 10
  till
  1103 19 90

Krossgryn samt grovt mjöl (inbegripet fingryn)

1.

Se anmärkningarna 2 och 3 till detta kapitel.

| 2. | Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1103 , de sex första styckena. |
| --- | --- |

2.

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1103 , de sex första styckena.

| 3. | — | Varor som inte uppfyller de villkor för siktning som fastställs i anmärkning 3 till detta kapitel klassificeras enligt nr 1104 . |
| --- | --- | --- |

3.

—

Varor som inte uppfyller de villkor för siktning som fastställs i anmärkning 3 till detta kapitel klassificeras enligt nr 1104 .

| — | Varor som uppfyller de villkor för siktning som fastställs i anmärkning 3 till detta kapitel men som sedan de bearbetats till pärlgryn föreligger i form av runda brottstycken omfattas av motsvarande undernummer för pärlgryn enligt nr 1104 . |
| --- | --- |

—

Varor som uppfyller de villkor för siktning som fastställs i anmärkning 3 till detta kapitel men som sedan de bearbetats till pärlgryn föreligger i form av runda brottstycken omfattas av motsvarande undernummer för pärlgryn enligt nr 1104 .

1103 13 10
  och
  1103 13 90

Av majs

För fastställande av fetthalten hänvisas till den förklarande anmärkningen till undernr 1102 20 10 och 1102 20 90 .

Dessa undernummer omfattar även krossgryn och grovt mjöl (inbegripet fingryn) av majs, betecknat som ”masa-mjöl”, som erhålls genom s.k. nixtamalisering, vilket innebär att majskornen kokas och bötläggs i en kalciumhydroxidlösning varefter de torkas och mals.

Om någon ytterligare behandling har gjorts, t.ex. rostning, får dock sådana produkter inte omfattas av nummer 1103 (i allmänhet kapitel 19).

1103 20 25
  till
  1103 20 90

Pelletar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1103 , sista stycket.

1104

Spannmål, bearbetad på annat sätt (t.ex. skalad, valsad, bearbetad till flingor eller pärlgryn, klippt eller gröpad), med undantag av ris enligt nr 1006
  ; groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda

De flingor som omfattas av undernr 1104 12 90 , 1104 19 69 och 1104 19 91 är korn som skalats och valsats.

1104 22 40
  till
  1104 29 89

Spannmål bearbetad på annat sätt (t.ex. skalad, bearbetad till pärlgryn, klippt eller gröpad)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1104 , andra stycket, 2 till 5.

1104 22 50

Bearbetad till pärlgryn

Förutom de pärlgryn som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1104 , andra stycket, 4 omfattar detta undernummer brottstycken som sedan de bearbetats till pärlgryn föreligger i form av runda korn.

1104 22 95

Annan

Detta undernummer omfattar de varor som framställts genom sönderdelning av oskalade korn som inte uppfyller de villkor för siktning som fastställs i anmärkning 3 till detta kapitel.

1104 23 40

Skalad, även klippt eller gröpad; bearbetad till pärlgryn

För definitionen av uttrycket ”bearbetad till pärlgryn”, se de förklarande anmärkningarna till undernr 1104 22 50 .

1104 23 98

Annan

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1104 22 95 .

Krossade majskorn som uppsamlas vid siktningen av rensade, oskalade majskorn och som uppfyller kriterierna i anmärkning 2 A till detta kapitel klassificeras enligt detta undernummer som spannmål, inte vidare bearbetat än gröpat.

1104 29 05

Bearbetat till pärlgryn

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1104 22 50 .

1104 29 08

Annan

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1104 22 95 .

1104 29 30

Bearbetad till pärlgryn

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1104 22 50 .

1104 29 51
  till
  1104 29 59

Inte vidare bearbetad än gröpad

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1104 22 95 .

1104 30 10
  och
  1104 30 90

Groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1104 andra stycket, 6.

1106

Mjöl och pulver av torkade baljväxtfrön enligt nr 0713
  , av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 0714
  eller av produkter enligt kapitel 8

Beteckningarna ”mjöl” och ”pulver” definieras i kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel.

Varor som föreligger i form av pasta omfattas inte av detta nummer.

1107

Malt, även rostat

1107 10 11
  till
  1107 10 99

Orostat

Dessa undernummer omfattar allt malt som är diastatiskt aktivt, så att stärkelsekornen kan försockras. Sådant malt är t.ex. grönmalt, lufttorkat malt och malt som torkats i varmluftsugn, av vilka det senare i handeln delas upp i ljust malt (av pilsnertyp) och mörkmalt (av münchnertyp).

Dessa undernummer omfattar även grönmalt avsett att användas som livsmedel och förtäras på samma sätt som grönsaksgroddar, eftersom det är en spannmålsgrodd som börja gro men ännu inte har torkats.

Helt malt enligt dessa undernummer kännetecknas av en mjölig, vit, spröd kärna. Beträffande mörkmalt (av münchnertyp) varierar dock kärnans färg i ca 10 procent av kornen från gul till brun. Kärnorna är torra och spröda. När de mals ger de ett fint, mjukt mjöl.

1107 20 00

Rostat

Detta undernummer omfattar all slags malt i vilket den diastatiska aktiviteten har minskat eller helt upphört efter rostningen och som vid bryggning därför endast används som en tillsats till det orostade maltet för att ge ölet en särskild färg och smak.

Färgen på kärnorna i sådant malt varierar från gråvit till svart beroende på typ.

Undernumret omfattar följande:

| 1. | Rostat malt, som är malt som rostats utan att ha försockrats eller efter att delvis ha försockrats, beroende på fukthalten i det ljusa malt som använts. Detta malt är blankt på ytan och frövitan är svart men inte glansig. |
| --- | --- |

1.

Rostat malt, som är malt som rostats utan att ha försockrats eller efter att delvis ha försockrats, beroende på fukthalten i det ljusa malt som använts. Detta malt är blankt på ytan och frövitan är svart men inte glansig.

| 2. | Karamellmalt, som är malt i vilket det socker som bildats före försockringen har karamelliserats. Detta malt är matt gult eller blekbrunt till färgen. Frövitan i minst 90 procent av kornen är glansig och gråvit till mörkbrun. Mycket ljust karamellmalt är fortfarande i viss mån diastatiskt aktivt. Det kan förekomma en andel av 10 procent korn som inte är karamelliserade. |
| --- | --- |

2.

Karamellmalt, som är malt i vilket det socker som bildats före försockringen har karamelliserats. Detta malt är matt gult eller blekbrunt till färgen. Frövitan i minst 90 procent av kornen är glansig och gråvit till mörkbrun. Mycket ljust karamellmalt är fortfarande i viss mån diastatiskt aktivt. Det kan förekomma en andel av 10 procent korn som inte är karamelliserade.

KAPITEL 12

OLJEVÄXTFRÖN OCH OLJEHALTIGA FRUKTER; DIVERSE ANDRA FRÖN OCH FRUKTER; VÄXTER FÖR INDUSTRIELLT ELLER MEDICINSKT BRUK; HALM OCH FODERVÄXTER

| 1201 | Sojabönor, även sönderdelade

  Sojabönor (frön av Glycine max) varierar i färg mellan brunt, grönt och svart. De innehåller praktiskt taget ingen stärkelse men har en hög halt av protein och olja.
  Särskild uppmärksamhet bör visas vid klassificeringen av vissa frön som i handeln betecknas som ”green soya beans” eller ”green beans”. Det är ofta inte fråga om sojabönor, utan bönor som klassificeras enligt nr 0713 . |
| --- | --- |
| 1202 | Jordnötter, även skalade eller sönderdelade men inte rostade eller på annat sätt tillagade

  Jordnötter, som är frön av Arachis hypogaea, innehåller en hög andel ätlig olja. |
| 1205 | Rapsfrön och rybsfrön, även sönderdelade |
| 1205 10 10
  och
  1205 10 90 | Rapsfrön och rybsfrön med låg halt av erukasyra

  Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1205 . |
| 1206 00 | Solrosfrön, även sönderdelade |
| 1206 00 91 | Skalade; i grå- och vitstrimmigt skal

  Solrosfrön enligt detta undernummer är vanligtvis avsedda att användas för framställning av sockerkonfektyrer, som fågelfoder eller för direkt konsumtion. I allmänhet är kärnans längd endast hälften av skalets längd, som kan överstiga 2 cm. Dessa frön har normalt en oljehalt på ca 30 till 35 viktprocent. |
| 1206 00 99 | Andra

  Detta undernummer omfattar solrosfrön för framställning av matolja. De levereras vanligtvis i de enhetligt svarta skalen. I allmänhet är fröna och skalen av samma längd. Dessa frön har normalt en oljehalt på ca 40 till 45 viktprocent. |
| 1207 | Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter, även sönderdelade |
| 1207 40 10
  och
  1207 40 90 | Sesamfrön

  Dessa undernummer omfattar frön av Sesamum indicum. |
| 1207 50 10
  och
  1207 50 90 | Senapsfrön

  Senapsfrön kommer från olika arter av grönsaker, t.ex. Sinapis alba, Brassica hirta, Brassica nigra och Brassica juncea. |
| 1207 99 96 | Andra

  Detta undernummer omfattar bland annat de frukter och frön som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1207 , andra stycket, förutsatt att frukterna och fröna inte ingår i föregående undernummer enligt detta nummer.
  Undernumret omfattar även gröna, mjukskaliga pumpafrön som genetiskt saknar det korkaktiga yttre skiktet hos fröhinnan (Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Greb. var. styriaca och Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch). Dessa pumpor odlas huvudsakligen för sin olja och används inte som grönsak. Frön av grönsakspumpor omfattas av undernr 1209 91 80 .
  Detta undernummer omfattar inte rostade pumpafrön (undernr 2008 19 eller 2008 97 ). |
| 1208 | Mjöl av oljeväxtfrön eller oljehaltiga frukter, med undantag av mjöl av senapsfrön

  Se anmärkning 2 till detta kapitel. |
| 1209 | Frön, frukter och sporer av sådana slag som används som utsäde |
| 1209 10 00 | Sockerbetsfrön

  Dessa undernummer omfattar endast frön av sockerbetor (Beta vulgaris var. altissima).
  Här ingår också så kallade enkornsfrön, som frambringats antingen genom förädling eller genom delning av frögyttren (genetiska enkornsfrön eller enkornsfrön som framställts på mekaniskt sätt), även överdragna, oftast med lera. |
| 1209 29 60 | Foderbetsfrön (

  Beta vulgaris var. alba

  )

  Detta undernummer omfattar också så kallade enkornsfrön, som frambringats antingen genom förädling eller genom delning av frögyttren (genetiska enkornsfrön eller enkornsfrön som framställts på mekaniskt sätt), även överdragna, oftast med lera. |
| 1209 30 00 | Blomsterfrön

  Detta undernummer omfattar frön av örtväxter som uteslutande eller huvudsakligen odlas för blommornas skull (snittblommor, prydnadsblommor och liknande). Frön av denna art kan också föreligga på ett underlag, t.ex. av cellulosavadd eller torv. Undernumret omfattar bl.a. luktärtfrön (Lathyrus odoratus). |
| 1209 91 80 | Andra

  Detta undernummer omfattar frön från pumpor när dessa används för utsäde.
  Se också de förklarande anmärkningarna till undernr 1207 99 96 och 1212 99 95 . |
| 1209 99 10 | Frön av skogsträd

  Detta undernummer omfattar utsäde och andra frön av skogsträd även om de är avsedda för odling av prydnadsträd och -buskar i införsellandet.
  I detta undernummer förstås med träd alla träd och buskar vilkas stammar, grenar och kvistar är träartade.
  Undernumret omfattar följande frön och frukter för utsäde:






  1. | Träd av europeiska och exotiska arter som används för skogsbruk med sikte på träproduktion, men också för att binda jorden eller skydda den mot erosion. |

1201

Sojabönor, även sönderdelade

Sojabönor (frön av Glycine max) varierar i färg mellan brunt, grönt och svart. De innehåller praktiskt taget ingen stärkelse men har en hög halt av protein och olja.

Särskild uppmärksamhet bör visas vid klassificeringen av vissa frön som i handeln betecknas som ”green soya beans” eller ”green beans”. Det är ofta inte fråga om sojabönor, utan bönor som klassificeras enligt nr 0713 .

1202

Jordnötter, även skalade eller sönderdelade men inte rostade eller på annat sätt tillagade

Jordnötter, som är frön av Arachis hypogaea, innehåller en hög andel ätlig olja.

1205

Rapsfrön och rybsfrön, även sönderdelade

1205 10 10
  och
  1205 10 90

Rapsfrön och rybsfrön med låg halt av erukasyra

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1205 .

1206 00

Solrosfrön, även sönderdelade

1206 00 91

Skalade; i grå- och vitstrimmigt skal

Solrosfrön enligt detta undernummer är vanligtvis avsedda att användas för framställning av sockerkonfektyrer, som fågelfoder eller för direkt konsumtion. I allmänhet är kärnans längd endast hälften av skalets längd, som kan överstiga 2 cm. Dessa frön har normalt en oljehalt på ca 30 till 35 viktprocent.

1206 00 99

Andra

Detta undernummer omfattar solrosfrön för framställning av matolja. De levereras vanligtvis i de enhetligt svarta skalen. I allmänhet är fröna och skalen av samma längd. Dessa frön har normalt en oljehalt på ca 40 till 45 viktprocent.

1207

Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter, även sönderdelade

1207 40 10
  och
  1207 40 90

Sesamfrön

Dessa undernummer omfattar frön av Sesamum indicum.

1207 50 10
  och
  1207 50 90

Senapsfrön

Senapsfrön kommer från olika arter av grönsaker, t.ex. Sinapis alba, Brassica hirta, Brassica nigra och Brassica juncea.

1207 99 96

Andra

Detta undernummer omfattar bland annat de frukter och frön som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1207 , andra stycket, förutsatt att frukterna och fröna inte ingår i föregående undernummer enligt detta nummer.

Undernumret omfattar även gröna, mjukskaliga pumpafrön som genetiskt saknar det korkaktiga yttre skiktet hos fröhinnan (Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Greb. var. styriaca och Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch). Dessa pumpor odlas huvudsakligen för sin olja och används inte som grönsak. Frön av grönsakspumpor omfattas av undernr 1209 91 80 .

Detta undernummer omfattar inte rostade pumpafrön (undernr 2008 19 eller 2008 97 ).

1208

Mjöl av oljeväxtfrön eller oljehaltiga frukter, med undantag av mjöl av senapsfrön

Se anmärkning 2 till detta kapitel.

1209

Frön, frukter och sporer av sådana slag som används som utsäde

1209 10 00

Sockerbetsfrön

Dessa undernummer omfattar endast frön av sockerbetor (Beta vulgaris var. altissima).

Här ingår också så kallade enkornsfrön, som frambringats antingen genom förädling eller genom delning av frögyttren (genetiska enkornsfrön eller enkornsfrön som framställts på mekaniskt sätt), även överdragna, oftast med lera.

1209 29 60

Foderbetsfrön (

  Beta vulgaris var. alba

  )

Detta undernummer omfattar också så kallade enkornsfrön, som frambringats antingen genom förädling eller genom delning av frögyttren (genetiska enkornsfrön eller enkornsfrön som framställts på mekaniskt sätt), även överdragna, oftast med lera.

1209 30 00

Blomsterfrön

Detta undernummer omfattar frön av örtväxter som uteslutande eller huvudsakligen odlas för blommornas skull (snittblommor, prydnadsblommor och liknande). Frön av denna art kan också föreligga på ett underlag, t.ex. av cellulosavadd eller torv. Undernumret omfattar bl.a. luktärtfrön (Lathyrus odoratus).

1209 91 80

Andra

Detta undernummer omfattar frön från pumpor när dessa används för utsäde.

Se också de förklarande anmärkningarna till undernr 1207 99 96 och 1212 99 95 .

1209 99 10

Frön av skogsträd

Detta undernummer omfattar utsäde och andra frön av skogsträd även om de är avsedda för odling av prydnadsträd och -buskar i införsellandet.

I detta undernummer förstås med träd alla träd och buskar vilkas stammar, grenar och kvistar är träartade.

Undernumret omfattar följande frön och frukter för utsäde:

1.

Träd av europeiska och exotiska arter som används för skogsbruk med sikte på träproduktion, men också för att binda jorden eller skydda den mot erosion.

| 2. | Prydnadsträd, träd till parkanläggningar, offentliga eller privata trädgårdar och så kallade ”alléträd” för offentliga platser, stadsgator, vägar, kanaler och liknande. |
| --- | --- |

2.

Prydnadsträd, träd till parkanläggningar, offentliga eller privata trädgårdar och så kallade ”alléträd” för offentliga platser, stadsgator, vägar, kanaler och liknande.

Bland träden i den andra gruppen – vilka mestadels tillhör samma arter som träden i den första gruppen – ingår också sådana träd som inte bara odlas på grund av formen och bladverkets utseende (t.ex. vissa typer av poppel, lönn, barrträd) utan också på grund av sina blommor (t.ex. mimosa, tamarisk, magnolia, syren, gullregn, japanskt körsbär, judasträd, rosor) eller på grund av frukternas starka färger (t.ex. lagerkörsbär, cotoneaster, pyracantha eller eldtorn).

Följande frön och frukter är dock undantagna från detta undernummer även om de är avsedda som utsäde:

| a) | Frukter och nötter enligt kapitel 8 (särskilt nötter, t.ex. ätliga kastanjer, valnötter, hasselnötter, pekannötter, mandlar). |
| --- | --- |

a)

Frukter och nötter enligt kapitel 8 (särskilt nötter, t.ex. ätliga kastanjer, valnötter, hasselnötter, pekannötter, mandlar).

| b) | Frön och frukter enligt kapitel 9 (t.ex. enbär). |
| --- | --- |

b)

Frön och frukter enligt kapitel 9 (t.ex. enbär).

| c) | Oljeväxtfrön och oljehaltiga nötter enligt nr 1201 till 1207 (t.ex. bokollon och palmkärnor). |
| --- | --- |

c)

Oljeväxtfrön och oljehaltiga nötter enligt nr 1201 till 1207 (t.ex. bokollon och palmkärnor).

| I detta undernummer ingår inte heller följande: |
| --- |

I detta undernummer ingår inte heller följande:

| a) | Tamarindfrön (undernr 1209 99 99 ). |
| --- | --- |

a)

Tamarindfrön (undernr 1209 99 99 ).

| b) | Ekollon och hästkastanjer (undernr 2308 00 40 ). |
| --- | --- |

b)

Ekollon och hästkastanjer (undernr 2308 00 40 ).

1210

Humle, färsk eller torkad, även mald, pulveriserad eller i form av pelletar; lupulin

1210 20 10

Humle, mald, pulveriserad eller i form av pelletar, lupinberikad; lupulin

Förutom lupulin omfattar detta undernummer även de lupinberikade produkter som erhålls genom malning av humle efter mekanisk avskiljning av bladen, stjälkarna, stödbladen och humlespindlarna.

1211

Växter och växtdelar (inbegripet frön och frukter) av sådana slag som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål, färska, kylda, frysta eller torkade, även skurna, krossade eller pulveriserade

1211 20 00

Ginsengrot

Detta undernummer omfattar ginsengrot (Panax quinquefolium och Panax ginseng). Roten är cylindrisk till spolformad, med veck runt den översta tredjedelen. Den har ofta flera rotgrenar. Färgen på utsidan varierar från gulvit till brungul medan den inuti är vit och mjölig (eller hård som horn om den kokats i vatten). Undernumret omfattar även krossad eller mald ginsengrot.

1211 90 30

Tonkabönor

Detta undernummer omfattar frön av Dipteryx odorata (familjen Leguminosae). De innehåller kumarin och används inom parfymeriindistrin och vid framställning av eteriska oljor för dietdrycker.

1211 90 86

Andra

Detta undernummer omfattar de växter, växtdelar, frön och frukter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1211 , 11, förutsatt att de inte ingår i det föregående undernumret enligt detta nummer. Det omfattar även följande:

| 1. | Delar av cannabisplantan, även blandade med oorganiska eller organiska ämnen som uteslutande tjänar som utfyllnad. |
| --- | --- |

1.

Delar av cannabisplantan, även blandade med oorganiska eller organiska ämnen som uteslutande tjänar som utfyllnad.

| 2. | ”Orangetter”, som är omogna, oätliga apelsiner som faller av trädet strax efter blomningen och insamlas i torkat tillstånd, särskilt för extraktion av deras eteriska olja (petit-grain) |
| --- | --- |

2.

”Orangetter”, som är omogna, oätliga apelsiner som faller av trädet strax efter blomningen och insamlas i torkat tillstånd, särskilt för extraktion av deras eteriska olja (petit-grain)

| 3. | Torkade blad av maskros (Taraxacum officinale). |
| --- | --- |

3.

Torkade blad av maskros (Taraxacum officinale).

| 4. | Torkade blad av ängssyra (Rumex acetosa). |
| --- | --- |

4.

Torkade blad av ängssyra (Rumex acetosa).

| 5. | Torkad blomster- eller indiankrasse (Tropaeolum majus). |
| --- | --- |

5.

Torkad blomster- eller indiankrasse (Tropaeolum majus).

| 6. | Fröskal av psyllium (vitt loppfrö, Plantago ovata) i form av heterogena delar, erhållna genom tröskning. |
| --- | --- |

6.

Fröskal av psyllium (vitt loppfrö, Plantago ovata) i form av heterogena delar, erhållna genom tröskning.

| 7. | Reishi (lackticka) (Ganoderma lucidum) svamppulver. |
| --- | --- |

7.

Reishi (lackticka) (Ganoderma lucidum) svamppulver.

Detta undernummer omfattar inte alger (nr 1212 ) och pumpafrön (nr 1207 eller 1209 ).

1212

Johannesbröd, sjögräs och andra alger, sockerbetor och sockerrör, färska, kylda, frysta eller torkade, även malda; fruktkärnor och andra vegetabiliska produkter (inbegripet orostad cikoriarot av varieteten

  Cichorium intybus sativum

  ) av sådana slag som används främst som livsmedel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

1212 21 00
  och
  1212 29 00

Sjögräs och andra alger

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1212 , A.

1212 91 20
  och
  1212 91 80

Sockerbetor

Dessa undernummer omfattar endast icke-avsockrade betor med en sackaroshalt som i allmänhet överstiger 60 viktprocent beräknad på torrsubstansen. Helt eller delvis avsockrade betor omfattas av undernr 2303 20 10 eller 2303 20 90 .

1212 92 00

Johannesbröd

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1212 , A, första och andra styckena.

1212 99 41
  och
  1212 99 49

Johannesbrödfrön

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1212 , A, tredje stycket.

1212 99 95

Andra slag

Förutom de varor som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1212 , D, tredje, fjärde och femte stycket omfattar detta undernummer följande:

| 1. | Rotknölar av ”konjac” eller ”konnyaku”, hela, malda eller pulveriserade. |
| --- | --- |

1.

Rotknölar av ”konjac” eller ”konnyaku”, hela, malda eller pulveriserade.

| 2. | ”Pollen flour” – små kulor av frömjöl som samlats in av bin och hopklumpats med hjälp av nektar, honung och bisaliv. |
| --- | --- |

2.

”Pollen flour” – små kulor av frömjöl som samlats in av bin och hopklumpats med hjälp av nektar, honung och bisaliv.

| 3. | Malda frön av guarana (Paullinia cupana), varken rostade eller på annat sätt beredda. |
| --- | --- |

3.

Malda frön av guarana (Paullinia cupana), varken rostade eller på annat sätt beredda.

Detta undernummer omfattar inte pumpafrön (nr 1207 eller 1209 ), med undantag för pumpafrön utan skal som ska klassificeras enligt nr 1212 i enlighet med den dom som meddelats av Europeiska unionens domstol i mål C-229/06.

1214

Kålrötter, foderbetor och andra foderrotfrukter, hö, lusern (alfalfa), klöver, esparsett, foderkål, lupiner, vicker och liknande djurfoder, även i form av pelletar

1214 90 10

Foderbetor, kålrötter och andra foderrotfrukter

Detta undernummer omfattar följande:

| 1. | Mangold eller foderbetor (Beta vulgaris var. alba). |
| --- | --- |

1.

Mangold eller foderbetor (Beta vulgaris var. alba).

| 2. | Kålrötter (Brassica napus var. napobrassica). |
| --- | --- |

2.

Kålrötter (Brassica napus var. napobrassica).

| 3. | Andra foderrotfrukter, t.ex. foderrovor och fodermorötter. |
| --- | --- |

3.

Andra foderrotfrukter, t.ex. foderrovor och fodermorötter.

| De olika arterna och sorterna av jordärtskockor (t.ex. Helianthus tuberosus) klassificeras enligt nr 0714 , medan palsternackor (Pastinaca sativa) klassificeras som grönsaker enligt kapitel 7 (nr 0706 , när de är färska eller kylda). |
| --- |

De olika arterna och sorterna av jordärtskockor (t.ex. Helianthus tuberosus) klassificeras enligt nr 0714 , medan palsternackor (Pastinaca sativa) klassificeras som grönsaker enligt kapitel 7 (nr 0706 , när de är färska eller kylda).

KAPITEL 13

SCHELLACK O.D.; NATURLIGA GUMMIARTER OCH HARTSER SAMT ANDRA VÄXTSAFTER OCH VÄXTEXTRAKTER

| 1301 | Schellack o.d.; naturliga gummiarter, hartser, gummihartser och oleoresiner (t.ex. balsamer) |
| --- | --- |
| 1301 20 00 | Gummi arabicum

  Gummi arabicum (eller nil-, aden- eller senegalgummi) föreligger i gul- eller rödaktiga stycken och är genomskinligt och lösligt i vatten men inte alkohol. |
| 1302 | Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter

  Växtextrakter enligt nr 1302 är obearbetade vegetabiliska råvaror som erhållits genom, exempelvis, lösningsmedelsextraktion, och som inte är ytterligare kemiskt modifierade eller bearbetade. Emellertid tillåts inaktiva tillsatser (t.ex. klumpförebyggande medel) och bearbetning i samband med standardisering, eller fysisk behandling, såsom torkning eller filtrering. |
| 1302 11 00 | Opium

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , A 1. |
| 1302 12 00 | Lakritsextrakt

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , A 2. |
| 1302 19 70 | Andra

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , A 4 till 20. |
| 1302 20 10
  och
  1302 20 90 | Pektinämnen, pektinater och pektater

  Dessa undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , B. |
| 1302 31 00
  till
  1302 39 00 | Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter

  Så länge en produkt antingen sväller i kallt vatten eller löses i hett vatten är de kriterier som anges i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , C, första stycket, uppfyllda. |
| 1302 31 00 | Agar-agar

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , C 1. |
| 1302 32 10
  och
  1302 32 90 | Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd eller ur guarfrön

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , C 2.
  Dessa undernummer omfattar inte frövita av guarfrön (”guar splits”) i form av små, ljusgula, oregelbundet formade flingor (nr 1404 ). |
| 1302 39 00 | Andra slag

  Förutom de varor som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , C 3 till 5 omfattar undernumret även följande:






  1. | Extrakt av algen Furcellaria fastigiata, som insamlas vid Danmarks kuster och som utvinns på samma sätt och föreligger i handeln i samma form som agar-agar. |

1301

Schellack o.d.; naturliga gummiarter, hartser, gummihartser och oleoresiner (t.ex. balsamer)

1301 20 00

Gummi arabicum

Gummi arabicum (eller nil-, aden- eller senegalgummi) föreligger i gul- eller rödaktiga stycken och är genomskinligt och lösligt i vatten men inte alkohol.

1302

Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter

Växtextrakter enligt nr 1302 är obearbetade vegetabiliska råvaror som erhållits genom, exempelvis, lösningsmedelsextraktion, och som inte är ytterligare kemiskt modifierade eller bearbetade. Emellertid tillåts inaktiva tillsatser (t.ex. klumpförebyggande medel) och bearbetning i samband med standardisering, eller fysisk behandling, såsom torkning eller filtrering.

1302 11 00

Opium

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , A 1.

1302 12 00

Lakritsextrakt

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , A 2.

1302 19 70

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , A 4 till 20.

1302 20 10
  och
  1302 20 90

Pektinämnen, pektinater och pektater

Dessa undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , B.

1302 31 00
  till
  1302 39 00

Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter

Så länge en produkt antingen sväller i kallt vatten eller löses i hett vatten är de kriterier som anges i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , C, första stycket, uppfyllda.

1302 31 00

Agar-agar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , C 1.

1302 32 10
  och
  1302 32 90

Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd eller ur guarfrön

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , C 2.

Dessa undernummer omfattar inte frövita av guarfrön (”guar splits”) i form av små, ljusgula, oregelbundet formade flingor (nr 1404 ).

1302 39 00

Andra slag

Förutom de varor som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1302 , C 3 till 5 omfattar undernumret även följande:

1.

Extrakt av algen Furcellaria fastigiata, som insamlas vid Danmarks kuster och som utvinns på samma sätt och föreligger i handeln i samma form som agar-agar.

| 2. | Växtslem av kvittenfrön. |
| --- | --- |

2.

Växtslem av kvittenfrön.

| 3. | Växtslem av islandslav. |
| --- | --- |

3.

Växtslem av islandslav.

| 4. | Karragenan samt kalcium-, natrium- och kaliumkarragenater, även standardiserade med socker (t.ex. sackaros, glykos) som tillsatts för att säkerställa en varaktig effekt under användningen. Sockerhalten överstiger vanligtvis inte 25 viktprocent. |
| --- | --- |

4.

Karragenan samt kalcium-, natrium- och kaliumkarragenater, även standardiserade med socker (t.ex. sackaros, glykos) som tillsatts för att säkerställa en varaktig effekt under användningen. Sockerhalten överstiger vanligtvis inte 25 viktprocent.

| 5. | Hydrokolloider utvunna ur fröskal från psyllium (vitt loppfrö, Plantago ovata). |
| --- | --- |

5.

Hydrokolloider utvunna ur fröskal från psyllium (vitt loppfrö, Plantago ovata).

KAPITEL 14

VEGETABILISKA FLÄTNINGSMATERIAL; VEGETABILISKA PRODUKTER, INTE NÄMNDA ELLER INBEGRIPNA NÅGON ANNANSTANS

| 1401 | Vegetabiliska material av sådana slag som används främst för flätning (t.ex. bambu, rotting, vass, säv, vide, rafia, tvättad, blekt eller färgad halm samt lindbast) |
| --- | --- |
| 1401 10 00 | Bambu

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1401 , andra stycket, 1. |
| 1401 20 00 | Rotting

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1401 , andra stycket, 2. |
| 1401 90 00 | Andra slag

  Detta undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1401 , andra stycket, 3 till 7. Blad av de olika arterna av Typha (t.ex. Typha latifolia eller bredkaveldun) omfattas också av detta undernummer. |
| 1404 | Vegetabiliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans |
| 1404 20 00 | Bomullslinters

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1404 , andra stycket, A. |
| 1404 90 00 | Andra slag

  Detta undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1404 , andra stycket, B till F.
  De kardborrar som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1404 , andra stycket, F 7 är av arten Dipsacus sativus.
  Undernumret omfattar också frövita av guarfrön (”guar splits”) i form av små, ljusgula, oregelbundet formade flingor. |

1401

Vegetabiliska material av sådana slag som används främst för flätning (t.ex. bambu, rotting, vass, säv, vide, rafia, tvättad, blekt eller färgad halm samt lindbast)

1401 10 00

Bambu

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1401 , andra stycket, 1.

1401 20 00

Rotting

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1401 , andra stycket, 2.

1401 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1401 , andra stycket, 3 till 7. Blad av de olika arterna av Typha (t.ex. Typha latifolia eller bredkaveldun) omfattas också av detta undernummer.

1404

Vegetabiliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

1404 20 00

Bomullslinters

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1404 , andra stycket, A.

1404 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar de varor som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1404 , andra stycket, B till F.

De kardborrar som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1404 , andra stycket, F 7 är av arten Dipsacus sativus.

Undernumret omfattar också frövita av guarfrön (”guar splits”) i form av små, ljusgula, oregelbundet formade flingor.

AVDELNING III

ANIMALISKA OCH VEGETABILISKA FETTER OCH OLJOR SAMT SPALTNINGSPRODUKTER AV SÅDANA FETTER OCH OLJOR; BEREDDA ÄTBARA FETTER; ANIMALISKA OCH VEGETABILISKA VAXER

KAPITEL 15

ANIMALISKA OCH VEGETABILISKA FETTER OCH OLJOR SAMT SPALTNINGSPRODUKTER AV SÅDANA FETTER OCH OLJOR; BEREDDA ÄTBARA FETTER; ANIMALISKA OCH VEGETABILISKA VAXER

Allmänna anmärkningar

Med uttrycket ”för industriellt bruk” i undernumren till detta kapitel förstås endast sådan användning som medför en bearbetning av basprodukten.

Uttrycket ”för tekniskt bruk”, som också förekommer i vissa undernummer, innebär däremot inte någon sådan bearbetning.

Behandlingar som t.ex. rening, raffinering eller hydrering, anses varken som ”industriellt bruk” eller ”tekniskt bruk”.

Det betonas att även produkter som är lämpliga som livsmedel kan vara avsedda för tekniskt eller industriellt bruk.

De undernummer till detta kapitel som förbehålls varor för tekniskt eller industriellt bruk, bortsett från framställning av livsmedel, omfattar oljor och fetter för framställning av kreatursfoder.

| Kompletterande anmärkning 1 a) | Som råoljor betraktas inte den flytande fraktion av vegetabiliska oljor som utvunnits genom utskiljning av den fasta beståndsdelen, t.ex. genom kylning, användning av organiska lösningsmedel eller ytaktiva ämnen. |
| --- | --- |

Kompletterande anmärkning 1 a)

Som råoljor betraktas inte den flytande fraktion av vegetabiliska oljor som utvunnits genom utskiljning av den fasta beståndsdelen, t.ex. genom kylning, användning av organiska lösningsmedel eller ytaktiva ämnen.

| 1502 | Fetter av nötkreatur, andra oxdjur, får eller getter, andra än sådana enligt nr 1503

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1502 .
  Detta nummer omfattar utsmälta fetter, t.ex.:






  1. | Grevar. |
| --- | --- | --- |

1502

Fetter av nötkreatur, andra oxdjur, får eller getter, andra än sådana enligt nr 1503

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1502 .

Detta nummer omfattar utsmälta fetter, t.ex.:

1.

Grevar.

| 2. | Så kallade ”fettsyror” (acid fat), som utvinns genom kokning av icke-utsmält talg av sämsta kvalitet i en vattenlösning av svavelsyra som hydroliserar äggviteämnena i vävnaderna och därmed frigör fettet. |
| --- | --- |

2.

Så kallade ”fettsyror” (acid fat), som utvinns genom kokning av icke-utsmält talg av sämsta kvalitet i en vattenlösning av svavelsyra som hydroliserar äggviteämnena i vävnaderna och därmed frigör fettet.

Förutom utsmälta fetter omfattar detta nummer icke-utsmälta fetter, dvs. fetter omgivna av sina cellvävnader.

1503 00

Solarstearin, isterolja, oleostearin, oleomargarin och talgolja, inte emulgerade, blandade eller på annat sätt beredda

1503 00 11
  och
  1503 00 19

Solarstearin och oleostearin

Dessa undernummer omfattar de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1503 , andra och nästa sista stycket.

1503 00 30

Talgolja för industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel

Detta undernummer omfattar den produkt som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1503 , femte stycket, förutsatt av den är avsedd för annat industriellt bruk än tillverkning av livsmedel (se de allmänna anvisningarna till detta kapitel).

1503 00 90

Andra produkter

Förutom de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1503 , tredje och fjärde stycket omfattar undernumret talgolja som inte uppfyller villkoren i undernr 1503 00 30 , t.ex. talgolja för tekniskt bruk.

1504

Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 15, allmänna anvisningar, A, sjätte och sjunde stycket.

1504 10 10
  till
  1504 10 99

Fiskleverolja och fraktioner av sådana oljor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1504 , andra stycket.

1504 10 10

Med en A-vitaminhalt av högst
  2 500  IE per g

A-vitaminhalten i den leverolja som utvinns ur gadidae (t.ex. torsk, kolja, långa, kummel) överstiger i allmänhet inte 2 500  IE per g.

1504 10 91
  och
  1504 10 99

Andra slag

A-vitaminhalten i den leverolja som utvinns ur t.ex. tonfisk, hälleflundra och många hajarter överstiger i allmänhet 2 500  IE per g.

Oljor med förhöjd vitaminhalt kvarstår enligt dessa undernummer, förutsatt att de inte har förlorat karaktären av fiskleverolja. Detta gäller t.ex. fiskleveroljor med en vitaminhalt som inte överstiger 100 000  IE per g.

1504 20 10
  och
  1504 20 90

Fiskfetter och fiskoljor (andra än leveroljor) samt fraktioner av sådana fetter eller oljor

Dessa undernummer omfattar fetter och oljor som utvunnits ur alla fiskarter samt fraktioner av sådana fetter och oljor, med undantag av oljor som utvunnits uteslutande ur fisklever. Undernumren omfattar följande:

| 1. | Oljor som utvunnits ur sill och menhaden (en sillfisk som uteslutande fiskas för utvinning av olja). |
| --- | --- |

1.

Oljor som utvunnits ur sill och menhaden (en sillfisk som uteslutande fiskas för utvinning av olja).

| 2. | Oljor som utvunnits ur avfall från konserveringindustrin, av ringare värde än ovanstående oljor. De oljor som är av kommersiell betydelse är oljor från avfall av Clupeidae, oljor från tonfisk- och bonitavfall och oljor från avfall av Salmonidae. |
| --- | --- |

2.

Oljor som utvunnits ur avfall från konserveringindustrin, av ringare värde än ovanstående oljor. De oljor som är av kommersiell betydelse är oljor från avfall av Clupeidae, oljor från tonfisk- och bonitavfall och oljor från avfall av Salmonidae.

| 3. | Oljor av avfall från fiskhandeln, som är av mycket blandad sammansättning och ännu ringare värde. |
| --- | --- |

3.

Oljor av avfall från fiskhandeln, som är av mycket blandad sammansättning och ännu ringare värde.

| 4. | Fiskstearin, som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1504 , tredje stycket. |
| --- | --- |

4.

Fiskstearin, som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1504 , tredje stycket.

Fetterna och oljorna enligt detta undernummer används främst för tekniskt och industriellt bruk, t.ex. garvning, tillverkning av målningsfärger och skäroljor.

1504 30 10
  och
  1504 30 90

Fetter och oljor av havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter och oljor

Dessa undernummer omfattar följande:

| 1. | Valolja och rå spermolja (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1504 , första stycket). |
| --- | --- |

1.

Valolja och rå spermolja (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1504 , första stycket).

| 2. | Späck av havsdäggdjur. |
| --- | --- |

2.

Späck av havsdäggdjur.

| 3. | Oljor från Pinnipedia (sälar, valrossar och sjölejon). |
| --- | --- |

3.

Oljor från Pinnipedia (sälar, valrossar och sjölejon).

Undernumren omfattar alla oljor av havsdäggdjur samt fraktioner av sådana oljor, även sådana som utvunnits ur deras lever, t.ex. leverolja från kaskelot, som är mycket rik på A-vitamin och har liknande egenskaper som fiskleverolja enligt undernr 1504 10 10 , 1504 10 91 och 1504 10 99 .

1505 00

Ullfett och fettartade ämnen erhållna ur ullfett (inbegripet lanolin)

1505 00 10

Rått ullfett

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1505 , första stycket.

1505 00 90

Andra slag

Detta undernummer omfattar följande:

| 1. | Lanolin, som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1505 , andra, tredje och fjärde stycket. |
| --- | --- |

1.

Lanolin, som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1505 , andra, tredje och fjärde stycket.

| 2. | Fetter som utvunnits ur ullfett (ullfettolein och ullfettstearin), som är vätskan respektive den fasta substansen som utvinns efter det att ullfettet destillerats och sedan pressats. |
| --- | --- |

2.

Fetter som utvunnits ur ullfett (ullfettolein och ullfettstearin), som är vätskan respektive den fasta substansen som utvinns efter det att ullfettet destillerats och sedan pressats.

1506 00 00

Andra animaliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

Detta nummer omfattar inte oätliga blandningar eller beredningar av animaliska fetter och oljor, t.ex. animaliska fetter från slaktkroppar eller blandningar eller beredningar av animaliska och vegetabiliska fetter och oljor, t.ex. använd frityrolja (nr 1518 ).

1507

Sojabönolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1507 10 10
  och
  1507 10 90

Oraffinerad olja, även avslemmad

För definition av uttrycket ”oraffinerad” hänvisas till kompletterande anmärkning 1 a, b och c till detta kapitel.

1507 90 10
  och
  1507 90 90

Andra slag

Dessa undernummer omfattar även raffinerad sojabönolja.

1508

Jordnötsolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1508 10 10
  och
  1508 10 90

Oraffinerad olja

Se kompletterande anmärkning 1 a och b till detta kapitel.

1508 90 10
  och
  1508 90 90

Andra slag

Dessa undernummer omfattar även raffinerad jordnötsolja.

1509

Olivolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

Olivolja enligt detta nummer skall uppfylla följande tre villkor:

| 1. | Den skall uteslutande ha utvunnits vid behandling av frukter av olivträdet (Olea europaea L.). |
| --- | --- |

1.

Den skall uteslutande ha utvunnits vid behandling av frukter av olivträdet (Olea europaea L.).

| 2. | Den skall uteslutande ha utvunnits genom mekaniska eller andra fysikaliska processer (t.ex. genom pressning) och användning av lösningsmedel är därför utesluten (se anmärkning 2 till detta kapitel). |
| --- | --- |

2.

Den skall uteslutande ha utvunnits genom mekaniska eller andra fysikaliska processer (t.ex. genom pressning) och användning av lösningsmedel är därför utesluten (se anmärkning 2 till detta kapitel).

| 3. | Den skall inte vara omförestrad eller blandad med andra oljor, inbegripet olja från återstoder av oliver enligt nr 1510 00 . |
| --- | --- |

3.

Den skall inte vara omförestrad eller blandad med andra oljor, inbegripet olja från återstoder av oliver enligt nr 1510 00 .

1509 10 10

Bomolja

Se kompletterande anmärkning 2 B 1 till detta kapitel.

1509 10 20

Extra jungfruolja

Se kompletterande anmärkning 2 B 2 till detta kapitel.

1509 10 80

Annan

Se kompletterande anmärkning 2 B 3 till detta kapitel.

1509 90 00

Andra slag

Se kompletterande anmärkning 2 C till detta kapitel.

Förutom raffinerad olivolja omfattar detta undernummer även raffinerad olivolja blandad med jungfruolja.

1510 00

Andra oljor erhållna enbart ur oliver samt fraktioner av sådana oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade, inbegripet blandningar av dessa oljor eller fraktioner med oljor eller fraktioner enligt nr 1509

Detta nummer omfattar endast sådana oljor som uppfyller kravet i den förklarande anmärkningen till nr 1509 , 1. Liksom oljorna enligt nr 1509 får oljor enligt nr 1510 00 inte vara omförestrade eller blandade med andra oljor, dvs. andra oljor än olivolja, men följande är tillåtet:

| — | Att de har utvunnits med hjälp av lösningsmedel eller fysiska processer. |
| --- | --- |

—

Att de har utvunnits med hjälp av lösningsmedel eller fysiska processer.

| — | Att de är blandade med oljor och fraktioner av oljor enligt nr 1509 . Den vanligaste blandningen består av raffinerad olja från pressåterstoder av oliver och jungfruolja. |
| --- | --- |

—

Att de är blandade med oljor och fraktioner av oljor enligt nr 1509 . Den vanligaste blandningen består av raffinerad olja från pressåterstoder av oliver och jungfruolja.

1510 00 10

Oraffinerade oljor

Se kompletterande anmärkning 2 D till detta kapitel.

1510 00 90

Andra

Detta undernummer omfattar raffinerad olja ur pressåterstoder av oliver och blandningar av olja från pressåterstoder av oliver och jungfruolja.

1511

Palmolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1511 10 10
  och
  1511 10 90

Oraffinerad olja

Se kompletterande anmärkning 1 a och b till detta kapitel.

Oraffinerad palmolja bryts ned snabbare än andra oljor och har därför en hög halt av fria fettsyror.

1511 90 11
  och
  1511 90 19

Fasta fraktioner

Dessa undernummer omfattar palmstearin.

1511 90 91
  och
  1511 90 99

Andra produkter

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Raffinerad palmolja. |
| --- | --- |

1.

Raffinerad palmolja.

| 2. | Den flytande fraktionen av palmolja, som utvinns när den fasta fraktionen avskiljs genom kylning eller användning av organiska lösningsmedel eller ytaktiva ämnen. Denna fraktion (palmolein), som kan ha en sammansättning av fettsyror som i vissa fall är mycket lika sammansättningen av fettsyror hos ofraktionerad palmolja, kan normalt identifieras genom att jämföra de relativa andelarna av dess sammansatta triglycerider med triglyceriderna hos typisk ofraktionerad palmolja. Triglycerider med högre numrerade kolatomer (C52 och C54) förekommer i större mängder i den flytande fraktionen än i ofraktionerad olja, medan triglycerider med relativt lägre numrerade kolatomer (C50 och C48) är dominerande i den fasta fraktionen. |
| --- | --- |

2.

Den flytande fraktionen av palmolja, som utvinns när den fasta fraktionen avskiljs genom kylning eller användning av organiska lösningsmedel eller ytaktiva ämnen. Denna fraktion (palmolein), som kan ha en sammansättning av fettsyror som i vissa fall är mycket lika sammansättningen av fettsyror hos ofraktionerad palmolja, kan normalt identifieras genom att jämföra de relativa andelarna av dess sammansatta triglycerider med triglyceriderna hos typisk ofraktionerad palmolja. Triglycerider med högre numrerade kolatomer (C52 och C54) förekommer i större mängder i den flytande fraktionen än i ofraktionerad olja, medan triglycerider med relativt lägre numrerade kolatomer (C50 och C48) är dominerande i den fasta fraktionen.

1512

Solrosolja, safflorolja och bomullsfröolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1512 11 91

Solrosolja

Se kompletterande anmärkning 1 a och b till detta kapitel kombinerat med de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1512 , A.

1512 11 99

Safflorolja

Se kompletterande anmärkning 1 a och b till detta kapitel kombinerat med de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1512 , B.

1512 19 90

Andra

Detta undernummer omfattar även raffinerad solrosolja och raffinerad safflorolja.

1512 21 10
  till
  1512 29 90

Bomullsfröolja samt fraktioner av denna olja

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1512 , C.

1514

Rapsolja, rybsolja och senapsolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1514 11 10
  till
  1514 19 90

Rapsolja och rybsolja med låg halt av erukasyra samt fraktioner av dessa oljor

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1514 , A, andra stycket, andra meningen.

1515

Andra icke flyktiga vegetabiliska fetter och oljor (inbegripet jojobaolja) samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1515 30 10
  och
  1515 30 90

Ricinolja och fraktioner av denna olja

Ricinolja går också under namnet ”palma Christi” och ”kerva oil”.

Dessa undernummer omfattar inte laxerolja som utvinns ur fröna av purgerbusken (Jatraopha curcas), tillhörande familjen Euphorbiaceae (törelväxter) (undernr 1515 90 40 till 1515 90 99 ).

1517

Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516

För definitionen av uttrycket ”margarin”, se de förklarande anmärkningarna till HS, undernummer 1517 10 och 1517 90 .

1517 10 10
  och
  1517 10 90

Margarin med undantag av flytande margarin

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1517 , femte stycket, A.

De bör påpekas att vattenhalten inte är en avgörande faktor vid klassificeringen av varor enligt dessa undernummer.

1517 90 91

Blandningar av flytande feta vegetabiliska oljor

Detta undernummer omfattar också blandningar av kemiskt modifierade vegetabiliska oljor.

1521

Vegetabiliska vaxer (andra än triglycerider), bivax, andra insektsvaxer samt spermaceti (valrav), även raffinerade eller färgade

1521 10 00

Vegetabiliska vaxer

Förutom de varor som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1521 , I omfattar detta undernummer även kaffevax, som förekommer naturligt i alla delar av kaffebusken (bönor, skal, blad, osv.) och är en biprodukt från framställningen av koffeinfritt kaffe. Det är svart, har en kaffeaktig lukt och används vid tillverkning av vissa rengöringsmedel.

1521 90 91

Råa

Detta undernummer omfattar även vaxer i naturliga bikakor.

1521 90 99

Andra

Detta undernummer omfattar vaxer, pressade eller raffinerade, även blekta eller färgade.

1522 00

Degras; återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer

1522 00 31
  och
  1522 00 39

Innehållande olja med olivolja som karaktärsgivande beståndsdel

Se kompletterande anmärkning 3 till detta kapitel, i vilken de återstoder som inte omfattas av dessa undernummer anges.

AVDELNING IV

BEREDDA LIVSMEDEL; DRYCKER, SPRIT OCH ÄTTIKA; TOBAK SAMT VAROR TILLVERKADE AV TOBAKSERSÄTTNING

KAPITEL 16

BEREDNINGAR AV KÖTT, FISK, KRÄFTDJUR, BLÖTDJUR ELLER ANDRA RYGGRADSLÖSA VATTENDJUR

Allmänna anmärkningar

För klassificering av sammansatta livsmedelsberedningar (även färdiglagade maträtter) som består av t.ex. korv, kött, slaktbiprodukter, fisk eller kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur eller en kombination av dessa tillsammans med grönsaker, spagetti, sås och liknande hänvisas till anmärkning 2 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 16, allmänna anvisningar, näst sista stycket.

Anmärkning 2, första stycket, andra meningen (klassificering enligt det nummer som motsvarar den beståndsdel som dominerar viktmässigt) gäller också för fastställande av undernumren. Detta gäller dock inte för beredningar innehållande lever enligt nr 1601 00 och 1602 (se andra stycket i anmärkningen).

| Kompletterande anmärkning 2 | I allmänhet kan en del identifieras endast när dess dimensioner uppgår till ungefär 100 × 80 × 2 mm.
  Med ”delar därav” förstås endast delar för vilka det styckades ursprung (skinka t.ex.) kan bestämmas på ett tillförlitligt sätt och inte genom uteslutande av andra möjligheter. |
| --- | --- |

Kompletterande anmärkning 2

I allmänhet kan en del identifieras endast när dess dimensioner uppgår till ungefär 100 × 80 × 2 mm.

Med ”delar därav” förstås endast delar för vilka det styckades ursprung (skinka t.ex.) kan bestämmas på ett tillförlitligt sätt och inte genom uteslutande av andra möjligheter.

| 1601 00 | Korv och liknande produkter av kött, slaktbiprodukter eller blod; beredningar av dessa produkter

  För klassificering enligt detta nummer är det inte avgörande att produkterna i handeln betraktas som ”korv och liknande produkter”.
  Hackade eller finfördelade beredningar av kött som formats till följd av att de är förpackade i burkar eller andra styva behållare, även cylindriska, anses inte som korv enligt detta nummer. |
| --- | --- |
| 1601 00 10 | Av lever

  Detta undernummer omfattar korv och liknande produkter innehållande lever, även med en tillsats av kött, slaktbiprodukter, fett och liknande, förutsatt att levern ger produkten dess huvudsakliga karaktär. Dessa produkter är i allmänhet kokta men ibland rökta och känns huvudsakligen igen på den karakteristiska leversmaken. |
| 1601 00 91 | Rå korv, torr eller bredbar

  Detta undernummer omfattar rå korv under förutsättning att den genomgått en mognadsprocess (t.ex. genom lufttorkning) och är färdig för direkt konsumtion.
  Produkter av detta slag kan också vara rökta, förutsatt att äggviteämnena inte koagulerat fullständigt till följd av värmebehandling (t.ex. varmrökning).
  Undernumret omfattar följaktligen både korv som normalt äts skivad (t.ex. salami, Arleskorv, Plockwurst) och bredbar korv, t.ex. Teewurst. |
| 1601 00 99 | Annat

  Detta undernummer omfattar följande:






  1. | Färsk korv och liknande, som inte har genomgått någon mognadsprocess. |

1601 00

Korv och liknande produkter av kött, slaktbiprodukter eller blod; beredningar av dessa produkter

För klassificering enligt detta nummer är det inte avgörande att produkterna i handeln betraktas som ”korv och liknande produkter”.

Hackade eller finfördelade beredningar av kött som formats till följd av att de är förpackade i burkar eller andra styva behållare, även cylindriska, anses inte som korv enligt detta nummer.

1601 00 10

Av lever

Detta undernummer omfattar korv och liknande produkter innehållande lever, även med en tillsats av kött, slaktbiprodukter, fett och liknande, förutsatt att levern ger produkten dess huvudsakliga karaktär. Dessa produkter är i allmänhet kokta men ibland rökta och känns huvudsakligen igen på den karakteristiska leversmaken.

1601 00 91

Rå korv, torr eller bredbar

Detta undernummer omfattar rå korv under förutsättning att den genomgått en mognadsprocess (t.ex. genom lufttorkning) och är färdig för direkt konsumtion.

Produkter av detta slag kan också vara rökta, förutsatt att äggviteämnena inte koagulerat fullständigt till följd av värmebehandling (t.ex. varmrökning).

Undernumret omfattar följaktligen både korv som normalt äts skivad (t.ex. salami, Arleskorv, Plockwurst) och bredbar korv, t.ex. Teewurst.

1601 00 99

Annat

Detta undernummer omfattar följande:

1.

Färsk korv och liknande, som inte har genomgått någon mognadsprocess.

| 2. | Kokt korv, t.ex. frankfurterkorv, strassburgerkorv, wienerkorv, mortadella, ”andouilles” (korv av inälvor) och ”andouillettes” (små fläskkorvar), blodkorv och korv beredd på havremjöl och njurtalg och liknande specialiteter. |
| --- | --- |

2.

Kokt korv, t.ex. frankfurterkorv, strassburgerkorv, wienerkorv, mortadella, ”andouilles” (korv av inälvor) och ”andouillettes” (små fläskkorvar), blodkorv och korv beredd på havremjöl och njurtalg och liknande specialiteter.

1602

Kött, slaktbiprodukter och blod, beredda eller konserverade på annat sätt

Se kompletterande anmärkning 6 a till kapitel 2 om klassificering av okokt kryddat fjäderfäkött enligt kapitel 16. Huruvida okokt fjäderfäkött är kryddat eller ej ska avgöras med hjälp av de metoder för sensorisk provning av okokt kryddat fjäderfäkött som fastställts i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1362/2013 (8).

1602 10 00

Homogeniserade beredningar

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

1602 20 10
  och
  1602 20 90

Varor av lever av alla slags djur

Dessa undernummer omfattar beredda eller konserverade produkter innehållande lever, även blandade med kött och andra slaktbiprodukter, förutsatt att levern ger produkten dess huvudsakliga karaktär. De viktigaste produkterna enligt dessa undernummer framställs av gås- eller anklever (undernr 1602 20 10 ).

1602 31 11
  till
  1602 39 85

Varor av fjäderfä enligt nr 0105

Dessa undernummer omfattar fjäderfä och delar av fjäderfä som konserverats efter kokningen.

Till dessa produkter hör t.ex.:

| 1. | Kyckling i gelé. |
| --- | --- |

1.

Kyckling i gelé.

| 2. | Halvor och kvarter av kyckling i sås och hela klubbor av kalkon, gås eller kyckling, även frysta. |
| --- | --- |

2.

Halvor och kvarter av kyckling i sås och hela klubbor av kalkon, gås eller kyckling, även frysta.

| 3. | Paté av fjäderfä (huvudsakligen bestående av kött av fjäderfä med tillsats av kalvkött, svinfett, tryffel och kryddor), även fryst. |
| --- | --- |

3.

Paté av fjäderfä (huvudsakligen bestående av kött av fjäderfä med tillsats av kalvkött, svinfett, tryffel och kryddor), även fryst.

| 4. | Färdiglagade maträtter som framställts med fjäderfäkött som huvudbeståndsdel med t.ex. grönsaker, ris eller pastaprodukter som komplement till själva kötträtten. Som exempel på färdiglagade rätter av detta slag kan nämnas ”kyckling med ris”, ”kyckling med champinjoner” och frysta rätter av fjäderfäkött i ett tråg där köttet och tillbehören är åtskilda. |
| --- | --- |

4.

Färdiglagade maträtter som framställts med fjäderfäkött som huvudbeståndsdel med t.ex. grönsaker, ris eller pastaprodukter som komplement till själva kötträtten. Som exempel på färdiglagade rätter av detta slag kan nämnas ”kyckling med ris”, ”kyckling med champinjoner” och frysta rätter av fjäderfäkött i ett tråg där köttet och tillbehören är åtskilda.

Vid fastställandet av andelen kött av fjäderfä eller slaktbiprodukter skall hänsyn inte tas till vikten på eventuella ben.

1602 31 11

Innehållande endast kalkonkött, inte kokt eller på annat sätt värmebehandlat

Se kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade

Se kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.

1602 39 21

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade

Se kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.

1602 41 10
  och
  1602 41 90

Skinka och delar därav

Se kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel angående vad som förstås med uttrycket ”delar därav” och motsvarande förklarande anmärkning.

Hackade eller finfördelade beredningar omfattas inte av dessa undernummer även om de är framställda av skinka och delar därav.

1602 42 10
  och
  1602 42 90

Bog och delar därav

Se kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel angående vad som förstås med uttrycket ”delar därav” och den förklarande anmärkningen till denna.

Hackade eller finfördelade beredningar omfattas inte av dessa undernummer även om de är framställda av bog och delar därav.

1602 49 11
  till
  1602 49 50

Av tamsvin

För fastställande av viktprocenten kött eller slaktbiprodukter av alla slag, inbegripet fetter av alla slag och ursprung, se kommissionens förordning (EEG) nr 226/89 (EGT L 29, 31.1.1989, s. 11).

Gelatiner och såser skall inte medräknas vid fastställandet av dessa procentsatser.

1602 49 15

Andra blandningar innehållande skinka, (”culotte”), bog, rygg eller hals och delar därav

Se kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel angående vad som förstås med uttrycket ”delar därav” och motsvarande förklarande anmärkning.

Blandningar enligt detta undernummer skall innehålla minst en av de delar (och/eller del därav) som avses i numrets lydelse, utan att det är nödvändigt att den ger blandningen dess huvudsakliga karaktär. Blandningarna kan också innehålla kött eller köttbiprodukter från andra djur.

1602 50 10

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade; blandningar av sådant kött eller slaktbiprodukter med kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter

Se kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.

1602 50 31

Corned beef i hermetiskt tillslutna förpackningar

Med uttrycket ”i hermetiskt tillslutna förpackningar” i undernr 1602 50 31 avses varor i förpackningar som har förseglats, även under vakuum, för att förhindra luft eller andra gaser från att komma ut eller in. När förpackningen en gång öppnats är originalförseglingen permanent bruten.

Dessa undernummer omfattar bland annat produkter i förseglade plastpåsar, även under vakuum.

1602 90 61

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade; blandningar av sådant kött eller slaktbiprodukter med kokt eller på annat sätt värmebehandlat kött eller slaktbiprodukter

Se kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.

1604

Fisk, beredd eller konserverad; kaviar och kaviarersättning som framställts av fiskrom

Se anmärkning 2 till undernummer i detta kapitel.

1604 12 91

I hermetiskt tillslutna förpackningar

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1602 50 31 .

1604 14 26

Filéer, så kallade ”loins”

Under detta undernummer anges endast fiskfiléer i den betydelse, de har i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0304 , 1 och som anger följande tre karakteristika:

| — | kokta; |
| --- | --- |

—

kokta;

| — | förpackade utan tillsats av lag i påse (eller i folie) av sådant slag som används för förpackning av livsmedel även vacuumförpackade eller värmeförslutna; och |
| --- | --- |

—

förpackade utan tillsats av lag i påse (eller i folie) av sådant slag som används för förpackning av livsmedel även vacuumförpackade eller värmeförslutna; och

| — | frysta. |
| --- | --- |

—

frysta.

1604 14 36

Filéer, så kallade ”loins”

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1604 14 26 .

1604 14 46

Filéer, så kallade ”loins”

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1604 14 26 .

1604 19 31

Filéer, så kallade ”loins”

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1604 14 26 .

1604 20 05

Surimiberedningar

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 0304 93 10 .

Beredningar enligt detta undernummer består av surimi blandat med andra produkter (t.ex. mjöl, stärkelse, kött av kräftdjur, kryddor, aromämnen och färgämnen). De genomgår värmebehandling och föreligger i allmänhet frysta.

1605

Kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur beredda eller konserverade

Se anmärkning 2 till undernummer i detta kapitel.

1605 29 00

Andra

Detta undernummer omfattar räkor i hermetiskt tillslutna förpackningar (se de förklarande anmärkningarna till undernr 1602 50 31 ).

1605 53 10

I hermetiskt tillslutna förpackningar

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1602 50 31 .

KAPITEL 17

SOCKER OCH SOCKERKONFEKTYRER

| 1701 | Socker från sockerrör eller sockerbetor samt kemiskt ren sackaros, i fast form |
| --- | --- |
| 1701 12 10
  till
  1701 14 90 | Råsocker utan tillsats av aromämnen eller färgämnen

  Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.
  Dessa undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Vissa former av vitt oraffinerat socker. |

1701

Socker från sockerrör eller sockerbetor samt kemiskt ren sackaros, i fast form

1701 12 10
  till
  1701 14 90

Råsocker utan tillsats av aromämnen eller färgämnen

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

1.

Vissa former av vitt oraffinerat socker.

| 2. | Brunt socker, som utvinns från den andra och tredje tappningen vid framställningen. Dess färg varierar från gul till mörkbrun, huvudsakligen till följd av melassinnehållet och det har i allmänhet en sackaroshalt på mellan 85 och 98 viktprocent. |
| --- | --- |

2.

Brunt socker, som utvinns från den andra och tredje tappningen vid framställningen. Dess färg varierar från gul till mörkbrun, huvudsakligen till följd av melassinnehållet och det har i allmänhet en sackaroshalt på mellan 85 och 98 viktprocent.

| 3. | Mindre rent socker som utvunnits vid raffineringen eller vid tillverkningen av kandisocker, t.ex. farinsocker. |
| --- | --- |

3.

Mindre rent socker som utvunnits vid raffineringen eller vid tillverkningen av kandisocker, t.ex. farinsocker.

1701 12 10
  och
  1701 12 90

Socker från sockerbetor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 1701 12 , 1701 13 och 1701 14 .

1701 13 10
  och
  1701 13 90

Socker från sockerrör enligt anmärkning 2 till undernummer till detta kapitel

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 1701 12 , 1701 13 och 1701 14 .

1701 14 10
  och
  1701 14 90

Annat socker från sockerrör

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 1701 12 , 1701 13 och 1701 14 .

1701 91 00

Med tillsats av aromämnen eller färgämnen

Socker med aromämnen eller färgämnen klassificeras enligt detta undernummer även om sackaroshalten är lägre än 99,5 viktprocent.

1701 99 10

Vitt socker

Se kompletterande anmärkning 3 till detta kapitel.

Vitt socker enligt detta undernummer, även oraffinerat, är socker som i allmänhet är vitt till färgen på grund av dess höga sackaroshalt (99,5 viktprocent eller mer).

Fastställande av sackaroshalten hos vitt socker med hänsyn till kompletterande anmärkning 3 till detta kapitel ska ske enligt den polarimetriska metod som beskrivs i kommissionens direktiv 79/796/EEG, bilaga II, metod 10 (EGT L 239, 22.9.1979, s. 24).

1702

Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör

1702 11 00
  och
  1702 19 00

Mjölksocker (inbegripet kemiskt ren laktos) samt sirap och andra lösningar av mjölksocker

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1702 , A 1 och B, första stycket.

1702 30 10

Isoglukos

Se kompletterande anmärkning 5 till detta kapitel.

1702 30 50
  och
  1702 30 90

Annat

Vid beräkning av viktprocenten för glukos skall med uttrycket ”torrsubstans” förstås att den är befriad från både fritt vatten och kristallvatten.

1702 40 10

Isoglukos

Se kompletterande anmärkning 5 till detta kapitel.

1702 60 10

Isoglukos

Se kompletterande anmärkning 5 till detta kapitel.

1702 60 80

Inulinsirap

Se kompletterande anmärkning 6 a till detta kapitel.

1702 90 30

Isoglukos

Se kompletterande anmärkning 5 till detta kapitel.

1702 90 80

Inulinsirap

Se kompletterande anmärkning 6 b till detta kapitel.

1702 90 95

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Maltos, med undantag av kemiskt ren maltos. |
| --- | --- |

1.

Maltos, med undantag av kemiskt ren maltos.

| 2. | Invertsocker. |
| --- | --- |

2.

Invertsocker.

| 3. | Sackarossirap (med undantag av lönnsirap), varken färgad eller med tillsats av aromämnen. |
| --- | --- |

3.

Sackarossirap (med undantag av lönnsirap), varken färgad eller med tillsats av aromämnen.

| 4. | Produkter som felaktigt kallas ”high-test molasses” och som utvinns genom hydrolys och koncentration av rå rörsockersaft. De används huvudsakligen som näringssubstrat vid framställning av antibiotika och också för framställning av etylalkohol. |
| --- | --- |

4.

Produkter som felaktigt kallas ”high-test molasses” och som utvinns genom hydrolys och koncentration av rå rörsockersaft. De används huvudsakligen som näringssubstrat vid framställning av antibiotika och också för framställning av etylalkohol.

| 5. | Annan laktulos än kemiskt ren laktulos. |
| --- | --- |

5.

Annan laktulos än kemiskt ren laktulos.

1703

Melass erhållen vid utvinning eller raffinering av socker

1703 10 00

Sockerrörsmelass

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 1703 10 .

1704

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao

1704 10 10
  och
  1704 10 90

Tuggummi, även överdraget med socker

Dessa undernummer omfattar sockerhaltigt tuggummi, som kännetecknas av innehållet av chiclegummi eller andra liknande oätliga produkter, oavsett i vilken form de föreligger (t.ex. plattor, sockeröverdragna tabletter, kulor), även ”bubbelgum”.

1704 90 10

Lakritsextrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros, men utan andra tillsatser

Detta undernummer omfattar endast lakritsextrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros utan tillsats av annat socker, aromämnen eller andra ämnen, även i form av kakor, stänger, pastiller och liknande).

Lakritsextrakt som beretts till konfektyrer genom tillsats av andra ämnen omfattas av undernr 1704 90 99 oavsett sackaroshalten.

1704 90 30

Vit choklad

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1704 , andra stycket, 6.

1704 90 51
  till
  1704 90 99

Andra

Dessa undernummer omfattar de flesta av de sockerberedningar som går under benämningen sötsaker eller konfektyrer. Dessa beredningar klassificeras enligt dessa undernummer även om de innehåller drickbar alkohol eller alkoholbaserad likör.

Undernumren omfattar även pastor för tillverkning av t.x. fondant, mandelmassa och nougat, som utgör halvfabrikat till konfektyrer och i regel föreligger i form av block eller kakor. Dessa halvfabrikat klassificeras enligt dessa undernummer även om deras sockerhalt ökas i samband med framställningen av färdiga produkter, förutsatt att de genom sin sammansättning är särskilt bestämda att användas endast vid tillverkningen av vissa typer av konfektyrer.

Dessa undernummer omfattar inte följande varor:

| a) | Glassvaror, även i form av glasspinnar (nr 2105 00 ). |
| --- | --- |

a)

Glassvaror, även i form av glasspinnar (nr 2105 00 ).

| b) | Blandningar av konfektyrer innehållande kakao i varierande mängder och konfektyrer inte innehållande kakao, förpackade för försäljning som en blandning (nr 1806 ). |
| --- | --- |

b)

Blandningar av konfektyrer innehållande kakao i varierande mängder och konfektyrer inte innehållande kakao, förpackade för försäljning som en blandning (nr 1806 ).

1704 90 51

Massor, pastor, mandelmassor, löst i förpackade i förpackningar med nettovikt av minst 1 kg

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1704 , andra stycket, 4 och 9.

Undernumret omfattar även sockerglasyrblandningar.

1704 90 55

Pastiller, tabletter o.d. mot hosta

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1704 , andra stycket, 5.

1704 90 61

Dragéer

Undernumret omfattar sockerkonfektyrer som glaserade mandlar, med ett hårt överdrag eller skal av socker. Dragéer framställs genom att sötsakens innanmäte (t.ex. en mandel) läggs i en panna med sirap. När pannan roteras tar innanmätet upp socker, som vid avkylning bildar ett klart avgränsat yttre skal.

1704 90 65

Vingummi, gelévaror och fruktpastor i form av konfektyrer

Vingummi och gelévaror består av geleringsmedel (t.ex. gummi arabicum, gelatin, pektin och vissa former av stärkelse) samt socker och aromämnen. De föreligger i varierande former, t.ex. som människo- eller djurfigurer.

1704 90 71

Karameller o.d., även fyllda

Karameller är hårda, i vissa fall spröda, och kan vara antingen genomskinliga eller ogenomskinliga. De består huvudsakligen av kokt socker med små mängder av andra tillsatser (utom fett) för att uppnå en stor variation av smak, konsistens och färg. Dessa varor kan också vara fyllda.

1704 90 75

Kola o.d.

Kola och dylikt är produkter som liksom karameller framställs genom kokning av socker, men med tillsats av fett.

1704 90 81

Tabletter framställda genom sammanpressning

Sockerkonfektyrer av denna typ föreligger i olika former som framställs genom sammanpressning, med eller utan tillsats av bindemedel.

1704 90 99

Andra

Detta undernummer omfattar sockerkonfektyrer som inte omfattas av föregående undernummer, t.ex.:

| 1. | Fondantmassor. |
| --- | --- |

1.

Fondantmassor.

| 2. | Mandelmassor i detaljhandelsförpackningar med nettovikt mindre än 1 kg (mandelmassor i andra förpackningar: undernr 1704 90 51 ). |
| --- | --- |

2.

Mandelmassor i detaljhandelsförpackningar med nettovikt mindre än 1 kg (mandelmassor i andra förpackningar: undernr 1704 90 51 ).

| 3. | Nougat. |
| --- | --- |

3.

Nougat.

| 4. | Lakritsextrakt i form av konfektyrvaror. |
| --- | --- |

4.

Lakritsextrakt i form av konfektyrvaror.

KAPITEL 18

KAKAO OCH KAKAOBEREDNINGAR

| 1801 00 00 | Kakaobönor, hela eller krossade, även rostade

  Kakaobönor innehåller 49 till 54 viktprocent av ett fett som kallas kakaosmör, 8 till 10 viktprocent stärkelse, 8 till 10 viktprocent protein, 1 till 2 viktprocent teobromin, 5 till 10 viktprocent tanniner (katekin eller kakaorött), 4 till 6 viktprocent cellulosa, 2 till 3 viktprocent mineraler, steroler (vitamin D) och olika ferment. |
| --- | --- |
| 1803 | Kakaomassa, även avfettad

  Detta nummer omfattar kakaomassa, även i stycken, behandlad med alkalier för att förbättra lösligheten. Numret omfattar inte kakaomassa som behandlats på detta sätt men föreligger i form av pulver (nr 1805 00 00 ). |
| 1805 00 00 | Kakaopulver utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

  Kakaopulver klassificeras enligt detta nummer även om små mängder lecitin tillsatts (ca 5 viktprocent) eftersom syftet med detta är att förbättra kakaopulvrets möjlighet att lösas i vätskor och därigenom underlätta beredningen av kakaobaserade drycker (löslig kakao). |
| 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao

  Endast produkter som innehåller kakaobönor, kakaomassa eller kakaopulver ska anses innehålla kakao enligt nr 1806 . |
| 1806 20 10 | Innehållande minst 31 viktprocent kakaosmör eller sammanlagt minst 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett

  Detta undernummer omfattar produkter som allmänt går under beteckningen chokladöverdrag eller mjölkchokladöverdrag. |
| 1806 20 30 | Innehållande sammanlagt minst 25, men mindre än 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett

  Detta undernummer omfattar produkter som allmänt går under beteckningen mjölkchoklad. |
| 1806 20 50 | Innehållande minst 18 viktprocent kakaosmör

  Detta undernummer omfattar produkter som allmänt går under beteckningen mörk choklad. |
| 1806 20 70 | ”Chocolate milk crumb”

  ”Chocolate milk crumb” framställs genom vakuumtorkning av en homogen vattenbaserad blandning av socker, mjölk och kakao. Produkten används i allmänhet för framställning av mjölkchoklad. Den kan föreligga i form av oregelbundna spröda stycken eller som pulver. ”Chocolate milk crumb” innehåller vanligtvis 35 till 70 viktprocent socker, 15 till 50 viktprocent fasta mjölkbeståndsdelar och 5 till 30 viktprocent kakao.
  Den speciella framställningsprocessen medför kristallisering av dessa ingredienser. |
| 1806 20 95 | Andra

  Detta undernummer omfattar andra beredningar av kakao, särskilt nougatpasta, chokladglasyr och bredbar chokladpasta. |
| 1806 31 00 | Fyllda

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 1806 31 . |
| 1806 32 10 | Med tillsats av spannmål, frukt eller nötter

  Detta undernummer omfattar även massiva block, kakor och stänger av choklad innehållande spannmålsflingor, frukt eller nötter (hela eller i bitar) omslutna av choklad. |
| 1806 90 11
  och
  1806 90 19 | Konfekt, även med fyllning

  Beträffande uttrycket ”fyllda” gäller de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 1806 31 i tillämpliga delar.
  Dessa undernummer omfattar produkter som normalt kan ätas i en enda munsbit, t.ex.:






  — | Fylld choklad. |

1801 00 00

Kakaobönor, hela eller krossade, även rostade

Kakaobönor innehåller 49 till 54 viktprocent av ett fett som kallas kakaosmör, 8 till 10 viktprocent stärkelse, 8 till 10 viktprocent protein, 1 till 2 viktprocent teobromin, 5 till 10 viktprocent tanniner (katekin eller kakaorött), 4 till 6 viktprocent cellulosa, 2 till 3 viktprocent mineraler, steroler (vitamin D) och olika ferment.

1803

Kakaomassa, även avfettad

Detta nummer omfattar kakaomassa, även i stycken, behandlad med alkalier för att förbättra lösligheten. Numret omfattar inte kakaomassa som behandlats på detta sätt men föreligger i form av pulver (nr 1805 00 00 ).

1805 00 00

Kakaopulver utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

Kakaopulver klassificeras enligt detta nummer även om små mängder lecitin tillsatts (ca 5 viktprocent) eftersom syftet med detta är att förbättra kakaopulvrets möjlighet att lösas i vätskor och därigenom underlätta beredningen av kakaobaserade drycker (löslig kakao).

1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao

Endast produkter som innehåller kakaobönor, kakaomassa eller kakaopulver ska anses innehålla kakao enligt nr 1806 .

1806 20 10

Innehållande minst 31 viktprocent kakaosmör eller sammanlagt minst 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett

Detta undernummer omfattar produkter som allmänt går under beteckningen chokladöverdrag eller mjölkchokladöverdrag.

1806 20 30

Innehållande sammanlagt minst 25, men mindre än 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett

Detta undernummer omfattar produkter som allmänt går under beteckningen mjölkchoklad.

1806 20 50

Innehållande minst 18 viktprocent kakaosmör

Detta undernummer omfattar produkter som allmänt går under beteckningen mörk choklad.

1806 20 70

”Chocolate milk crumb”

”Chocolate milk crumb” framställs genom vakuumtorkning av en homogen vattenbaserad blandning av socker, mjölk och kakao. Produkten används i allmänhet för framställning av mjölkchoklad. Den kan föreligga i form av oregelbundna spröda stycken eller som pulver. ”Chocolate milk crumb” innehåller vanligtvis 35 till 70 viktprocent socker, 15 till 50 viktprocent fasta mjölkbeståndsdelar och 5 till 30 viktprocent kakao.

Den speciella framställningsprocessen medför kristallisering av dessa ingredienser.

1806 20 95

Andra

Detta undernummer omfattar andra beredningar av kakao, särskilt nougatpasta, chokladglasyr och bredbar chokladpasta.

1806 31 00

Fyllda

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 1806 31 .

1806 32 10

Med tillsats av spannmål, frukt eller nötter

Detta undernummer omfattar även massiva block, kakor och stänger av choklad innehållande spannmålsflingor, frukt eller nötter (hela eller i bitar) omslutna av choklad.

1806 90 11
  och
  1806 90 19

Konfekt, även med fyllning

Beträffande uttrycket ”fyllda” gäller de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 1806 31 i tillämpliga delar.

Dessa undernummer omfattar produkter som normalt kan ätas i en enda munsbit, t.ex.:

—

Fylld choklad.

| — | En kombination av lager av choklad och andra livsmedel. |
| --- | --- |

—

En kombination av lager av choklad och andra livsmedel.

| — | En blandning av choklad och andra livsmedel. |
| --- | --- |

—

En blandning av choklad och andra livsmedel.

1806 90 11

Innehållande alkohol

Sorterade chokladpraliner, av vilka vissa innehåller alkohol men andra inte, klassificeras enligt allmänna bestämmelsen 3 b för tolkning av Kombinerade nomenklaturen.

1806 90 19

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 1806 90 11 .

1806 90 31

Fyllda

Beträffande uttrycket ”fyllda” gäller de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 1806 31 i tillämpliga delar.

Undernumret omfattar även fyllda påskägg av choklad och liknande varor.

1806 90 39

Ofyllda

Detta undernummer omfattar bl.a. chokladströssel, flisad choklad och liknande samt massiva och ihåliga chokladägg och -figurer.

1806 90 50

Sockerkonfektyrer och sockerfria konfektyrer, innehållande kakao

Detta undernummer omfattar sockerkonfektyrer enligt nr 1704 , t.ex. kola och sockeröverdragna varor med tillsats av kakao.

1806 90 60

Smörgåspålägg innehållande kakao

Detta undernummer omfattar bredbar choklad i detaljhandelsförpackningar med ett nettoinnehåll på högst 2 kg.

1806 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. vissa pulver innehållande kakao för framställning av krämer, glass, desserter och liknande beredningar, med förbehåll för de undantag som anges i de allmänna förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 18.

KAPITEL 19

BEREDNINGAR AV SPANNMÅL, MJÖL, STÄRKELSE ELLER MJÖLK; BAKVERK

Allmänna anmärkningar

Mängden kakao som ingår i produkter enligt detta kapitel beräknas normalt genom att multiplicera det sammanlagda teobromin- och koffeininnehållet med faktorn 31.

Teobromin- och koffeininnehållet fastställs med hjälp av HPLC (High Performance Liquid Chromatography).

I de fall då produkter innehåller koffein eller teobromin från andra källor än kakao, ska dessa mängder koffein eller teobromin inte beaktas vid beräkningen av den totala mängden kakao.

| 1901 | Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401
  –
  0404
  , som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

  Endast produkter som innehåller kakaobönor, kakaomassa eller kakaopulver ska anses innehålla kakao enligt nr 1901 . |
| --- | --- |
| 1901 20 00 | Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905

  Detta undernummer omfattar sådan färdigblandad deg som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1901 , II, åttonde stycket, 7 och 8.
  Undernumret omfattar inte torkade eller bakade tunna blad av mjöl eller stärkelse oavsett om de är avsedda att användas i bakverk (nr 1905 ). |
| 1901 90 11
  och
  1901 90 19 | Maltextrakt

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1901 , I.
  Maltextrakt innehåller dextriner, maltos, proteiner, vitaminer, enzymer och aromämnen.
  Dessa undernummer omfattar inte barnmat, i detaljhandelsförpackningar, som innehåller maltextrakt även om maltextraktet är en av huvudbeståndsdelarna (undernr 1901 10 00 ). |
| 1902 | Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd |
| 1902 20 91 | Kokta

  Detta undernummer omfattar bl.a. förkokt pasta. |
| 1902 30 10 | Torkade

  Med ”torkade” förstås i detta undernummer produkter i ett torrt och sprött tillstånd med låg fukthalt (upp till omkring 12 %), som har genomgått antingen direkt soltorkning eller en industriell torkningsprocess (t.ex. i torktunnelsystem eller rostning eller stekning). |
| 1902 40 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar couscous som är beredd, t.ex. tillsammans med kött, grönsaker eller andra ingredienser, förutsatt att köttinnehållet inte överstiger 20 viktprocent av beredningen. |
| 1904 | Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans

  Se anmärkningarna 3 och 4 till detta kapitel.
  Endast produkter som innehåller kakaobönor, kakaomassa eller kakaopulver ska anses innehålla kakao enligt nr 1904 . |
| 1904 10 10
  till
  1904 10 90 | Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter

  Produkter som framställts genom den process som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1904 , A, fjärde stycket, även produkter som framställts av andra slag av spannmål, klassificeras enligt detta undernummer förutsatt att de efter svällningen bereds till mjöl, gryn eller pelletar.
  Undernumren omfattar även oregelbundet formad emballagefyllnad, även olämplig som livsmedel, som framställts genom extrudering av t.ex. majsmjöl. |
| 1904 20 10
  till
  1904 20 99 | Livsmedelsberedningar erhållna av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1904 , B. |
| 1904 30 00 | Bulgurvete

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1904 , C. |
| 1904 90 10
  och
  1904 90 80 | Andra slag

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1904 , D. |
| 1905 | Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

  Detta nummer omfattar konsumtionsfärdiga drinktilltugg i form av t.ex. torkade ärter eller jordnötter som är fullständigt överdragna med deg, om degöverdraget genom sin tjocklek och smak ger produkten dess huvudsakliga karaktär.
  Endast produkter som innehåller kakaobönor, kakaomassa eller kakaopulver ska anses innehålla kakao enligt nr 1905 .
  Detta nummer omfattar inte ogräddad deg i någon form för framställning av bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao (undernr 1901 20 00 ). |
| 1905 10 00 | Knäckebröd

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 4.
  Detta undernummer omfattar också sådana produkter framställda genom extrudering. |
| 1905 20 10
  till
  1905 20 90 | Kryddade kakor s.k. ”pain d'épices”

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 6.
  Dessa undernummer omfattar inte ”speculoos” eller ”patience”, en typ av ryskt bröd. |
| 1905 31 11
  till
  1905 31 99 | Söta kex, småkakor o.d.

  Se de kompletterande anmärkningarna 1 och 2 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 8 b.
  Detta undernummer omfattar bl.a. sådana produkter framställda genom extrudering. |
| 1905 31 30 | Innehållande minst 8 viktprocent mjölkfett

  Detta undernummer omfattar även smörkex (”butter bisquits”). |
| 1905 31 91 | Kex med mellanlägg

  Detta undernummer omfattar dubbla kex med ett mellanlägg av någon annan typ av livsmedel. Fyllningen kan bestå av t.ex. choklad, sylt, fondantkräm eller nötpasta. |
| 1905 32 05
  till
  1905 32 99 | Våfflor och rån (wafers)

  Se den kompletterande anmärkningen 1 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 9. |
| 1905 32 91 | Salta, även fyllda

  Detta undernummer omfattar bl.a. kryddade våfflor innehållande ost. |
| 1905 40 10
  och
  1905 40 90 | Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 5. |
| 1905 90 20 | Nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , B. |
| 1905 90 30 | Bröd, utan tillsats av honung, ägg, ost eller frukt och innehållande i torrt tillstånd högst 5 viktprocent socker och högst 5 viktprocent fett

  Uttrycket ”bröd” inbegriper produkter av olika storlek.
  Detta undernummer omfattar vanligt bröd i olika former och särskilt bröd som t.ex. glutenbröd för diabetiker och skeppsskorpor. |
| 1905 90 45 | Kex

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 8 a och c. |
| 1905 90 55 | Extruderade eller expanderade varor, smaksatta eller salta

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 7 och 15. |
| 1905 90 70 | Innehållande minst 5 viktprocent sackaros, invertsocker eller isoglukos

  Detta undernummer omfattar alla finare bakverk som inte omfattas av föregående undernummer, t.ex. tårtor, mjuka kakor, bakelser och maränger. |
| 1905 90 80 | Andra

  Detta undernummer omfattar quiche, pizza och bröd som inte omfattas av undernr 1905 90 30 och 1905 90 70 .
  Undernumret omfattar även oregelbundet formad emballagefyllnad, även olämplig som livsmedel, som framställts genom extrudering av stärkelse. |

1901

Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401
  –
  0404
  , som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

Endast produkter som innehåller kakaobönor, kakaomassa eller kakaopulver ska anses innehålla kakao enligt nr 1901 .

1901 20 00

Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905

Detta undernummer omfattar sådan färdigblandad deg som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1901 , II, åttonde stycket, 7 och 8.

Undernumret omfattar inte torkade eller bakade tunna blad av mjöl eller stärkelse oavsett om de är avsedda att användas i bakverk (nr 1905 ).

1901 90 11
  och
  1901 90 19

Maltextrakt

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1901 , I.

Maltextrakt innehåller dextriner, maltos, proteiner, vitaminer, enzymer och aromämnen.

Dessa undernummer omfattar inte barnmat, i detaljhandelsförpackningar, som innehåller maltextrakt även om maltextraktet är en av huvudbeståndsdelarna (undernr 1901 10 00 ).

1902

Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd

1902 20 91

Kokta

Detta undernummer omfattar bl.a. förkokt pasta.

1902 30 10

Torkade

Med ”torkade” förstås i detta undernummer produkter i ett torrt och sprött tillstånd med låg fukthalt (upp till omkring 12 %), som har genomgått antingen direkt soltorkning eller en industriell torkningsprocess (t.ex. i torktunnelsystem eller rostning eller stekning).

1902 40 90

Andra

Detta undernummer omfattar couscous som är beredd, t.ex. tillsammans med kött, grönsaker eller andra ingredienser, förutsatt att köttinnehållet inte överstiger 20 viktprocent av beredningen.

1904

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans

Se anmärkningarna 3 och 4 till detta kapitel.

Endast produkter som innehåller kakaobönor, kakaomassa eller kakaopulver ska anses innehålla kakao enligt nr 1904 .

1904 10 10
  till
  1904 10 90

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter

Produkter som framställts genom den process som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1904 , A, fjärde stycket, även produkter som framställts av andra slag av spannmål, klassificeras enligt detta undernummer förutsatt att de efter svällningen bereds till mjöl, gryn eller pelletar.

Undernumren omfattar även oregelbundet formad emballagefyllnad, även olämplig som livsmedel, som framställts genom extrudering av t.ex. majsmjöl.

1904 20 10
  till
  1904 20 99

Livsmedelsberedningar erhållna av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1904 , B.

1904 30 00

Bulgurvete

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1904 , C.

1904 90 10
  och
  1904 90 80

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1904 , D.

1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

Detta nummer omfattar konsumtionsfärdiga drinktilltugg i form av t.ex. torkade ärter eller jordnötter som är fullständigt överdragna med deg, om degöverdraget genom sin tjocklek och smak ger produkten dess huvudsakliga karaktär.

Endast produkter som innehåller kakaobönor, kakaomassa eller kakaopulver ska anses innehålla kakao enligt nr 1905 .

Detta nummer omfattar inte ogräddad deg i någon form för framställning av bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao (undernr 1901 20 00 ).

1905 10 00

Knäckebröd

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 4.

Detta undernummer omfattar också sådana produkter framställda genom extrudering.

1905 20 10
  till
  1905 20 90

Kryddade kakor s.k. ”pain d'épices”

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 6.

Dessa undernummer omfattar inte ”speculoos” eller ”patience”, en typ av ryskt bröd.

1905 31 11
  till
  1905 31 99

Söta kex, småkakor o.d.

Se de kompletterande anmärkningarna 1 och 2 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 8 b.

Detta undernummer omfattar bl.a. sådana produkter framställda genom extrudering.

1905 31 30

Innehållande minst 8 viktprocent mjölkfett

Detta undernummer omfattar även smörkex (”butter bisquits”).

1905 31 91

Kex med mellanlägg

Detta undernummer omfattar dubbla kex med ett mellanlägg av någon annan typ av livsmedel. Fyllningen kan bestå av t.ex. choklad, sylt, fondantkräm eller nötpasta.

1905 32 05
  till
  1905 32 99

Våfflor och rån (wafers)

Se den kompletterande anmärkningen 1 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 9.

1905 32 91

Salta, även fyllda

Detta undernummer omfattar bl.a. kryddade våfflor innehållande ost.

1905 40 10
  och
  1905 40 90

Skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 5.

1905 90 20

Nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , B.

1905 90 30

Bröd, utan tillsats av honung, ägg, ost eller frukt och innehållande i torrt tillstånd högst 5 viktprocent socker och högst 5 viktprocent fett

Uttrycket ”bröd” inbegriper produkter av olika storlek.

Detta undernummer omfattar vanligt bröd i olika former och särskilt bröd som t.ex. glutenbröd för diabetiker och skeppsskorpor.

1905 90 45

Kex

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 8 a och c.

1905 90 55

Extruderade eller expanderade varor, smaksatta eller salta

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 1905 , A 7 och 15.

1905 90 70

Innehållande minst 5 viktprocent sackaros, invertsocker eller isoglukos

Detta undernummer omfattar alla finare bakverk som inte omfattas av föregående undernummer, t.ex. tårtor, mjuka kakor, bakelser och maränger.

1905 90 80

Andra

Detta undernummer omfattar quiche, pizza och bröd som inte omfattas av undernr 1905 90 30 och 1905 90 70 .

Undernumret omfattar även oregelbundet formad emballagefyllnad, även olämplig som livsmedel, som framställts genom extrudering av stärkelse.

KAPITEL 20

BEREDNINGAR AV GRÖNSAKER, FRUKT, BÄR, NÖTTER ELLER ANDRA VÄXTDELAR

Allmänna anmärkningar

Detta kapitel omfattar konsumtionsfärdiga tilltugg i form av t.ex. torkade ärter eller jordnötter som endast delvis är överdragna med deg och där grönsaker, frukt, bär, nötter eller andra växtdelar följaktligen ger produkten dess huvudsakliga karaktär.

Detta kapitel omfattar också gurkor som genomgått fullständig mjölksyrning.

Gurkor som inte genomgått fullständig mjölksyrning och som tillfälligt förvaras i saltlake ska klassificeras enligt undernr 0711 40 00 om de är olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd. Produkterna innehåller vanligtvis minst 10 viktprocent salt.

| Anmärkning 4 | För fastställande av torrsubstansinnehållet i tomatsaft ska den analysmetod som anges i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 1979/82 (EGT L 214, 22.7.1982, s. 12) användas. |
| --- | --- |
| Kompletterande anmärkning 1 | För fastställande av produktens syrainnehåll bör lika stora andelar av varans flytande och fasta beståndsdelar homogeniseras. |

Anmärkning 4

För fastställande av torrsubstansinnehållet i tomatsaft ska den analysmetod som anges i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 1979/82 (EGT L 214, 22.7.1982, s. 12) användas.

Kompletterande anmärkning 1

För fastställande av produktens syrainnehåll bör lika stora andelar av varans flytande och fasta beståndsdelar homogeniseras.

| 2001 | Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra

  Se anmärkning 3 till detta kapitel. |
| --- | --- |
| 2001 90 10 | Mango chutney

  Med mango chutney enligt detta undernummer och undernr 2103 90 10 förstås en beredning av inlagda mangofrukter med tillsats av diverse andra produkter, t.ex. ingefära, torkade vindruvor, peppar och socker.
  Mango chutney enligt detta undernummer innehåller bitar av frukt medan mango chutney enligt undernr 2103 90 10 däremot föreligger som en helt homogen sås av mer eller mindre tjock konsistens. |
| 2001 90 50 | Svampar

  Detta undernummer omfattar inte svampar som endast är tillfälligt konserverade med hjälp av den behandling som beskrivs i nr 0711 , t.ex. stark saltlake innehållande ättika eller ättiksyra. |
| 2002 | Tomater, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra |
| 2002 10 10
  och
  2002 10 90 | Hela eller i bitar

  Dessa undernummer omfattar tomater, hela eller i bitar, även flådda, konserverade genom sterilisering. |
| 2002 90 11
  till
  2002 90 99 | Andra slag

  Dessa undernummer omfattar tomatpuré, även i form av kakor, tomatkoncentrat och tomatsaft med en torrsubstans minst 7 viktprocent. Detta undernummer omfattar också tomatpulver som framställts genom torkning av tomatsaft. Tomatpulver som framställts genom malning av flingor som utvunnits genom torkning av skivade tomater omfattas däremot av undernr 0712 90 30 . |
| 2004 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006

  Se anmärkning 3 till detta kapitel.
  Detta nummer omfattar inte beredningar av produkter enligt nr 0714 som inte anses som grönsaker (undernr 2001 90 40 , 2006 00 38 , 2006 00 99 eller 2008 99 91 ). |
| 2004 10 10 | Kokt eller på annat sätt värmebehandlad, men inte ytterligare beredd

  Detta undernummer omfattar de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2004 , andra stycket, 1. |
| 2004 10 91
  och
  2004 10 99 | Annan

  Dessa undernummer omfattar de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2004 , andra stycket, 3. |
| 2004 90 50 | Ärter (

  Pisum sativum

  ) och omogna bönor (

  Phaseolus

  spp.), i balja

  Med ”bönor i balja” förstås i detta undernummer endast bönor av släktena Phaseolus och Vigna som skördats innan de är mogna och på vilka hela skidan kan ätas. Skidan kan vara av varierande färg, t.ex. enhetligt grön, grön med grå eller blå strimmor, eller gul (vaxbönor). |
| 2005 | Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006

  De förklarande anmärkningarna till nr 2004 gäller även för detta nummer.
  Detta nummer omfattar produkten ”papad” som är tillverkad av torkade blad av deg som är framställd av baljväxtmjöl, salt, kryddor, olja, jäst och ibland även små mängder finmalet mjöl av spannmål eller ris. |
| 2005 10 00 | Homogeniserade grönsaker

  Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel. |
| 2005 20 80 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. potatis, i skivor av varierande tjocklek, förkokt i fett eller olja, kyld och vakuumförpackad. |
| 2005 70 00 | Oliver

  Detta undernummer omfattar de oliver som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2005 , fjärde stycket, 1, även fyllda med grönsaker (t.ex. spansk peppar eller sötpaprika), frukter eller nötter (t.ex. mandlar) eller en blandning av grönsaker och frukter eller nötter. |
| 2006 00 | Grönsaker, frukt, bär, nötter, fruktskal och andra växtdelar, konserverade med socker (avrunna, glaserade eller kanderade) |
| 2006 00 31
  till
  2006 00 38 | Med ett sockerinnehåll av mer än 13 viktprocent

  Se kompletterande anmärkning 2 a till detta kapitel beträffande sockerinnehållet. |
| 2007 | Sylter, frukt- och bärgeléer, marmelader, mos och pastor av frukt, bär eller nötter, erhållna genom kokning, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

  Se anmärkning 5 till detta kapitel beträffande erhållna genom kokning.
  Se kompletterande anmärkning 2 a till detta kapitel beträffande sockerinnehållet. |
| 2007 10 10
  till
  2007 10 99 | Homogeniserade beredningar

  Se anmärkning 2 till undernummer i detta kapitel. |
| 2008 | Frukt, bär, nötter och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

  Se kompletterande anmärkning 2 a till detta kapitel beträffande sockerinnehållet.
  Se kompletterande anmärkning 3 till detta kapitel beträffande tillsatsen av socker.
  Se kompletterande anmärkning 4 till detta kapitel beträffande alkoholhalten. |
| 2008 11 10
  till
  2008 19 99 | Nötter, jordnötter och andra frön, även blandade med varandra

  Dessa undernummer omfattar de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2008 , andra stycket, 1 och 2, inbegripet blandningar av sådana produkter.
  Undernumren omfattar även sådana produkter i följande former:






  1. | I tunna skivor eller mosade, särskilt för användning i bakverk. |

2001

Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra

Se anmärkning 3 till detta kapitel.

2001 90 10

Mango chutney

Med mango chutney enligt detta undernummer och undernr 2103 90 10 förstås en beredning av inlagda mangofrukter med tillsats av diverse andra produkter, t.ex. ingefära, torkade vindruvor, peppar och socker.

Mango chutney enligt detta undernummer innehåller bitar av frukt medan mango chutney enligt undernr 2103 90 10 däremot föreligger som en helt homogen sås av mer eller mindre tjock konsistens.

2001 90 50

Svampar

Detta undernummer omfattar inte svampar som endast är tillfälligt konserverade med hjälp av den behandling som beskrivs i nr 0711 , t.ex. stark saltlake innehållande ättika eller ättiksyra.

2002

Tomater, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra

2002 10 10
  och
  2002 10 90

Hela eller i bitar

Dessa undernummer omfattar tomater, hela eller i bitar, även flådda, konserverade genom sterilisering.

2002 90 11
  till
  2002 90 99

Andra slag

Dessa undernummer omfattar tomatpuré, även i form av kakor, tomatkoncentrat och tomatsaft med en torrsubstans minst 7 viktprocent. Detta undernummer omfattar också tomatpulver som framställts genom torkning av tomatsaft. Tomatpulver som framställts genom malning av flingor som utvunnits genom torkning av skivade tomater omfattas däremot av undernr 0712 90 30 .

2004

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006

Se anmärkning 3 till detta kapitel.

Detta nummer omfattar inte beredningar av produkter enligt nr 0714 som inte anses som grönsaker (undernr 2001 90 40 , 2006 00 38 , 2006 00 99 eller 2008 99 91 ).

2004 10 10

Kokt eller på annat sätt värmebehandlad, men inte ytterligare beredd

Detta undernummer omfattar de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2004 , andra stycket, 1.

2004 10 91
  och
  2004 10 99

Annan

Dessa undernummer omfattar de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2004 , andra stycket, 3.

2004 90 50

Ärter (

  Pisum sativum

  ) och omogna bönor (

  Phaseolus

  spp.), i balja

Med ”bönor i balja” förstås i detta undernummer endast bönor av släktena Phaseolus och Vigna som skördats innan de är mogna och på vilka hela skidan kan ätas. Skidan kan vara av varierande färg, t.ex. enhetligt grön, grön med grå eller blå strimmor, eller gul (vaxbönor).

2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006

De förklarande anmärkningarna till nr 2004 gäller även för detta nummer.

Detta nummer omfattar produkten ”papad” som är tillverkad av torkade blad av deg som är framställd av baljväxtmjöl, salt, kryddor, olja, jäst och ibland även små mängder finmalet mjöl av spannmål eller ris.

2005 10 00

Homogeniserade grönsaker

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

2005 20 80

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. potatis, i skivor av varierande tjocklek, förkokt i fett eller olja, kyld och vakuumförpackad.

2005 70 00

Oliver

Detta undernummer omfattar de oliver som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2005 , fjärde stycket, 1, även fyllda med grönsaker (t.ex. spansk peppar eller sötpaprika), frukter eller nötter (t.ex. mandlar) eller en blandning av grönsaker och frukter eller nötter.

2006 00

Grönsaker, frukt, bär, nötter, fruktskal och andra växtdelar, konserverade med socker (avrunna, glaserade eller kanderade)

2006 00 31
  till
  2006 00 38

Med ett sockerinnehåll av mer än 13 viktprocent

Se kompletterande anmärkning 2 a till detta kapitel beträffande sockerinnehållet.

2007

Sylter, frukt- och bärgeléer, marmelader, mos och pastor av frukt, bär eller nötter, erhållna genom kokning, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

Se anmärkning 5 till detta kapitel beträffande erhållna genom kokning.

Se kompletterande anmärkning 2 a till detta kapitel beträffande sockerinnehållet.

2007 10 10
  till
  2007 10 99

Homogeniserade beredningar

Se anmärkning 2 till undernummer i detta kapitel.

2008

Frukt, bär, nötter och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

Se kompletterande anmärkning 2 a till detta kapitel beträffande sockerinnehållet.

Se kompletterande anmärkning 3 till detta kapitel beträffande tillsatsen av socker.

Se kompletterande anmärkning 4 till detta kapitel beträffande alkoholhalten.

2008 11 10
  till
  2008 19 99

Nötter, jordnötter och andra frön, även blandade med varandra

Dessa undernummer omfattar de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2008 , andra stycket, 1 och 2, inbegripet blandningar av sådana produkter.

Undernumren omfattar även sådana produkter i följande former:

1.

I tunna skivor eller mosade, särskilt för användning i bakverk.

| 2. | Malda eller på annat sätt krossade, i form av pasta, även med tillsats av andra ämnen. |
| --- | --- |

2.

Malda eller på annat sätt krossade, i form av pasta, även med tillsats av andra ämnen.

Dessa undernummer omfattar däremot inte pastor för tillverkning av mandelmassa, nougat och liknande (nr 1704 ).

2008 19 12
  till
  2008 19 99

Andra nötter och frön, inbegripet blandningar

Dessa undernummer omfattar nötter och andra frön, med undantag av jordnötter, och blandningar av nötter och andra frön, även blandningar i vilka jordnötter utgör den övervägande delen.

2008 30 51

Grapefruktklyftor (inbegripet pomelos)

Med klyftor i detta undernummer förstås fruktens hela, naturliga klyftor.

Förekomsten av små mängder av klyftor i bitar, som inte är resultatet av en avsiktlig behandling, påverkar inte klassificeringen enligt detta undernummer.

2008 30 71

Grapefruktklyftor (inbegripet pomelos)

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 2008 30 51 .

2009

Frukt- och bärsaft (inbegripet druvmust) samt grönsakssaft, ojäst och utan tillsats av alkohol, även med tillsats av socker eller annat sötningsmedel

Se anmärkning 6 till detta kapitel beträffande saft, ojäst och utan tillsats av alkohol.

Se anmärkning 3 till undernummer till detta kapitel beträffande Brixtal.

Se kompletterande anmärkning 5 a till detta kapitel beträffande tillsatsen av socker.

Produkter som fått tillsats av socker i sådan mängd att de innehåller mindre än 50 viktprocent frukt- och bärsaft har, enligt kompletterande anmärkning 5 b till detta kapitel, förlorat sin ursprungliga karaktär av frukt- och bärsaft enligt nr 2009 .

För att fastställa om produkterna har förlorat sin ursprungliga karaktär genom tillsats av socker bör endast de kompletterande anmärkningarna 2 och 5 till detta kapitel tillämpas. Innehållet av olika sockerarter uttryckt som sackaros beräknas enligt kompletterande anmärkning 2. Om innehållet tillsatt socker beräknat enligt kompletterande anmärkning 5 a till detta kapitel överstiger 50 viktprocent är det beräknade innehållet av frukt- och bärsaft mindre än 50 viktprocent och produkten ska inte klassificeras enligt nr 2009 .

Kompletterande anmärkning 5 b till detta kapitel ska inte tillämpas på koncentrerad naturlig frukt- och bärsaft.

Koncentrerad naturlig frukt- och bärsaft utesluts således inte från nr 2009 .

Beträffande tillsats av andra ämnen till produkter enligt nr 2009 , se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2009 .

EXEMPEL

Analys av ett apelsinsaftprov ger följande resultat:

| — | värde som refraktometern anger vid en temperatur på 20 °C: 65,3, |
| --- | --- |

—

värde som refraktometern anger vid en temperatur på 20 °C: 65,3,

| — | beräknat innehåll av olika sockerarter, uttryckt som sackaros (kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel): 62,0 (65,3 × 0,95), |
| --- | --- |

—

beräknat innehåll av olika sockerarter, uttryckt som sackaros (kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel): 62,0 (65,3 × 0,95),

| — | beräknad tillsats av socker (kompletterande anmärkning 5 till detta kapitel): 49 viktprocent (62,0–13), |
| --- | --- |

—

beräknad tillsats av socker (kompletterande anmärkning 5 till detta kapitel): 49 viktprocent (62,0–13),

| — | beräknat innehåll av frukt- och bärsaft: 51 viktprocent (100–49). |
| --- | --- |

—

beräknat innehåll av frukt- och bärsaft: 51 viktprocent (100–49).

Slutsats: provet anses inte, i enlighet med kompletterande anmärkning 5 b till detta kapitel, ha förlorat sin ursprungliga karaktär eftersom det beräknade innehållet av frukt- och bärsaft inte är mindre än 50 viktprocent.

2009 11 11
  till
  2009 11 99

Fryst

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2009 11 .

2009 50 10
  och
  2009 50 90

Tomatsaft

Se anmärkning 4 till detta kapitel och motsvarande förklarande anmärkning.

2009 69 51

Koncentrerad

Se kompletterande anmärkning 6 till detta kapitel.

2009 69 71

Koncentrerad

Se kompletterande anmärkning 6 till detta kapitel.

KAPITEL 21

DIVERSE ÄTBARA BEREDNINGAR

Allmänna anmärkningar

Klassificeringen av kosttillskott (näringstillskott) (enligt den förklarande anmärkningen till HS, nr 2106, 16), i synnerhet andra livsmedelsberedningar i avdelade doser, såsom kapslar, tabletter, pastiller och piller, och som är avsedda för användning som kosttillskott, ska även övervägas i ljuset av de kriterier som anges i Europeiska unionens domstols dom i de förenade målen C-410/08 till C-412/08 (Swiss Caps).

| Kompletterande anmärkning 1 | Denna kompletterande anmärkning omfattar särskilt maltodextriner. |
| --- | --- |

Kompletterande anmärkning 1

Denna kompletterande anmärkning omfattar särskilt maltodextriner.

| 2101 | Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter |
| --- | --- |
| 2101 11 00 | Extrakter, essenser och koncentrat

  Detta undernummer omfattar extrakter, essenser och koncentrat av kaffe i form av pulver, granulat, flingor, block eller i annan fast form.
  Detta undernummer omfattar produkter i flytande form eller i form av pasta (även fryst). Sådana produkter används särskilt i livsmedelsberedningar (t.ex. för tillverkning av choklad, kakor och andra bakverk samt glass). |
| 2101 30 19 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. ogrodda frön av korn, skalade, rostade och användbara vid öltillverkning som färg- och smakmedel eller som ersättningsmedel för kaffe. |
| 2102 | Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002
  ); beredda bakpulver |
| 2102 10 10 | Jästkulturer

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2102 , A, tredje stycket, 4.
  Dessa typer av jäst odlas på speciella medier för särskilda ändamål, särskilt för destillation och vinframställning. Med dessa jästtyper är det möjligt att uppnå exakta egenskaper i jästa produkter. |
| 2102 20 11
  och
  2102 20 19 | Inaktiv jäst

  Dessa typer av jäst, som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2102 , A, fjärde och femte stycket, saluförs i allmänhet som näringsmedel (”livsmedelsindustrijäst”), vanligtvis i form av pulver, flingor eller granulat. |
| 2102 20 90 | Andra slag

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2102 , B. |
| 2102 30 00 | Beredda bakpulver

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2102 , C. |
| 2103 | Såser samt beredningar för tillredning av såser; blandningar för smaksättningsändamål; senapspulver och beredd senap

  Detta nummer omfattar också produkter som utgör söta såser i olika smaker (t.ex. sockerkulör), om de inte omfattas av ett mer specifikt nummer (t.ex. såser innehållande kakao enligt nr 1806 eller aromatiserade eller färgade sockerlösningar enligt nr 2106 ). De kan bland annat användas som dessertsåser eller garneringar (t.ex. för glass och andra efterrätter). |
| 2103 90 10 | Flytande mangochutney

  Med mangochutney enligt detta undernummer förstås en beredning av inlagda mangofrukter med tillsats av diverse andra produkter, t.ex. ingefära, torkade vindruvor, peppar och socker.
  Mangochutney enligt detta undernummer föreligger som en helt homogen sås av mer eller mindre tjock konsistens. |
| 2103 90 30 | Aromatisk bitter med en alkoholhalt av 44,2–49,2 volymprocent och innehållande 1,5–6 viktprocent gentiana, kryddor och andra beståndsdelar samt innehållande 4–10 viktprocent socker, i förpackningar med ett innehåll av högst 0,5 liter

  De produkter som avses i detta undernummer är flytande alkoholhaltiga koncentrat, som får sin särskilda smak, som samtidigt är bitter och starkt aromatisk, från de gentianarötter som används vid varornas framställning tillsammans med olika kryddor och aromämnen.
  Dessa koncentrat av aromatisk bitter används som smaktillsatser i drycker (t.ex. cocktails, safter och läskedrycker) och som smaksättning på samma sätt som såser och blandningar i maträtter eller i bakverk (t.ex. soppor, kött-, fisk- eller grönsaksrätter, såser, charkuterivaror, fruktkompotter och fruktsallader, frukttårtor, desserter och sorbeter).
  Aromatisk bitter av denna typ säljs i allmänhet under beteckningen ”Angostura bitter”. |
| 2103 90 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar produkter som annars skulle omfattas av kapitel 22 som har beretts för att användas för matlagningsändamål och därmed blivit olämpliga som drycker.
  Detta undernummer omfattar särskilt ”matlagningsalkohol” som är produkter som i dagligt tal kallas ”matlagningsvin”, ”matlagningsportvin”, ”matlagningskonjak” och ”matlagningsbrandy”. Matlagningsvin består av vanligt vin eller vin som har avalkoholiserats, eller en blandning av båda, till vilket salt eller en kombination av flera smakgivande ingredienser (t.ex. salt och peppar) har tillsatts, vilket gör produkten olämplig för konsumtion som dryck. Sådana produkter innehåller i allmänhet minst 5 g salt per liter. |
| 2104 | Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger; homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar |
| 2104 20 00 | Homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar

  Uttrycket ”homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar” definieras i anmärkning 3 till detta kapitel.
  Frasen ”Beredningarna får innehålla en liten mängd synliga bitar av ingående beståndsdelar” i anmärkning 3 till kapitel 21 innebär inte att det finns en viss begränsning – i viktprocent eller storlek – för dessa synliga bitar för att produkten ska omfattas av nr 2104 20 00 . Uttrycket ”en liten mängd synliga bitar av ingående beståndsdelar” ska tolkas på grundval av produktens objektiva kännetecken: det måste bedömas huruvida de synliga bitarna har tillsatts i en sådan mängd att de utgör en betydande andel av produkten. Om så är fallet måste produkten klassificeras enligt ett annat nummer (t.ex. enligt nr 2005 ), eftersom den då har förlorat karaktären av homogeniserad sammansatt livsmedelsberedning. |
| 2105 00 | Glassvaror, även innehållande kakao

  Med ”glassvaror” enligt detta nummer förstås livsmedelsberedningar, även i detaljhandelsförpackning och även innehållande kakao eller choklad (även i form av överdrag), som säljs i fast form eller i form av pasta till följd av frysning och som skall ätas i det tillståndet.
  Det huvudsakliga kännetecknet på dessa produkter är att de återgår till flytande eller halvflytande tillstånd vid en omgivningstemperatur av ca 0 °C.
  Beredningar som ser ut som glass men inte har de huvudsakliga egenskaper som beskrivs ovan omfattas däremot, beroende på beskaffenheten, av nr 1806 , 1901 eller 2106 .
  Produkterna enligt detta undernummer har mycket varierande namn (t.ex. vattenglass, glass, cassata) och föreligger i olika former. De kan innehålla kakao eller choklad, socker, vegetabiliskt fett eller mjölkfett, mjölk (även skummjölk), frukt, stabiliseringsmedel, aromämnen, färgämnen och liknande.
  Den totala fetthalten i den färdiga produkten överstiger i allmänhet inte 15 viktprocent. Vissa specialiteter, som framställs med en stor mängd grädde, kan dock innehålla ca 20 viktprocent fett.
  Vid tillverkningen av vissa glassvaror blåses luft in i råvarorna för att öka den färdiga produktens volym.
  Endast produkter som innehåller kakaobönor, kakaomassa eller kakaopulver ska anses innehålla kakao enligt nr 2105 00 .
  Se vidare de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2105 , särskilt i fråga om undantag. |
| 2106 | Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans |
| 2106 10 20
  och
  2106 10 80 | Proteinkoncentrat och texturerade proteiner

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2106 , andra stycket, 6, med undantag av den del som handlar om proteinhydrolysat.
  Dessa undernummer omfattar inte koncentrat av mjölkprotein (undernr 0404 90 eller nr 3504 00 ).
  Vid fastställandet av sackaroshalten vid klassificering enligt dessa undernummer skall hänsyn tas till halten invertsocker uttryckt som sackaros. |
| 2106 90 20 | Sammansatta alkoholhaltiga beredningar, inte baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2106 , andra stycket, 7.
  Se kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel.
  Detta undernummer omfattar inte liknande sammansatta beredningar med en alkoholhalt av högst 0,5 volymprocent (undernr 2106 90 92 och 2106 90 98 ). |
| 2106 90 30 | Av isoglukos

  Se kompletterande anmärkning 3 till detta kapitel. |
| 2106 90 92
  och
  2106 90 98 | Andra

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2106 , andra stycket, 1 till 5, 8 till 11 och 13 till 16 samt de förklarande anmärkningarna till undernr 2106 10 20 och 2106 10 80 , tredje stycket. |

2101

Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter

2101 11 00

Extrakter, essenser och koncentrat

Detta undernummer omfattar extrakter, essenser och koncentrat av kaffe i form av pulver, granulat, flingor, block eller i annan fast form.

Detta undernummer omfattar produkter i flytande form eller i form av pasta (även fryst). Sådana produkter används särskilt i livsmedelsberedningar (t.ex. för tillverkning av choklad, kakor och andra bakverk samt glass).

2101 30 19

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. ogrodda frön av korn, skalade, rostade och användbara vid öltillverkning som färg- och smakmedel eller som ersättningsmedel för kaffe.

2102

Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002
  ); beredda bakpulver

2102 10 10

Jästkulturer

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2102 , A, tredje stycket, 4.

Dessa typer av jäst odlas på speciella medier för särskilda ändamål, särskilt för destillation och vinframställning. Med dessa jästtyper är det möjligt att uppnå exakta egenskaper i jästa produkter.

2102 20 11
  och
  2102 20 19

Inaktiv jäst

Dessa typer av jäst, som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2102 , A, fjärde och femte stycket, saluförs i allmänhet som näringsmedel (”livsmedelsindustrijäst”), vanligtvis i form av pulver, flingor eller granulat.

2102 20 90

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2102 , B.

2102 30 00

Beredda bakpulver

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2102 , C.

2103

Såser samt beredningar för tillredning av såser; blandningar för smaksättningsändamål; senapspulver och beredd senap

Detta nummer omfattar också produkter som utgör söta såser i olika smaker (t.ex. sockerkulör), om de inte omfattas av ett mer specifikt nummer (t.ex. såser innehållande kakao enligt nr 1806 eller aromatiserade eller färgade sockerlösningar enligt nr 2106 ). De kan bland annat användas som dessertsåser eller garneringar (t.ex. för glass och andra efterrätter).

2103 90 10

Flytande mangochutney

Med mangochutney enligt detta undernummer förstås en beredning av inlagda mangofrukter med tillsats av diverse andra produkter, t.ex. ingefära, torkade vindruvor, peppar och socker.

Mangochutney enligt detta undernummer föreligger som en helt homogen sås av mer eller mindre tjock konsistens.

2103 90 30

Aromatisk bitter med en alkoholhalt av 44,2–49,2 volymprocent och innehållande 1,5–6 viktprocent gentiana, kryddor och andra beståndsdelar samt innehållande 4–10 viktprocent socker, i förpackningar med ett innehåll av högst 0,5 liter

De produkter som avses i detta undernummer är flytande alkoholhaltiga koncentrat, som får sin särskilda smak, som samtidigt är bitter och starkt aromatisk, från de gentianarötter som används vid varornas framställning tillsammans med olika kryddor och aromämnen.

Dessa koncentrat av aromatisk bitter används som smaktillsatser i drycker (t.ex. cocktails, safter och läskedrycker) och som smaksättning på samma sätt som såser och blandningar i maträtter eller i bakverk (t.ex. soppor, kött-, fisk- eller grönsaksrätter, såser, charkuterivaror, fruktkompotter och fruktsallader, frukttårtor, desserter och sorbeter).

Aromatisk bitter av denna typ säljs i allmänhet under beteckningen ”Angostura bitter”.

2103 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar produkter som annars skulle omfattas av kapitel 22 som har beretts för att användas för matlagningsändamål och därmed blivit olämpliga som drycker.

Detta undernummer omfattar särskilt ”matlagningsalkohol” som är produkter som i dagligt tal kallas ”matlagningsvin”, ”matlagningsportvin”, ”matlagningskonjak” och ”matlagningsbrandy”. Matlagningsvin består av vanligt vin eller vin som har avalkoholiserats, eller en blandning av båda, till vilket salt eller en kombination av flera smakgivande ingredienser (t.ex. salt och peppar) har tillsatts, vilket gör produkten olämplig för konsumtion som dryck. Sådana produkter innehåller i allmänhet minst 5 g salt per liter.

2104

Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger; homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar

2104 20 00

Homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar

Uttrycket ”homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar” definieras i anmärkning 3 till detta kapitel.

Frasen ”Beredningarna får innehålla en liten mängd synliga bitar av ingående beståndsdelar” i anmärkning 3 till kapitel 21 innebär inte att det finns en viss begränsning – i viktprocent eller storlek – för dessa synliga bitar för att produkten ska omfattas av nr 2104 20 00 . Uttrycket ”en liten mängd synliga bitar av ingående beståndsdelar” ska tolkas på grundval av produktens objektiva kännetecken: det måste bedömas huruvida de synliga bitarna har tillsatts i en sådan mängd att de utgör en betydande andel av produkten. Om så är fallet måste produkten klassificeras enligt ett annat nummer (t.ex. enligt nr 2005 ), eftersom den då har förlorat karaktären av homogeniserad sammansatt livsmedelsberedning.

2105 00

Glassvaror, även innehållande kakao

Med ”glassvaror” enligt detta nummer förstås livsmedelsberedningar, även i detaljhandelsförpackning och även innehållande kakao eller choklad (även i form av överdrag), som säljs i fast form eller i form av pasta till följd av frysning och som skall ätas i det tillståndet.

Det huvudsakliga kännetecknet på dessa produkter är att de återgår till flytande eller halvflytande tillstånd vid en omgivningstemperatur av ca 0 °C.

Beredningar som ser ut som glass men inte har de huvudsakliga egenskaper som beskrivs ovan omfattas däremot, beroende på beskaffenheten, av nr 1806 , 1901 eller 2106 .

Produkterna enligt detta undernummer har mycket varierande namn (t.ex. vattenglass, glass, cassata) och föreligger i olika former. De kan innehålla kakao eller choklad, socker, vegetabiliskt fett eller mjölkfett, mjölk (även skummjölk), frukt, stabiliseringsmedel, aromämnen, färgämnen och liknande.

Den totala fetthalten i den färdiga produkten överstiger i allmänhet inte 15 viktprocent. Vissa specialiteter, som framställs med en stor mängd grädde, kan dock innehålla ca 20 viktprocent fett.

Vid tillverkningen av vissa glassvaror blåses luft in i råvarorna för att öka den färdiga produktens volym.

Endast produkter som innehåller kakaobönor, kakaomassa eller kakaopulver ska anses innehålla kakao enligt nr 2105 00 .

Se vidare de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2105 , särskilt i fråga om undantag.

2106

Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

2106 10 20
  och
  2106 10 80

Proteinkoncentrat och texturerade proteiner

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2106 , andra stycket, 6, med undantag av den del som handlar om proteinhydrolysat.

Dessa undernummer omfattar inte koncentrat av mjölkprotein (undernr 0404 90 eller nr 3504 00 ).

Vid fastställandet av sackaroshalten vid klassificering enligt dessa undernummer skall hänsyn tas till halten invertsocker uttryckt som sackaros.

2106 90 20

Sammansatta alkoholhaltiga beredningar, inte baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2106 , andra stycket, 7.

Se kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel.

Detta undernummer omfattar inte liknande sammansatta beredningar med en alkoholhalt av högst 0,5 volymprocent (undernr 2106 90 92 och 2106 90 98 ).

2106 90 30

Av isoglukos

Se kompletterande anmärkning 3 till detta kapitel.

2106 90 92
  och
  2106 90 98

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2106 , andra stycket, 1 till 5, 8 till 11 och 13 till 16 samt de förklarande anmärkningarna till undernr 2106 10 20 och 2106 10 80 , tredje stycket.

KAPITEL 22

DRYCKER, SPRIT OCH ÄTTIKA

Allmänna anmärkningar

I de fall där det i detta kapitel görs åtskillnad mellan produkter i kärl rymmande högst 2 l och kärl rymmande mer än 2 l är det inte kärlens rymd utan vätskemängden i kärlen som skall beaktas.

Detta kapitel omfattar också – i den mån det inte är fråga om medikamenter – tonica (stärkande medel), som även om de intas i små mängder, t.ex. skedvis, är lämpliga för direkt konsumtion som dryck. Alkoholfria tonica som skall spädas innan de intas omfattas inte av kapitel 22 (i allmänhet nr 2106).

| Kompletterande anmärkning 2 b | Den potentiella alkoholhalten i volymprocent beräknas genom att multiplicera det samlade sockerinnehållet (beräknat i kilogram invertsocker) i 100 l av varan i fråga med en faktor på 0,6. |
| --- | --- |

Kompletterande anmärkning 2 b

Den potentiella alkoholhalten i volymprocent beräknas genom att multiplicera det samlade sockerinnehållet (beräknat i kilogram invertsocker) i 100 l av varan i fråga med en faktor på 0,6.

| 2201 | Vatten, inbegripet naturligt eller konstgjort mineralvatten samt kolsyrat vatten, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne; is och snö |
| --- | --- |
| 2201 10 11
  till
  2201 10 90 | Mineralvatten och kolsyrat vatten

  Dessa undernummer omfattar de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2201 , B och C.
  Undernumren omfattar inte naturligt mineralvatten i aerosolbehållare som används för hudvård (nr 3304 ). |
| 2201 10 11
  och
  2201 10 19 | Naturligt mineralvatten

  ”Naturligt mineralvatten” är vatten som uppfyller gällande version av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/54/EG (EUT L 164, 26.6.2009, s. 45). |
| 2201 90 00 | Andra slag

  Detta undernummer omfattar de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2201 , A och D.
  Undernumret omfattar även vattenånga och naturligt vatten, filtrerat, steriliserat, renat eller mjukgjort. |
| 2202 | Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009

  Uttrycket ”alkoholfria drycker” definieras i anmärkning 3 till detta kapitel.
  Alkoholfria drycker enligt detta nummer är vätskor som är direkt lämpliga och avsedda för mänsklig konsumtion som dryck, oavsett intagen mängd eller för vilka särskilda ändamål olika typer av vätskor konsumeras, såvida de inte faller under något annat, mer specifikt nummer. Rent subjektiva, variabla faktorer, t.ex. sättet på vilket sådana drycker intas eller ändamålet för vilket de konsumeras, t.ex. att släcka törsten eller att förbättra hälsan, är inte relevanta för deras klassificering (se EU-domstolens dom i mål 114/80).
  Detta nummer omfattar bland annat flytande, drickfärdig näring för spädbarn. |
| 2202 10 00 | Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne

  Detta undernummer omfattar de läskedrycker som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2202 , A.
  Förekomsten av antioxidanter, vitaminer, stabiliseringsmedel eller kinin påverkar inte klassificeringen av läskedrycker.
  Detta undernummer omfattar bl.a. flytande produkter bestående av vatten, socker och aromämnen, som föreligger i plastpåsar och är avsedda för framställning i hushållen av ispinnar genom frysning.
  Se även kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel. |
| 2202 99 19 | Andra

  Detta undernummer omfattar tonica enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna, detta kapitel, Allmänna anmärkningar, andra stycket. Dessa alkoholfria drycker, ofta kallade näringstillskott, kan vara baserade på växtextrakter (inklusive örter) och innehålla tillsats av vitaminer och/eller mineraler. I allmänhet är de avsedda att vidmakthålla hälsa och välbefinnande, och därför skiljer de sig från vatten med tillsats av aromämnen eller sötningsmedel och andra läskedrycker enligt nr 2202 10 00 , och som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2202 , A. |
| 2202 99 91
  till
  2202 99 99 | Andra, innehållande fett av varor enligt nr 0401
  –
  0404

  Dessa undernummer omfattar t.ex. flytande s.k. ”filled milk”, förutsatt att produkten som kan drickas direkt. ”Filled milk” är en produkt på basis av skummjölk eller skummjölkspulver med tillsats av raffinerade vegetabiliska fetter eller oljor i en mängd som i stort sett motsvarar den mängd naturligt fett som avlägsnats från den ursprungliga mjölken. Denna dryck klassificeras i underavdelningarna till dessa undernummer beroende på halten av mjölkfett.
  Se de förklarande anmärkningarna till nr 2202 99 19 . |
| 2204 | Vin av färska druvor, inbegripet vin som tillsatts alkohol; druvmust, annan än sådan enligt nr 2009

  Se kompletterande anmärkning 2 a till detta kapitel beträffande den verkliga alkoholhalten i volymprocent. |
| 2204 10 11
  till
  2204 10 98 | Mousserande vin

  Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel. |
| 2204 10 11 | Champagne

  Champagne är ett mousserande vin som framställs av druvor som uteslutande skördas i provinsen Champagne i Frankrike. |
| 2204 10 15 | Prosecco

  Prosecco är ett mousserande vin med skyddad ursprungsbeteckning, framställt av druvor av druvsorten Glera som skördas i områden med ursprungsbeteckningarna ”Prosecco”, ”Conegliano-Valdobbiadene – Prosecco”, ”Colli Asolani – Prosecco” och ”Asolo – Prosecco”. |
| 2204 21 06
  till
  2204 21 09 | Vin i flaskor med champagnekork, som hålls på plats med fasthållningsanordning, med undantag av vin enligt nr 2204 10
  ; vin på andra kärl, som vid 20 °C har ett övertryck av minst 1 bar men mindre än 3 bar, beroende på koldioxid i lösning

  Dessa undernummer omfattar följande:






  1. | Vin i flaskor med champagnekork som inte motsvarar definitionen av ”mousserande vin” i anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel. |

2201

Vatten, inbegripet naturligt eller konstgjort mineralvatten samt kolsyrat vatten, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne; is och snö

2201 10 11
  till
  2201 10 90

Mineralvatten och kolsyrat vatten

Dessa undernummer omfattar de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2201 , B och C.

Undernumren omfattar inte naturligt mineralvatten i aerosolbehållare som används för hudvård (nr 3304 ).

2201 10 11
  och
  2201 10 19

Naturligt mineralvatten

”Naturligt mineralvatten” är vatten som uppfyller gällande version av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/54/EG (EUT L 164, 26.6.2009, s. 45).

2201 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2201 , A och D.

Undernumret omfattar även vattenånga och naturligt vatten, filtrerat, steriliserat, renat eller mjukgjort.

2202

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009

Uttrycket ”alkoholfria drycker” definieras i anmärkning 3 till detta kapitel.

Alkoholfria drycker enligt detta nummer är vätskor som är direkt lämpliga och avsedda för mänsklig konsumtion som dryck, oavsett intagen mängd eller för vilka särskilda ändamål olika typer av vätskor konsumeras, såvida de inte faller under något annat, mer specifikt nummer. Rent subjektiva, variabla faktorer, t.ex. sättet på vilket sådana drycker intas eller ändamålet för vilket de konsumeras, t.ex. att släcka törsten eller att förbättra hälsan, är inte relevanta för deras klassificering (se EU-domstolens dom i mål 114/80).

Detta nummer omfattar bland annat flytande, drickfärdig näring för spädbarn.

2202 10 00

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne

Detta undernummer omfattar de läskedrycker som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2202 , A.

Förekomsten av antioxidanter, vitaminer, stabiliseringsmedel eller kinin påverkar inte klassificeringen av läskedrycker.

Detta undernummer omfattar bl.a. flytande produkter bestående av vatten, socker och aromämnen, som föreligger i plastpåsar och är avsedda för framställning i hushållen av ispinnar genom frysning.

Se även kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.

2202 99 19

Andra

Detta undernummer omfattar tonica enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna, detta kapitel, Allmänna anmärkningar, andra stycket. Dessa alkoholfria drycker, ofta kallade näringstillskott, kan vara baserade på växtextrakter (inklusive örter) och innehålla tillsats av vitaminer och/eller mineraler. I allmänhet är de avsedda att vidmakthålla hälsa och välbefinnande, och därför skiljer de sig från vatten med tillsats av aromämnen eller sötningsmedel och andra läskedrycker enligt nr 2202 10 00 , och som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2202 , A.

2202 99 91
  till
  2202 99 99

Andra, innehållande fett av varor enligt nr 0401
  –
  0404

Dessa undernummer omfattar t.ex. flytande s.k. ”filled milk”, förutsatt att produkten som kan drickas direkt. ”Filled milk” är en produkt på basis av skummjölk eller skummjölkspulver med tillsats av raffinerade vegetabiliska fetter eller oljor i en mängd som i stort sett motsvarar den mängd naturligt fett som avlägsnats från den ursprungliga mjölken. Denna dryck klassificeras i underavdelningarna till dessa undernummer beroende på halten av mjölkfett.

Se de förklarande anmärkningarna till nr 2202 99 19 .

2204

Vin av färska druvor, inbegripet vin som tillsatts alkohol; druvmust, annan än sådan enligt nr 2009

Se kompletterande anmärkning 2 a till detta kapitel beträffande den verkliga alkoholhalten i volymprocent.

2204 10 11
  till
  2204 10 98

Mousserande vin

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

2204 10 11

Champagne

Champagne är ett mousserande vin som framställs av druvor som uteslutande skördas i provinsen Champagne i Frankrike.

2204 10 15

Prosecco

Prosecco är ett mousserande vin med skyddad ursprungsbeteckning, framställt av druvor av druvsorten Glera som skördas i områden med ursprungsbeteckningarna ”Prosecco”, ”Conegliano-Valdobbiadene – Prosecco”, ”Colli Asolani – Prosecco” och ”Asolo – Prosecco”.

2204 21 06
  till
  2204 21 09

Vin i flaskor med champagnekork, som hålls på plats med fasthållningsanordning, med undantag av vin enligt nr 2204 10
  ; vin på andra kärl, som vid 20 °C har ett övertryck av minst 1 bar men mindre än 3 bar, beroende på koldioxid i lösning

Dessa undernummer omfattar följande:

1.

Vin i flaskor med champagnekork som inte motsvarar definitionen av ”mousserande vin” i anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

| 2. | Vin i andra behållare än flaskor med champagnekork med ett övertryck på minst 1 bar men mindre än 3 bar vid 20 °C. |
| --- | --- |

2.

Vin i andra behållare än flaskor med champagnekork med ett övertryck på minst 1 bar men mindre än 3 bar vid 20 °C.

Som ”champagnekorkar” betraktas korkar som motsvarar nedanstående illustration samt liknande korkar av plast.

Image 6

2204 21 11
  till
  2204 21 98

Andra

Se kompletterande anmärkning 4 och 5 till detta kapitel.

Bland de beståndsdelar som inte förångas av det totala torrsubstansinnehållet enligt kompletterande anmärkning 4 A till detta kapitel räknas socker, glycerol, tanniner, vinsyra, färgämnen och salter.

2204 21 11
  till
  2204 21 78

Vin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB)

Se kompletterande anmärkning 6 a till detta kapitel.

2204 21 23

Tokaj

Se kompletterande anmärkning 4 B b till detta kapitel.

2204 21 79
  och
  2204 21 80

Vin med skyddad geografisk beteckning (SGB)

Se kompletterande anmärkning 6 a till detta kapitel.

2204 22 10

Vin i flaskor med champagnekork, som hålls på plats med fasthållningsanordning, med undantag av vin enligt nr 2204 10
  ; vin på andra kärl, som vid 20 °C har ett övertryck av minst 1 bar men mindre än 3 bar, beroende på koldioxid i lösning

De förklarande anmärkningarna till undernr 2204 21 06 till 2204 21 09 gäller i tillämpliga delar.

2204 22 22
  till
  2204 22 98

Andra

Se kompletterande anmärkning 4 och 5 till detta kapitel.

Bland de beståndsdelar som inte förångas av det totala torrsubstansinnehållet enligt kompletterande anmärkning 4 A till detta kapitel räknas socker, glycerol, tanniner, vinsyra, färgämnen och salter.

2204 22 22
  till
  2204 22 78

Vin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB)

Se kompletterande anmärkning 6 a till detta kapitel.

2204 22 33

Tokaj

Se kompletterande anmärkning 4 B b till detta kapitel.

2204 22 79
  och
  2204 22 80

Vin med skyddad geografisk beteckning (SGB)

Se kompletterande anmärkning 6 a till detta kapitel.

2204 29 10

Vin i flaskor med champagnekork, som hålls på plats med fasthållningsanordning, med undantag av vin enligt nr 2204 10
  ; vin på andra kärl, som vid 20 °C har ett övertryck av minst 1 bar men mindre än 3 bar, beroende på koldioxid i lösning

De förklarande anmärkningarna till undernr 2204 21 06 till 2204 21 09 gäller i tillämpliga delar.

2204 29 22
  till
  2204 29 98

Andra

Se kompletterande anmärkning 4 och 5 till detta kapitel.

Bland de beståndsdelar som inte förångas av det totala torrsubstansinnehållet enligt kompletterande anmärkning 4 A till detta kapitel räknas socker, glycerol, tanniner, vinsyra, färgämnen och salter.

2204 29 22
  till
  2204 29 78

Vin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB)

Se kompletterande anmärkning 6 a till detta kapitel.

2204 29 79
  och
  2204 29 80

Vin med skyddad geografisk beteckning (SGB)

Se kompletterande anmärkning 6 a till detta kapitel.

2204 30 10

Druvmust i jäsning eller druvmust, vars jäsning har avbrutits på annat sätt än genom tillsats av alkohol

Se kompletterande anmärkning 3 i kombination med kompletterande anmärkning 2 a, 2 b och 2 c till detta kapitel.

2204 30 92

Koncentrerad

Se kompletterade anmärkning 7 till detta kapitel.

2204 30 96

Koncentrerad

Se kompletterade anmärkning 7 till detta kapitel.

2205

Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen

Bland de viner som omfattas av detta nummer och beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2205 kan nämnas:

| 1. | Marsala all'uovo, Marsala alla mandorla och Crema di Marsala all'uovo, som är drycker på basis av Marsalavin, smaksatta med äggula, mandel och andra aromatiska ämnen. |
| --- | --- |

1.

Marsala all'uovo, Marsala alla mandorla och Crema di Marsala all'uovo, som är drycker på basis av Marsalavin, smaksatta med äggula, mandel och andra aromatiska ämnen.

| 2. | Sangria, framställd på basis av vin och smaksatt med t.ex. citron eller apelsin. |
| --- | --- |

2.

Sangria, framställd på basis av vin och smaksatt med t.ex. citron eller apelsin.

Se kompletterande anmärkning 8 till detta kapitel. Produkter med en verklig alkoholhalt på mindre än 7 volymprocent omfattas av nr 2206 00 .

2206 00

Andra jästa drycker, t.ex. äppelvin (cider), päronvin, mjöd och saké; blandningar av jästa drycker samt blandningar av jästa drycker och alkoholfria drycker, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

När det gäller klassificering av drycker som tillverkats av alkohol erhållen genom jäsning till vilka det tillsatts destillerad alkohol, vatten och andra ämnen (såsom sockersirap, olika aromer och färgämnen och i vissa fall även en gräddbas), se EU-domstolens dom i mål C-150/08. Enligt domen ska klassificering enligt nr 2208 ske om dessa tillförda ämnen medför att produkten inte längre smakar, doftar och/eller ser ut som en dryck tillverkad av en viss frukt eller en viss naturprodukt, dvs. en jäst dryck klassificerad enligt nr 2206 .

2206 00 10

”Piquettevin”

Se kompletterande anmärkning 9 till detta kapitel.

2206 00 31
  till
  2206 00 89

Andra

Detta undernummer omfattar även de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2206 , andra stycket, 1 till 10.

2206 00 31
  och
  2206 00 39

Mousserande

Beträffande uttrycket ”mousserande” hänvisas till kompletterande anmärkning 10 till detta kapitel.

Beträffande uttrycket ”champagnekork” i ovanstående kompletterande anmärkning hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 2204 21 06 till 2204 21 09 , sista stycket.

2206 00 51
  till
  2206 00 89

Andra slag

Dessa undernummer omfattar även drycker som inte är en produkt av naturlig jäsning av färsk druvmust utan är framställda på basis av koncentrerad druvmust. Denna must är hållbar och kan lagras för användning efter behov.

Jäsningsprocessen sätts vanligtvis igång med jäst. Musten kan också tillsättas socker före eller under jäsningen. Den produkt som utvinns genom denna process kan till sist sötas, tillsättas alkohol eller blandas.

2207

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent; etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt

2207 10 00

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2207 , med undantag av fjärde stycket.

Spritdrycker (t.ex. gin och vodka) omfattas av undernr 2208 20 12 till 2208 90 78 oavsett alkoholhalt.

2207 20 00

Etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2207 , fjärde stycket.

2208

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker

Sprit, likör och andra spritdrycker enligt nr 2208 är alkoholhaltiga vätskor som i allmänhet är avsedda för förtäring och framställs på något av följande sätt:

| — | Direkt genom destillation (även med tillsats av aromämnen) av naturliga jästa vätskor, t.ex. vin eller cider, eller av jästa frukter, mäsk, spannmål eller andra vegetabiliska produkter. |
| --- | --- |

—

Direkt genom destillation (även med tillsats av aromämnen) av naturliga jästa vätskor, t.ex. vin eller cider, eller av jästa frukter, mäsk, spannmål eller andra vegetabiliska produkter.

| — | Genom tillsats av olika aromatiska ämnen och ibland socker till destillerad alkohol. |
| --- | --- |

—

Genom tillsats av olika aromatiska ämnen och ibland socker till destillerad alkohol.

De olika spritdryckerna beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2208 , tredje stycket, 1 till 18.

Beträffande odenaturerad sprit bör det observeras att den omfattas av detta undernummer även om produkten har en alkoholhalt av 80 volymprocent eller mer och oavsett om den är färdig för direkt konsumtion.

Detta nummer omfattar inte alkoholhaltiga drycker som framställts genom jäsning (nr 2203 00 till 2206 00 ).

2208 30 11
  till
  2208 30 88

Whisky

Whisky är en spritdryck, erhållen genom destillation av mäsk av spannmål försåld i butelj eller i andra förpackningar, med en alkoholhalt av minst 40 volymprocent.

Skotsk whisky (scotch whisky) är en i Skottland destillerad och lagrad whisky.

Whisky med tillsats av kolsyrehaltigt vatten (whisky-soda) omfattas inte av dessa undernummer utan av undernr 2208 90 69 eller 2208 90 78 .

2208 30 30

Single malt whisky

Skotsk whisky av typen single malt är en spritdryck som framställs i enkelpanna (”pot still”) vid ett enda destilleri, genom destillering av jäst mäsk som enbart består av mältat korn.

2208 30 41
  och
  2208 30 49

S.k. blended malt whisky

Skotsk whisky av typen blended malt framställs genom blandning av två eller flera slags skotsk whisky av typen single malt, vilka destillerats eller framställts vid olika destillerier.

2208 30 61
  och
  2208 30 69

Single grain whisky och s.k. blended grain whisky

Skotsk whisky av typen single grain är en spritdryck, annan än skotsk whisky av typen single malt eller blended malt, som framställs vid ett enda destilleri, genom destillering av jäst mäsk av mältat korn, med eller utan hela korn av andra spannmålsslag (framför allt vete eller majs).

Skotsk whisky av typen blended grain framställs genom blandning av två eller flera slags skotsk whisky av typen single grain, vilka destillerats eller framställts vid olika destillerier.

2208 30 71
  och
  2208 30 79

Annan blended whisky

Andra slags skotsk whisky av typen blended (”Blended Scotch Whisky”) framställs genom blandning av ett eller flera slags skotsk whisky av typen single malt med ett eller flera slags skotsk whisky av typen single grain.

2208 40 11
  till
  2208 40 99

Rom och annan sprit som erhållits genom destillering av jästa produkter av sockerrör

Dessa undernummer omfattar t.ex. rom och tafia, som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2208 , tredje stycket, 3, förutsatt att produkterna har kvar sina organoleptiska egenskaper.

2208 50 11
  och
  2208 50 19

Gin

Gin är en spritdryck som i allmänhet framställs genom en eller flera destillationer av renad sprit av spannmål eller etylalkohol tillsammans med enbär och andra aromatiska ämnen (t.ex. koriander, angelikarot, anis eller ingefära).

Som gin anses i dessa undernummer endast spritdrycker med gins organoleptiska egenskaper.

Följande drycker omfattas därför inte av dessa undernummer:

| a) | Genever (undernr 2208 50 91 eller 2208 50 99 ). |
| --- | --- |

a)

Genever (undernr 2208 50 91 eller 2208 50 99 ).

| b) | Akvavit (undernr 2208 90 56 eller 2208 90 77 ). |
| --- | --- |

b)

Akvavit (undernr 2208 90 56 eller 2208 90 77 ).

| c) | Kranawitter (undernr 2208 90 56 eller 2208 90 77 ). |
| --- | --- |

c)

Kranawitter (undernr 2208 90 56 eller 2208 90 77 ).

2208 60 11
  till
  2208 60 99

Vodka

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2208 , tredje stycket, 5.

2208 70 10
  och
  2208 70 90

Likör

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2208 , första stycket, B och tredje stycket.

2208 90 11
  och
  2208 90 19

Arrak, på kärl rymmande

Arrak är sprit som framställs med hjälp av särskild jäst ur sockerrörsmelass eller melass från söta växtsafter och från ris.

Arrak får inte förväxlas med raki, som framställs genom omdestillation av sprit framställd av russin eller torkade fikon med tillsats av anisfrö och som omfattas av undernr 2208 90 56 eller 2208 90 77 .

2208 90 33
  och
  2208 90 38

Sprit framställd av plommon, päron eller körsbär (med undantag av likör), på kärl rymmande

Sprit framställd av plommon, päron och körsbär är alkoholhaltiga drycker som framställs uteslutande genom jäsning och destillation av plommon-, päron- eller körsbärsmust.

Beträffande uttrycken plommon och körsbär hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 0809 .

2208 90 48

Andra slag

Som sprit av frukt i detta undernummer förstås spritdrycker som uteslutande framställs genom jäsning och destillation av andra frukter än plommon, päron eller körsbär, t.ex. aprikoser, blåbär, hallon, björnbär, svarta, vita eller röda vinbär, jordgubbar och äpplen, även sprit som framställs av cider. Calvados omfattas däremot av undernr 2208 90 45 .

2208 90 56

Andra slag

Detta undernummer omfattar anisbrännvin, raki, agavebrännvin med undantag av tequila (t.ex. mezcal), kryddbrännvin, ”digestiv” bitter, akvavit, kranawitter, sprit som destillerats ur rötter (t.ex. gentianarot), durrabrännvin, hefebrand eller sprit av jäsnings- eller pressrester.

2208 90 69

Andra spritdrycker

Förutom de drycker som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2208 , tredje stycket, 14 till 18 omfattar undernumret bl.a.:

| 1. | Spritdrycker med tillsats av kolsyrehaltigt vatten (t.ex. whisky-soda). |
| --- | --- |

1.

Spritdrycker med tillsats av kolsyrehaltigt vatten (t.ex. whisky-soda).

| 2. | Te med tillsats av alkohol. |
| --- | --- |

2.

Te med tillsats av alkohol.

| 3. | Blandningar av spritdrycker eller blandningar av spritdrycker och frukt- eller grönsakssaft (cocktail). |
| --- | --- |

3.

Blandningar av spritdrycker eller blandningar av spritdrycker och frukt- eller grönsakssaft (cocktail).

2208 90 71

Av frukt

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 2208 90 48 . Detta undernummer omfattar även Calvados.

2208 90 77

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 2208 90 56 .

2208 90 78

Andra spritdrycker

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 2208 90 69 .

2208 90 91
  och
  2208 90 99

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent

Dessa undernummer omfattar en vätska som kallas ”malt beer base” med en alkoholhalt på 14 volymprocent och som utvinns av bryggt öl som renas och sedan ultrafiltreras så att koncentrationen av substanser som bitterämnen och proteiner har reducerats (se EU-domstolens dom i mål C-196/10).

2209 00

Ättika

2209 00 11
  och
  2209 00 19

Vinättika

Se kompletterande anmärkning 11 till detta kapitel.

Se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2209 , I, andra stycket, 1.

2209 00 91
  och
  2209 00 99

Annan ättika

Dessa undernummer omfattar även de produkter som avses i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2209 , I, andra stycket, 2, 3 och 4 samt II.

KAPITEL 23

ÅTERSTODER OCH AVFALL FRÅN LIVSMEDELSINDUSTRIN; BEREDDA FODERMEDEL

| Kompletterande anmärkning 3 | Den potentiella alkoholhalten uttryckt i massa beräknas genom att multiplicera det samlade sockerinnehållet (beräknat i kilogram invertsocker) i 100 kg av varan i fråga med en faktor på 0,47. |
| --- | --- |

Kompletterande anmärkning 3

Den potentiella alkoholhalten uttryckt i massa beräknas genom att multiplicera det samlade sockerinnehållet (beräknat i kilogram invertsocker) i 100 kg av varan i fråga med en faktor på 0,47.

| 2301 | Mjöl och pelletar av kött eller slaktbiprodukter eller av fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur, olämpliga som livsmedel; grevar |
| --- | --- |
| 2301 20 00 | Mjöl och pelletar av fisk eller av kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur

  Mjöl och pelletar av fisk enligt detta undernummer består av fisk eller återstoder av fisk som i allmänhet upphettas och därefter reduceras till pastaform, torkas och mals och i vissa fall pressas ihop till pelletar.
  Undernumret omfattar inte fiskmjöl som är lämpligt som livsmedel (undernr 0305 10 00 ). |
| 2302 | Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål eller baljväxter

  För åtskillnad mellan produkter enligt detta nummer och produkter enligt kapitel 11 hänvisas till anmärkning 2 A till kapitel 11.
  Återstoder enligt de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2302 , B 1 ska innehålla minst 50 % spannmål eller baljväxter.
  För fastställande av stärkelsehalten (i föreliggande produkt) ska den metod som anges i del L i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1) användas. |
| 2302 10 10
  och
  2302 10 90 | Av majs

  Förutsatt att villkoren i anmärkning 2 A till kapitel 11 är uppfyllda omfattar dessa undernummer inte krossade majskorn som uppsamlas vid siktningen av rensade, oskalade majskorn (undernr 1104 23 98 ). |
| 2303 | Återstoder från stärkelseframställning och liknande återstoder, betmassa, bagass och annat avfall från sockerframställning, drav, drank och annat avfall från bryggerier eller brännerier, även i form av pelletar

  För fastställande av stärkelse- och proteinhalten används den metod som anges i del L respektive C i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1). |
| 2303 10 11
  och
  2303 10 19 | Återstoder från framställning av majsstärkelse (med undantag av koncentrerat majsstöpvatten)

  Produkter som klassificeras enligt dessa undernummer ska uppfylla de krav som framgår av kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.
  Dessa undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Majsgluten (i allmänhet i form av mjöl), huvudsakligen bestående av gluten från majskornen som erhålls vid utvinning av stärkelse. Proteinhalten (kväve × 6,25) utgör mer än 40 viktprocent. |

2301

Mjöl och pelletar av kött eller slaktbiprodukter eller av fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur, olämpliga som livsmedel; grevar

2301 20 00

Mjöl och pelletar av fisk eller av kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur

Mjöl och pelletar av fisk enligt detta undernummer består av fisk eller återstoder av fisk som i allmänhet upphettas och därefter reduceras till pastaform, torkas och mals och i vissa fall pressas ihop till pelletar.

Undernumret omfattar inte fiskmjöl som är lämpligt som livsmedel (undernr 0305 10 00 ).

2302

Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål eller baljväxter

För åtskillnad mellan produkter enligt detta nummer och produkter enligt kapitel 11 hänvisas till anmärkning 2 A till kapitel 11.

Återstoder enligt de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2302 , B 1 ska innehålla minst 50 % spannmål eller baljväxter.

För fastställande av stärkelsehalten (i föreliggande produkt) ska den metod som anges i del L i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1) användas.

2302 10 10
  och
  2302 10 90

Av majs

Förutsatt att villkoren i anmärkning 2 A till kapitel 11 är uppfyllda omfattar dessa undernummer inte krossade majskorn som uppsamlas vid siktningen av rensade, oskalade majskorn (undernr 1104 23 98 ).

2303

Återstoder från stärkelseframställning och liknande återstoder, betmassa, bagass och annat avfall från sockerframställning, drav, drank och annat avfall från bryggerier eller brännerier, även i form av pelletar

För fastställande av stärkelse- och proteinhalten används den metod som anges i del L respektive C i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1).

2303 10 11
  och
  2303 10 19

Återstoder från framställning av majsstärkelse (med undantag av koncentrerat majsstöpvatten)

Produkter som klassificeras enligt dessa undernummer ska uppfylla de krav som framgår av kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

1.

Majsgluten (i allmänhet i form av mjöl), huvudsakligen bestående av gluten från majskornen som erhålls vid utvinning av stärkelse. Proteinhalten (kväve × 6,25) utgör mer än 40 viktprocent.

| 2. | Glutenmjöl, som huvudsakligen framställs genom att blanda torkade återstoder från tillverkningen av majsstärkelse med rent gluten. Dessa produkter har i allmänhet en proteinhalt på ca 40 viktprocent (kväve × 6,25). |
| --- | --- |

2.

Glutenmjöl, som huvudsakligen framställs genom att blanda torkade återstoder från tillverkningen av majsstärkelse med rent gluten. Dessa produkter har i allmänhet en proteinhalt på ca 40 viktprocent (kväve × 6,25).

| 3. | Majsglutenfoder, som i allmänhet innehåller minst 20 viktprocent protein (kväve × 6,25) och huvudsakligen består av delar av fruktväggen och frövitan, majsgluten och eventuellt koncentrerat majsstöpvatten, som alla är biprodukter från framställningen av majsstärkelse. |
| --- | --- |

3.

Majsglutenfoder, som i allmänhet innehåller minst 20 viktprocent protein (kväve × 6,25) och huvudsakligen består av delar av fruktväggen och frövitan, majsgluten och eventuellt koncentrerat majsstöpvatten, som alla är biprodukter från framställningen av majsstärkelse.

Dessa undernummer omfattar även ovanstående produkter hoppressade till pelletar.

Undernumren omfattar endast produkter med en stärkelsehalt på högst 28 viktprocent beräknad på torrsubstansen i enlighet med metoden i del L i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1) och en fetthalt på högst 4,5 viktprocent beräknad på torrsubstansen i enlighet med metoden i del H i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1).

Produkter med högre stärkelse- eller fetthalt klassificeras normalt enligt kapitel 11 eller nr 2302 10 10 , 2302 10 90 , 2309 90 41 eller 2309 90 51 beroende på produktens beskaffenhet. Detta gäller också varor som innehåller produkter som utvunnits ur majs genom en annan metod än den våta metoden (t.ex. återstoder från siktning av majskorn, malda majskorn, återstoder från extraktion av majsgroddolja med den torra metoden).

De produkter som klassificeras enligt dessa undernummer får inte heller innehålla återstoder från extraktion av majsgroddolja med den våta metoden.

Koncentrerat majsstöpvatten omfattas av undernr 2303 10 90 oavsett proteinhalten.

2303 10 90

Andra

Med återstoder från framställningen av stärkelse från maniokrötter i detta undernummer förstås produkter med en stärkelsehalt av högst 40 viktprocent beräknad på torrsubstansen.

Om stärkelsehalten är högre omfattas sådana produkter, i form av mjöl, av undernr 1106 20 10 eller 1106 20 90 . Produkter i form av pelletar omfattas av undernr 0714 10 .

Detta undernummer omfattar även följande produkter:

| 1. | Sorghumglutenfoder, som i allmänhet innehåller minst 18 viktprocent protein och huvudsakligen består av partiklar från frukväggen och frövitan av sorghumkorn, sorghumgluten och eventuellt koncentrerat sorghumstöpvatten, som alla är biprodukter från framställningen av sorghumstärkelse.
  Undernumret omfattar endast produkter med en stärkelsehalt av högst 40 viktprocent beräknad på torrsubstansen.
  Produkter med högre stärkelsehalt klassificeras i allmänhet enligt kapitel 11 eller nr 2302 eller 2309 beroende på varans beskaffenhet. |
| --- | --- |

1.

Sorghumglutenfoder, som i allmänhet innehåller minst 18 viktprocent protein och huvudsakligen består av partiklar från frukväggen och frövitan av sorghumkorn, sorghumgluten och eventuellt koncentrerat sorghumstöpvatten, som alla är biprodukter från framställningen av sorghumstärkelse.

Undernumret omfattar endast produkter med en stärkelsehalt av högst 40 viktprocent beräknad på torrsubstansen.

Produkter med högre stärkelsehalt klassificeras i allmänhet enligt kapitel 11 eller nr 2302 eller 2309 beroende på varans beskaffenhet.

| 2. | Återstoder från stärkelseframställning under beteckningen ”torkad potatispulp”. Stärkelsehalten i sådana återstoder är vanligtvis minst 50 viktprocent. |
| --- | --- |

2.

Återstoder från stärkelseframställning under beteckningen ”torkad potatispulp”. Stärkelsehalten i sådana återstoder är vanligtvis minst 50 viktprocent.

För fastställande av fukthalten används den metod som anges i del A i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1).

Koncentrerat majsstöpvatten klassificeras enligt detta undernummer oavsett proteinhalten.

2303 20 10
  och
  2303 20 90

Betmassa, bagass och annat avfall från sockerframställning

Vassle från vilken mjölksockret delvis har avlägsnats betraktas inte som avfall från sockerframställning och omfattas inte av dessa undernummer (nr 0404 ).

Dessa undernummer omfattar även helt eller delvis avsockrade sockerbetor.

2303 30 00

Drav, drank och annat avfall från bryggerier eller brännerier

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2303 , första stycket, E 1 till 5.

2304 00 00

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av sojabönolja, även malda eller i form av pelletar

Detta nummer omfattar inte sojabönflingor, även malda, från vilka sojabönoljan inte har utvunnits (nr 2308 ).

2306

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av vegetabiliska fetter eller oljor, andra än de som omfattas av nr 2304
  eller
  2305
  , även malda eller i form av pelletar

2306 41 00

Av rapsfrön eller rybsfrön med låg halt av erukasyra

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2306 41 .

2306 90 05

Av majsgroddar

Detta undernummer omfattar återstoder från extraktion av majsgroddolja genom den våta eller den torra metoden och som motsvarar kriterierna av kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel.

Produkter som inte motsvarar dessa kriterier klassificeras i allmänhet enligt kapitel 11 eller nr 2302 eller 2309 beroende på produktens beskaffenhet.

2306 90 11
  och
  2306 90 19

Oljekakor och andra återstoder från utvinning av olivolja

Uttrycket ”återstoder från utvinning av olivolja” omfattar endast produkter med en fetthalt som inte överstiger 8 viktprocent. Sådana produkter (med undantag av bottensatser) med högre fetthalt klassificeras enligt samma undernummer som råvaran (undernr 0709 92 10 eller 0709 92 90 ).

För fastställande av fetthalten används den metod som anges i kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 bilaga XV (EGT L 248, 5.9.1991, s. 1).

2307 00

Vindruv; rå vinsten

2307 00 11

Med en total alkoholhalt av högst 7,9 % mas och en torrsubstanshalt av minst 25 viktprocent

Se kompletterande anmärkning 3 till detta kapitel och motsvarande förklarande anmärkningar.

2307 00 90

Rå vinsten

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2307 , andra stycket.

2308 00

Vegetabiliska ämnen och vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, även i form av pelletar

2308 00 11

Med en total alkoholhalt av högst 4,3 % mas och en torrsubstanshalt av minst 40 viktprocent

Se kompletterande anmärkning 3 till detta kapitel och motsvarande förklarande anmärkningar.

2308 00 40

Ekollon och hästkastanjer; återstoder från pressning av frukt, annan än vindruvor

Återstoder från pressning av frukt, annan än vindruvor omfattar bl.a. så kallade apelsinceller, dvs. produkter som består av delar av apelsiner som vid pressningen trängt in i saften och sedan de silats bort nästan inte innehåller några beståndsdelar alls av fruktköttet utan huvudsakligen består av cellmembran och albedo. Dessa produkter används som tillsats till utspädda koncentrat av apelsinsaft och till läskedrycker.

2308 00 90

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a. de produkter som specificeras i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2308 , andra stycket, 2, 3, 4, 6, 7, 8 och 9.

Undernumret omfattar även sojabönskal, även malda, från vilka sojabönoljan inte utvunnits.

2309

Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur

Se anmärkning 1 till detta kapitel.

Beträffande mjölkprodukter hänvisas till kompletterande anmärkning 4 till detta kapitel.

Halterna av mjölkprodukter, stärkelse, glukos, glukossirap, maltodextrin och maltodextrinsirap, oavsett ursprung, beräknas på den föreliggande produkten.

Följande gäller för stärkelse:

| — | Om det inte tydligt framgår att stärkelse förekommer får en kvalitativ mikroskopisk metod eller ett kvalitativt färgningsprov med jodlösning användas för att kontrollera förekomsten av stärkelse. |
| --- | --- |

—

Om det inte tydligt framgår att stärkelse förekommer får en kvalitativ mikroskopisk metod eller ett kvalitativt färgningsprov med jodlösning användas för att kontrollera förekomsten av stärkelse.

| — | För fastställande av stärkelsehalten används den polarimetriska metoden (även kallad Ewers modifierade metod), som beskrivs i del L i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1).
  Om den polarimetriska metoden inte är tillämplig, till exempel på grund av betydande mängder av de material som förtecknas nedan, ska den enzymatiska analysmetoden som anges i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 121/2008 (EUT L 37, 12.2.2008, s. 3) användas för fastställande av stärkelsehalten.
  Följande specifika material är kända för att ge upphov till störningar vid tillämpning av den polarimetriska metoden:






  a) | (socker)betsprodukter som (socker)betmassa, melass av (socker)betor, melasserad (socker)betmassa, (socker)betvinass, (bet)socker, |
| --- | --- | --- |

—

För fastställande av stärkelsehalten används den polarimetriska metoden (även kallad Ewers modifierade metod), som beskrivs i del L i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1).

Om den polarimetriska metoden inte är tillämplig, till exempel på grund av betydande mängder av de material som förtecknas nedan, ska den enzymatiska analysmetoden som anges i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 121/2008 (EUT L 37, 12.2.2008, s. 3) användas för fastställande av stärkelsehalten.

Följande specifika material är kända för att ge upphov till störningar vid tillämpning av den polarimetriska metoden:

a)

(socker)betsprodukter som (socker)betmassa, melass av (socker)betor, melasserad (socker)betmassa, (socker)betvinass, (bet)socker,

| b) | fruktkött av citrus, |
| --- | --- |

b)

fruktkött av citrus,

| c) | linfrön, linfröexpeller, extraherade linfrön, |
| --- | --- |

c)

linfrön, linfröexpeller, extraherade linfrön,

| d) | rapsfrön, rapsfröexpeller, extraherade rapsfrön, rapsfröskal, |
| --- | --- |

d)

rapsfrön, rapsfröexpeller, extraherade rapsfrön, rapsfröskal,

| e) | solrosfrön, extraherade solrosfrön, delvis skalade extraherade solrosfrön, |
| --- | --- |

e)

solrosfrön, extraherade solrosfrön, delvis skalade extraherade solrosfrön,

| f) | kopraexpeller, extraherat kopra, |
| --- | --- |

f)

kopraexpeller, extraherat kopra,

| g) | fruktkött av potatis, |
| --- | --- |

g)

fruktkött av potatis,

| h) | vattenfri jäst, |
| --- | --- |

h)

vattenfri jäst,

| i) | inulinrika produkter (t.ex. flingor och mjöl av jordärtskockor), |
| --- | --- |

i)

inulinrika produkter (t.ex. flingor och mjöl av jordärtskockor),

| j) | fettgrevar, |
| --- | --- |

j)

fettgrevar,

| k) | sojaprodukter. |
| --- | --- |

k)

sojaprodukter.

| — | Produkter med en halt på mindre än 0,5 % viktprocent stärkelse bör inte betraktas som innehållande stärkelse. |
| --- | --- |

—

Produkter med en halt på mindre än 0,5 % viktprocent stärkelse bör inte betraktas som innehållande stärkelse.

Beträffande glukos får högupplösande vätskekromatografi (HPLC) användas för bestämning av glukos (kommissionens förordning (EG) nr 904/2008 (EUT L 249, 18.9.2008, s. 9)).

2309 10 11
  till
  2309 10 90

Hund- eller kattfoder i detaljhandelsförpackningar

Dessa undernummer omfattar även tuggleksaker för hundar i olika utformning (t.ex. knutar, pinnar osv.) som består av hud till vilken andra ämnen tillsatts (t.ex. stärkelse, socker eller torkat kött). Produkter tillverkade av 100 % hud som inte har genomgått någon ytterligare beredning i fodersyfte omfattas dock inte (nr 4205 ).

2309 90 10

Limvatten (”solubles”) av fisk eller havsdäggdjur

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2309 , II B, sista stycket, 1.

2309 90 20

Produkter som avses i kompletterande anmärkning 5 till detta kapitel

Det bör påpekas att det är användningen av majsstöpvatten som näringssubstrat som orsakar eventuell förekomst av återstoder av döda jäsämnen i produkterna, i halter som vanligtvis inte överstiger 2 %. Dessa ämnen kan lätt upptäckas med mikroskop.

Produkter innehållande återstoder av majsstöpvatten som används i vissa jäsningsprocesser innehåller följande substanser i mycket små mängder: amyloglykosidas, alfaamylas, gummi xantan, mjölksyra, citronsyra, lysin, treonin, tryptofan.

Det bör påpekas att majsstöpvatten i sig innehåller mycket små mängder av vissa av dessa substanser (t.ex. aminosyror) och att halterna endast ökar försumbart vid jäsning.

Produkter med en stärkelse- eller fetthalt som överstiger de gränser som anges i kompletterande anmärkning 5 klassificeras enligt undernr 2309 90 41 eller 2309 90 51 beroende på produktens beskaffenhet.

Återstoder från framställning av majsstärkelse som importeras från USA kontrolleras med avseende på överensstämmelsen med definitionen i enlighet med kommissionen förordning (EG) nr 1375/2007 (EUT L 307, 24.11.2007, s. 5).

KAPITEL 24

TOBAK SAMT VAROR TILLVERKADE AV TOBAKSERSÄTTNING

| 2401 | Råtobak; tobaksavfall

  Beträffande råtobak hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2401 , 1.
  Med






  a) | Värmetorkad Virginiatobak avses tobak som torkats med varm luft under artificiella atmosfäriska förhållanden genom en process där värmen och luftcirkulationen kontrolleras utan att tobaksbladen kommer i kontakt med rök. Färgen på den torkade tobaken varierar normalt från citrongul till mycket mörk orange, eller röd. Andra färger och färgkombinationer uppstår ofta till följd av skillnader i mognadsgrad eller odlings- eller torkningsmetoder. |
| --- | --- | --- |

2401

Råtobak; tobaksavfall

Beträffande råtobak hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2401 , 1.

Med

a)

Värmetorkad Virginiatobak avses tobak som torkats med varm luft under artificiella atmosfäriska förhållanden genom en process där värmen och luftcirkulationen kontrolleras utan att tobaksbladen kommer i kontakt med rök. Färgen på den torkade tobaken varierar normalt från citrongul till mycket mörk orange, eller röd. Andra färger och färgkombinationer uppstår ofta till följd av skillnader i mognadsgrad eller odlings- eller torkningsmetoder.

| b) | Ljus lufttorkad Burleytobak (inbegripet Burleyhybrider) avses tobak som torkats med varm luft under naturliga atmosfäriska förhållanden och inte avger röklukt om extra värme eller luft har tillförts. Bladens färg kan variera från ljusbrun till rödaktig. Andra färger och färgkombinationer uppstår ofta till följd av skillnader i mognadsgrad eller odlings- eller torkningsmetoder. |
| --- | --- |

b)

Ljus lufttorkad Burleytobak (inbegripet Burleyhybrider) avses tobak som torkats med varm luft under naturliga atmosfäriska förhållanden och inte avger röklukt om extra värme eller luft har tillförts. Bladens färg kan variera från ljusbrun till rödaktig. Andra färger och färgkombinationer uppstår ofta till följd av skillnader i mognadsgrad eller odlings- eller torkningsmetoder.

| c) | Ljus lufttorkad Marylandtobak avses tobak som torkats med varm luft under naturliga atmosfäriska förhållanden och inte avger röklukt om extra värme eller luft har tillförts. Bladens färg kan variera från ljusgul till mörkt körsbärsröd. Andra färger och färgkombinationer uppstår ofta till följd av skillnader i mognadsgrad eller odlings- eller torkningsmetoder. |
| --- | --- |

c)

Ljus lufttorkad Marylandtobak avses tobak som torkats med varm luft under naturliga atmosfäriska förhållanden och inte avger röklukt om extra värme eller luft har tillförts. Bladens färg kan variera från ljusgul till mörkt körsbärsröd. Andra färger och färgkombinationer uppstår ofta till följd av skillnader i mognadsgrad eller odlings- eller torkningsmetoder.

| d) | Eldtorkad tobak avses tobak som torkats med varm luft under artificiella atmosfäriska förhållanden, med hjälp av vedeld från vilken tobaken delvis absorberat rök. Blad av eldtorkad tobak är tjockare än blad av eldtorkad Burleytobak, värmetorkad eller blad av Marylandtobak från motsvarande stjälkar. Färgen varierar normalt från gulaktigt brun till mycket mörk brun. Andra färger och färgkombinationer uppstår ofta till följd av skillnader i mognadsgrad eller odlings- eller torkningsmetoder. |
| --- | --- |

d)

Eldtorkad tobak avses tobak som torkats med varm luft under artificiella atmosfäriska förhållanden, med hjälp av vedeld från vilken tobaken delvis absorberat rök. Blad av eldtorkad tobak är tjockare än blad av eldtorkad Burleytobak, värmetorkad eller blad av Marylandtobak från motsvarande stjälkar. Färgen varierar normalt från gulaktigt brun till mycket mörk brun. Andra färger och färgkombinationer uppstår ofta till följd av skillnader i mognadsgrad eller odlings- eller torkningsmetoder.

Soltorkad tobak är tobak som torkats direkt genom solvärmen i det fria och i fullt dagsljus.

Detta nummer omfattar inte levande tobaksplantor (nr 0602 ).

2401 30 00

Tobaksavfall

Förutom de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2401 , 2 omfattar detta undernummer bl.a.:

| 1. | Avfall från behandlingen av tobaksbladen. Detta avfall förekommer i handeln bl.a. under beteckningen avfall men betecknas också i medlemsstaterna omväxlande som t.ex. ”winnowings”, ”sweepings”, ”kirinti” eller ”broquelins”. Det innehåller i allmänhet orenheter eller främmande partiklar som stoft, plantrester och textilfibrer. Detta avfall har ibland befriats från stoft genom siktning. |
| --- | --- |

1.

Avfall från behandlingen av tobaksbladen. Detta avfall förekommer i handeln bl.a. under beteckningen avfall men betecknas också i medlemsstaterna omväxlande som t.ex. ”winnowings”, ”sweepings”, ”kirinti” eller ”broquelins”. Det innehåller i allmänhet orenheter eller främmande partiklar som stoft, plantrester och textilfibrer. Detta avfall har ibland befriats från stoft genom siktning.

| 2. | Avfall från tobaksblad, som förekommer i handeln under beteckningen ”siftings” och utvinns genom siktning av ovannämnda avfall. |
| --- | --- |

2.

Avfall från tobaksblad, som förekommer i handeln under beteckningen ”siftings” och utvinns genom siktning av ovannämnda avfall.

| 3. | Avfall från cigarrtillverkning, under beteckningen ”avklipp”, bestående av bitar av avklipp från bladen. |
| --- | --- |

3.

Avfall från cigarrtillverkning, under beteckningen ”avklipp”, bestående av bitar av avklipp från bladen.

| 4. | Tobaksstoft (avfallsbiprodukt som erhålls genom siktning av ovannämnda avfall). |
| --- | --- |

4.

Tobaksstoft (avfallsbiprodukt som erhålls genom siktning av ovannämnda avfall).

Detta undernummer omfattar inte tobaksavfall som beretts för försäljning som röktobak eller tuggtobak, snus eller tobakspulver eller som behandlats så att det utan vidare bearbetning kan användas som röktobak, tuggtobak, snus eller tobakspulver (nr 2403 ).

2402

Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning

2402 10 00

Cigarrer och cigariller innehållande tobak

Cigarrer och cigariller är tobaksrullar som går att röka och, med tanke på sina egenskaper, uteslutande är avsedda att rökas som de är, med

| a) | yttre täckblad av naturtobak som täcker produkten helt och i förekommande fall inkluderar filtret (men utan ytterligare skikt som delvis täcker det yttre täckbladet), men, i fråga om cigarrer med munstycke, inte munstycket, eller |
| --- | --- |

a)

yttre täckblad av naturtobak som täcker produkten helt och i förekommande fall inkluderar filtret (men utan ytterligare skikt som delvis täcker det yttre täckbladet), men, i fråga om cigarrer med munstycke, inte munstycket, eller

| b) | fyllning av en riven blandning och yttre täckblad med cigarrers normala färg, av homogeniserad tobak enligt undernr 2403 91 00 , som täcker produkten helt och i förekommande fall inkluderar filtret men, i fråga om cigarrer med munstycke, inte munstycket, om styckevikten utan filter eller munstycke är minst 2,3 g och högst 10 g och omkretsen är minst 34 mm på minst en tredjedel av längden. |
| --- | --- |

b)

fyllning av en riven blandning och yttre täckblad med cigarrers normala färg, av homogeniserad tobak enligt undernr 2403 91 00 , som täcker produkten helt och i förekommande fall inkluderar filtret men, i fråga om cigarrer med munstycke, inte munstycket, om styckevikten utan filter eller munstycke är minst 2,3 g och högst 10 g och omkretsen är minst 34 mm på minst en tredjedel av längden.

Förutsatt att de uppfyller ovanstående kriterier klassificeras produkter med täckblad av homogeniserad tobak, som delvis kan bestå av andra ämnen än tobak, enligt detta undernummer.

2402 20 10
  och
  2402 20 90

Cigaretter innehållande tobak

Cigaretter är tobaksrullar som går att röka som de är och som inte betraktas som cigarrer eller cigariller (se de förklarande anmärkningarna till undernr 2402 10 00 ).

Produkter som delvis består av andra ämnen än tobak klassificeras enligt dessa undernummer förutsatt att de uppfyller ovanstående villkor.

Undernumren omfattar inte produkter som helt består av andra produkter än tobak (undernr 2402 90 00 eller kapitel 30 om produkterna är avsedda för medicinskt bruk).

2402 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar cigarrer, cigariller och cigaretter som helt består av tobaksersättning, t.ex. cigaretter som är tillverkade av speciellt blandade blad av ett slags sallat och som innehåller varken tobak eller nikotin.

2403

Andra varor tillverkade av tobak eller tobaksersättning; ”homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak; tobaksextrakt

2403 11 00

Vattenpipstobak enligt anmärkning 1 till undernummer till detta kapitel

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2403 11 .

2403 19 10
  och
  2403 19 90

Andra

Röktobak är tobak som skurits eller på annat sätt strimlats, tvinnats eller pressats till kakor som går att röka utan ytterligare industriell beredning.

Avfall från behandlingen av tobaksblad eller från tillverkningen av tobaksprodukter som går att röka ska anses utgöra röktobak om det inte motsvarar beskrivningen av cigarrer, cigariller eller cigaretter (se de förklarande anmärkningarna till undernr 2402 10 00 och 2402 20 10 och 2402 20 90 ).

Även blandningar av röktobak med andra ämnen än tobak klassificeras enligt dessa undernummer förutsatt att de motsvarar ovanstående definition, med undantag av produkter som är avsedda för medicinska ändamål (kapitel 30).

Undernumren omfattar skuren tobak (färdig tobaksblandning för framställning av cigaretter).

2403 91 00

”Homogeniserad” eller ”rekonstituerad” tobak

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2403 , första stycket, 6.

2403 99 10

Tuggtobak och snus

Tuggtobak är tobak i form av strängar, stänger, remsor, tärningar eller kakor, som bjuds ut till detaljhandelsförsäljning och som särskilt behandlats för att tuggas men inte rökas.

Snus är tobak i form av pulver eller korn som särskilt behandlats för att användas som snus men inte rökas.

Produkter som delvis består av andra ämnen än tobak klassificeras enligt detta undernummer förutsatt att de uppfyller ovanstående villkor.

2403 99 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Tobaksextrakt och -essenser enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2403 , första stycket, 7. |
| --- | --- |

1.

Tobaksextrakt och -essenser enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2403 , första stycket, 7.

| 2. | Tobakspulver (erhålls i allmänhet genom en process, t.ex. malning, som resulterar i en specifik partikelstorleksfördel ning). Det bör inte finnas några orenheter och partikelstorleken bör vara under 0,4 mm. |
| --- | --- |

2.

Tobakspulver (erhålls i allmänhet genom en process, t.ex. malning, som resulterar i en specifik partikelstorleksfördel ning). Det bör inte finnas några orenheter och partikelstorleken bör vara under 0,4 mm.

| 3. | Spunnen, såsad och fermenterad brasiliansk tobak som är hoppressad i skinn till runda kulor (Mangotes). |
| --- | --- |

3.

Spunnen, såsad och fermenterad brasiliansk tobak som är hoppressad i skinn till runda kulor (Mangotes).

| 4. | Expanderad tobak som inte är skuren eller delad på annat sätt. |
| --- | --- |

4.

Expanderad tobak som inte är skuren eller delad på annat sätt.

| 5. | Produkt som är avsedd att rökas (t.ex. ”vattenpipstobak”) och som helt består av tobaksersättning och andra ämnen än tobak. |
| --- | --- |

5.

Produkt som är avsedd att rökas (t.ex. ”vattenpipstobak”) och som helt består av tobaksersättning och andra ämnen än tobak.

BILAGA A

RÖKTEST AV TOBAK OCH TOBAKSVAROR

Mål

Röktestet görs för att fastställa en harmoniserad metod för att särskilja tobaksvaror (tobak färdig att rökas utan ytterligare behandling) enligt nummer 2403 från råtobak enligt nummer 2401. För att särskilja tobaksvaror enligt nummer 2403 från råtobak enligt nummer 2401 ska ett röktest genomföras. Provsiktning ska bara göras om det inte är möjligt att röka provet utan ytterligare (industriell) bearbetning.

Inledning

I fråga om undernummer 2403 19 innebär uttrycket ”avsedd för rökning” att produkten kan rullas eller fyllas i form av cigarretter och brännas med flera bloss, eller fyllas i pipa och brännas med flera bloss.

Testprincip

Huruvida det är möjligt att röka ett tobaksprov bedöms på flera sätt: rulla med ett cigarettpapper och göra en ”rullcigarett”, genom att stoppa tobak i en cigaretthylsa eller stoppa tobak i en pipa. Pipa och beredda cigaretter tänds och röks. Antändningen och rökning utvärderas.

Tillämpningsområde

Testet är tillämpligt för all tobak eller alla tobaksvaror, inbegripet delar av tobaksvaror som cigarrinlagor. Testet kan vara farligt om tobaksprovet är smittat (påverkat) av mögel.

Utrustning

Temperatur och luftfuktighetsanordning för tobakens konditionering (temperatur på 22 ± 1 °C och luftfuktighet på 60 ± 3 %)

Hylsmaskin

Cigarettpapper (längd 70 mm, bredd 37 mm)

Cigarettpappershylsor (diameter 7,3 mm, längd 85 mm, inklusive filtret)

Tändare

Borste för rengöring av hylsmaskin

Pipa

Pipstoppare

Verktyg för piprengöring

Rökmaskin (följer ISO-standard 3308)

Beredning av prover

Provet blandas grundligt och fördelas vid behov i delprover genom koning och kvartering. När provet är torrt (vattenhalten är lägre än 8 viktprocent) ska det konditioneras (temperatur på 22 ± 1 °C och luftfuktighet på 60 ± 3 %) i minst 48 timmar.

Provet får inte på något sätt brytas, krossas, malas eller på annat sätt splittras.

Testförfarande

Rengör hylsmaskinen och pipan.

Pipa:

| — | En lämplig mängd av provet (minst 5,0 g) placeras i pipan upp till pipans kant. |
| --- | --- |

—

En lämplig mängd av provet (minst 5,0 g) placeras i pipan upp till pipans kant.

| — | Tobaken i pipan tänds med en tändare och pressas försiktigt med pipstoppare. Pipan blossas med regelbundna intervall på ca 1 minut. |
| --- | --- |

—

Tobaken i pipan tänds med en tändare och pressas försiktigt med pipstoppare. Pipan blossas med regelbundna intervall på ca 1 minut.

Cigaretter:

| — | Cigarettpapper: en lämplig mängd av provet placeras på cigarettpappret och pappret med provet rullas till en cylinderform. |
| --- | --- |

—

Cigarettpapper: en lämplig mängd av provet placeras på cigarettpappret och pappret med provet rullas till en cylinderform.

| — | Hylsmaskin: En lämplig mängd av provet (minst 0,5 g) placeras i hylsmaskinen och cigaretten görs enligt de instruktioner som lämnats för den berörda hylsmaskinen. |
| --- | --- |

—

Hylsmaskin: En lämplig mängd av provet (minst 0,5 g) placeras i hylsmaskinen och cigaretten görs enligt de instruktioner som lämnats för den berörda hylsmaskinen.

| — | De beredda cigaretterna tänds med tändaren och lämnas att glöda fritt utan bloss (för att bränna överskottspapper). Cigaretten blossas med regelbundna intervall på cirka 30–60 sekunder beroende på tobakens kvalitet och med ett bloss som varar cirka 2 sekunder. |
| --- | --- |

—

De beredda cigaretterna tänds med tändaren och lämnas att glöda fritt utan bloss (för att bränna överskottspapper). Cigaretten blossas med regelbundna intervall på cirka 30–60 sekunder beroende på tobakens kvalitet och med ett bloss som varar cirka 2 sekunder.

Testutvärdering (typiska exempel)

Om ett av röktesten är positivt, kan tobaken rökas (undernummer 2403 19).

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Testutvärdering av piprökning | Testutvärdering av handrullade cigarretter | Testutvärdering av cigaretthylsor | Slutlig utvärdering | Anmärkning |
| Det är inte möjligt att tillsätta provet i pipan (hela tobaksblad, stora delar av tobaksblad, stjälkar, etc.). | Det är inte möjligt att rulla cigaretten (hela tobaksblad, stora delar av tobaksblad, stjälkar, etc.). | Det är inte möjligt att göra en cigarett (hela tobaksblad, stora delar av tobaksblad, stjälkar, etc.). | Det är inte möjligt att röka provet utan vidare (industriell) bearbetning. | Typiskt för undernummer 2401 10 , 2401 20 , 2401 30 . |
| Det är inte möjligt att röka provet i pipan (fyllningen visar ingen eller mycket låg permeabilitet och pipan släcks nästan omedelbart efter tändning). | Det är inte möjligt att rulla provet i cigaretten, provet innehåller inte tobaksfibrer som upprätthåller rullningen (håller ihop), fyllnaden ramlar ut från cigarettpappret. | Cigarretthylsan fylldes med provet och den beredda cigaretten röktes. | Provet är lämpligt (går att röka) för rökning. | Typiskt för tobaksavfall (små partiklar) – undernummer 2403 19 . |
| Det är möjligt att röka provet i pipan. | Provet rullades i cigarettpappret och den beredda cigaretten röktes. | Provet fylldes i cigarretthylsan och den beredda cigaretten röktes. | Provet är avsett (går att röka) för rökning. | Typiskt för skuren tobak – undernummer 2403 19 . |
| Det är inte möjligt att röka provet i pipan (fyllningen förbränns mycket snabbt och stora mängder värme avges – pipan kan skadas). | Provet rullades in i cigarettpappret och den beredda cigaretten röktes. | Cigarretthylsan fylldes med provet och den beredda cigaretten röktes. | Provet är avsett (går att röka) för rökning. | Typiskt för finskuren tobak – undernummer 2403 19 . |
| Det är inte möjligt att tillsätta provet i pipan (provpartiklarna är mycket hårda). | Det är inte möjligt att rulla cigaretten (hårda partiklar river sönder cigarettpappret). | Det är inte möjligt att fylla cigaretthylsan (hårda partiklar river sönder cigarettpappret). | Det är inte möjligt att röka provet utan vidare (industriell) bearbetning. | Typiskt för skurna stjälkar – undernummer 2401 30 . |

Testutvärdering av piprökning

Testutvärdering av handrullade cigarretter

Testutvärdering av cigaretthylsor

Slutlig utvärdering

Anmärkning

Det är inte möjligt att tillsätta provet i pipan (hela tobaksblad, stora delar av tobaksblad, stjälkar, etc.).

Det är inte möjligt att rulla cigaretten (hela tobaksblad, stora delar av tobaksblad, stjälkar, etc.).

Det är inte möjligt att göra en cigarett (hela tobaksblad, stora delar av tobaksblad, stjälkar, etc.).

Det är inte möjligt att röka provet utan vidare (industriell) bearbetning.

Typiskt för undernummer 2401 10 , 2401 20 , 2401 30 .

Det är inte möjligt att röka provet i pipan (fyllningen visar ingen eller mycket låg permeabilitet och pipan släcks nästan omedelbart efter tändning).

Det är inte möjligt att rulla provet i cigaretten, provet innehåller inte tobaksfibrer som upprätthåller rullningen (håller ihop), fyllnaden ramlar ut från cigarettpappret.

Cigarretthylsan fylldes med provet och den beredda cigaretten röktes.

Provet är lämpligt (går att röka) för rökning.

Typiskt för tobaksavfall (små partiklar) – undernummer 2403 19 .

Det är möjligt att röka provet i pipan.

Provet rullades i cigarettpappret och den beredda cigaretten röktes.

Provet fylldes i cigarretthylsan och den beredda cigaretten röktes.

Provet är avsett (går att röka) för rökning.

Typiskt för skuren tobak – undernummer 2403 19 .

Det är inte möjligt att röka provet i pipan (fyllningen förbränns mycket snabbt och stora mängder värme avges – pipan kan skadas).

Provet rullades in i cigarettpappret och den beredda cigaretten röktes.

Cigarretthylsan fylldes med provet och den beredda cigaretten röktes.

Provet är avsett (går att röka) för rökning.

Typiskt för finskuren tobak – undernummer 2403 19 .

Det är inte möjligt att tillsätta provet i pipan (provpartiklarna är mycket hårda).

Det är inte möjligt att rulla cigaretten (hårda partiklar river sönder cigarettpappret).

Det är inte möjligt att fylla cigaretthylsan (hårda partiklar river sönder cigarettpappret).

Det är inte möjligt att röka provet utan vidare (industriell) bearbetning.

Typiskt för skurna stjälkar – undernummer 2401 30 .

För vissa prov (särskilt tobaksavfall) är det möjligt att rulla nästan formlösa ”rullar”. Om dessa ”rullar” faller sönder innan de tänds eller ”tobakspartiklar” faller ut från de tända ”rullarna” efter första blosset, noteras följande resultat: ”Det är inte möjligt att rulla cigaretten”.

Litteratur

ISO-standard 3402 Tobak och tobaksprodukter – atmosfär för konditionering och testning.

BILAGA B

METOD FÖR BESTÄMNING AV PARTIKELSTORLEKEN GENOM SIKTNING AV PROVET

För att särskilja tobaksvaror enligt nummer 2403 från råtobak enligt nummer 2401 ska ett röktest genomföras. Provsiktning ska bara göras om det inte är möjligt att röka provet utan ytterligare (industriell) bearbetning.

Princip för metoden

Denna metod är baserad på bestämning av viktandelar av provet som finns kvar vid siktning med olika maskstorlek för att skilja mellan produkter som klassificeras enligt undernummer 2401 20 och produkter som klassificeras enligt undernummer 2401 30.

Om 50 viktprocent eller mer av partiklarna i provet är större än 3,15 mm (se Corestametod nr 16), består provet av delvis eller helt stripad råtobak (undernummer 2401 20).

Om mer än 50 viktprocent av partiklarna är mindre än 3,15 mm (i en av alla tre dimensionerna) är provet tobaksavfall (undernummer 2401 30).

Tillämplighet

Resultaten kan påverkas av provets fysikaliska och kemiska egenskaper och flera andra faktorer:

| — | Provets specifika vikt och storlek – påverkar siktningstiden och är viktig för bedömning av delprovet. |
| --- | --- |

—

Provets specifika vikt och storlek – påverkar siktningstiden och är viktig för bedömning av delprovet.

| — | Provets skörhet – påverkar provets sönderfall under bearbetning och siktning. |
| --- | --- |

—

Provets skörhet – påverkar provets sönderfall under bearbetning och siktning.

| — | Elektrostatiska och magnetiska egenskaper – provets benägenhet att sönderdelas eller att bilda kluster. |
| --- | --- |

—

Elektrostatiska och magnetiska egenskaper – provets benägenhet att sönderdelas eller att bilda kluster.

| — | Provets hygroskopicitet – påverkar provets vikt och partikelstorlek. |
| --- | --- |

—

Provets hygroskopicitet – påverkar provets vikt och partikelstorlek.

Utrustning

Temperatur och luftfuktighetsanordning för provets konditionering (temperatur på 22 ± 1 °C och luftfuktighet på 60 ± 3 %).

Analysvågar – noggrannhet minst 0.01 g.

Ett set runda siktar med specifikationer i enlighet med ISO-standard 3310-1 (metalltrådsduk – fyrkantiga maskor), siktdiameter 200 mm, sikthöjd 50 mm och maskstorlek enligt följande: 0,4 mm, 3,15 mm och 6.3 mm.

Ultraljudsbad för rengöring av siktarna.

Vibrationssiktsseparator som kan producera vibrationer på 50 Hz och en amplitud på 3 mm.

Botten och lock för satsen med siktar.

Borste för att ta bort provpartiklar från siktar.

Beredning av prover

Provet blandas grundligt och fördelas vid behov i delprover genom koning och kvartering och delas upp i två testmängder.

Provet vägs (från 50 g till 150 g) och konditioneras därefter vid en temperatur på 22 ± 1 °C och en luftfuktighet på 60 ± 3 % under minst 48 timmar.

Efter det ska allt arbete med provet utföras i en kontrollerad atmosfär med en temperatur på 22 ± 1 °C och en luftfuktighet på 60 ± 5 %. Testtemperatur och fuktighet bör mätas och inkluderas i testrapporten. Även det atmosfäriska trycket bör mätas och inkluderas i testrapporten när lufttrycket ligger utanför intervallet 86–106 kPa.

Metod

Siktarna ska vara rena och oskadade. Varje sikt vägs exakt (0,01 g). Siktarna är uppbyggda (nedifrån och upp) på följande sätt – botten (behållare för damminsamling), sikt med den minsta maskstorlek, andra siktar efter maskornas ökande storlek och lock.

Det konditionerade provet vägs med absolut precision på 0,01 g och fördelas jämnt på den övre sikten som sedan stängs med locket.

Satsen med siktar placeras i vibrationssiktsseparatorn och utsätts för vibrationer med 50 Hz med en amplitud av 3 mm i 5–15 minuter (beroende på provets vikt).

När siktningen är färdig avlägsnas satsen med siktar från separatorn.

Därefter avlägsnas locket och den övre sikten. Dammpartiklar som fastnat på den övre siktens sidor borstas ner i sikten och genom fem handslag mot sikten forceras dessa partiklar till nästa sikt (sikt med en mindre maskstorlek).

Detta damm tas gradvis bort från alla siktar. Varje sikt med provpartiklar vägs exakt (0,01 g) samt botten med dammet.

Testet utförs som dubbelprov med olika delar av provet.

Beräkningar

Resultaten beräknas som provets viktandel (återstod) som finns kvar på den aktuella sikten. För varje sikt beräknas provets viktandel Z

  X
  enligt följande formel:

Image 7

i viktprocent, där

m

  R
  är vikten (i g) på den aktuella sikten med återstod, m

  X
  är vikten (i g) på den aktuella sikten och m

  S
  är provets vikt (i g).

Utbytet av siktningen Y

  s
  beräknas enligt följande formel:

Image 8

i %, där

m

  R
  är vikten (i g) på den aktuella sikten med återstoden, m

  X
  är vikten (i g) på den aktuella sikten och m

  S
  är provets vikt (i g).

Utvärdering och redovisning av resultaten

Utbytet av siktningen bör vara högre än 99 %. Om inte, bör hela testet upprepas med en annan testmängd av provet. Konditioneringen av provet kontrolleras enligt ISO-standard 3402.

Resultaten uttrycks som provets viktandel (återstod på den aktuella sikten) i viktprocent, avrundat till en decimal. Testrapporten bör också innehålla siktens maskstorlek, siktningstid, vibrationens frekvens och amplitud, provets vikt, testatmosfärens temperatur och fuktighet.

Metrologiska parametrar

Kvantifieringsgränsen är 5 viktprocent.

Repeterbarhetsgränsen är 1,5 viktprocent för viktandelar mellan 5 och 20 viktprocent. Om viktandelen överstiger 20 viktprocent är repeterbarhetsgränsen r =0,06 × Zx.

Mätosäkerheten är 2 viktprocent för viktandelar mellan 5 och 20 viktprocent. Om viktandelen överstiger 20 viktprocent är mätosäkerheten U =0,1 × Zx.

Litteratur

CORESTA Recommended Method No 16: Lamina strip particle size determination ISO 2395 Test sieves and test sieving – Vocabulary.

ISO 3310-1 Test sieves – Technical requirements and testing – Part 1: Test sieves of metal wire cloth.

ISO 3402 Tobacco and tobacco products – Atmosphere for conditioning and testing.

AVDELNING V

MINERALISKA PRODUKTER

KAPITEL 25

SALT; SVAVEL; JORD OCH STEN; GIPS, KALK OCH CEMENT

| Anmärkning 1 | Avsikten med flotationen är att åtskilja ett mineralämnes värdefulla beståndsdel från gångarten genom att den samlas på ytan av det vatten i vilket det uppslammats, medan gångarten avsätts på botten. |
| --- | --- |

Anmärkning 1

Avsikten med flotationen är att åtskilja ett mineralämnes värdefulla beståndsdel från gångarten genom att den samlas på ytan av det vatten i vilket det uppslammats, medan gångarten avsätts på botten.

| 2501 00 | Salt (inbegripet bordsalt och denaturerat salt) och ren natriumklorid, även i vattenlösning och även med tillsats av klumpförebyggande medel eller flytmedel; havsvatten |
| --- | --- |
| 2501 00 31 | Avsedda för kemisk omvandling (separation av Na från Cl) för framställning av andra produkter

  Förutsatt att de villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna är uppfyllda omfattar detta undernummer salt, även denaturerat, som är avsett för framställning av saltsyra, klor, kalciumklorid, natriumnitrat, natriumhypoklorit, natriumsulfat, natriumkarbonat, natriumhydroxid, natriumklorat, natriumperklorat och metalliskt natrium. |
| 2501 00 51 | Denaturerat eller avsett för industriellt bruk (inbegripet raffinering) annat än konservering eller beredning av födoämnen för människor eller djur

  Förutsatt att de villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna är uppfyllda omfattar detta undernummer följande:






  1. | Denaturerat salt, oavsett användningsområde, med undantag av denaturerat salt enligt undernr 2501 00 31 . |

2501 00

Salt (inbegripet bordsalt och denaturerat salt) och ren natriumklorid, även i vattenlösning och även med tillsats av klumpförebyggande medel eller flytmedel; havsvatten

2501 00 31

Avsedda för kemisk omvandling (separation av Na från Cl) för framställning av andra produkter

Förutsatt att de villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna är uppfyllda omfattar detta undernummer salt, även denaturerat, som är avsett för framställning av saltsyra, klor, kalciumklorid, natriumnitrat, natriumhypoklorit, natriumsulfat, natriumkarbonat, natriumhydroxid, natriumklorat, natriumperklorat och metalliskt natrium.

2501 00 51

Denaturerat eller avsett för industriellt bruk (inbegripet raffinering) annat än konservering eller beredning av födoämnen för människor eller djur

Förutsatt att de villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna är uppfyllda omfattar detta undernummer följande:

1.

Denaturerat salt, oavsett användningsområde, med undantag av denaturerat salt enligt undernr 2501 00 31 .

| 2. | Salt för raffinering. Med raffinering i detta sammanhang avses endast de reningsprocesser genom vilka saltet upplöses. |
| --- | --- |

2.

Salt för raffinering. Med raffinering i detta sammanhang avses endast de reningsprocesser genom vilka saltet upplöses.

| 3. | Salt för industriellt bruk annat än kemisk omvandling, konservering eller beredning av födoämnen för människor eller djur. Med ”salt för industriellt bruk” förstås salt som är avsett att användas i fabriker som råvara eller halvfabrikat i en industriell tillverkningsprocess (t.ex. inom metallurgi, vid färgning, inom läderindustrin, vid tvåltillverkning, vid kylning och inom den keramiska industrin). |
| --- | --- |

3.

Salt för industriellt bruk annat än kemisk omvandling, konservering eller beredning av födoämnen för människor eller djur. Med ”salt för industriellt bruk” förstås salt som är avsett att användas i fabriker som råvara eller halvfabrikat i en industriell tillverkningsprocess (t.ex. inom metallurgi, vid färgning, inom läderindustrin, vid tvåltillverkning, vid kylning och inom den keramiska industrin).

Salt, med undantag av denaturerat salt, för saltning av vägar omfattas av undernr 2501 00 99 .

2501 00 91

Salt lämpligt till människoföda

Salt lämpligt till människoföda är icke-denaturerat salt som är lämpligt att användas direkt i hushållen och industrin för smaksättning eller konservering av födoämnen. Det är i allmänhet mycket rent och helt vitt.

2501 00 99

Annat

Detta undernummer omfattar även icke-denaturerat salt som vintertid används för avisning och salt som används som djurfoder (t.ex. saltsten).

2503 00

Svavel av alla slag, annat än sublimerat svavel, fällt svavel och kolloidalt svavel

2503 00 10

Råsvavel och oraffinerat svavel

Detta undernummer omfattar de olika svavelarter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2503 , första stycket, 1 till 4. Dessa produkter föreligger i allmänhet i form av block, oregelbundna klumpar eller som fint pulver.

2503 00 90

Annat

Detta undernummer omfattar de olika svavelarter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2503 , första stycket, 5 till 7. Dessa produkter föreligger i allmänhet i form av stänger eller kakor (raffinerat svavel) eller i form av pulver (”siktat svavel”, ”vindsiktat svavel”, ”ytterst finmalet svavel”).

2508

Annan lera (med undantag av expanderade leror enligt nr 6806
  ), andalusit, cyanit och sillimanit, även brända; mullit; chamotte och dinas

2508 10 00

Bentonit

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2508 , tredje stycket, 1.

Naturlig bentonit har i allmänhet ett pH-värde mellan 6 och 9,5 (för en 5 %-suspension i vatten och efter en timmes stillastående) och natriumkarbonathalten är mindre än 2 %. Den sammanlagda halten av utbytbart natrium och kalcium överstiger inte 80 mekv/100 g. Två sorter finns: svagt svällande kalcium och starkt svällande natrium (svällningsgrad mindre än 7 ml/g eller mer än 12 ml/g).

Vissa naturliga bentoniter kan ha egenskaper som avviker från dessa värden. Om flera egenskaper avviker anses bentoniten i allmänhet som aktiverad.

Aktiverad bentonit omfattas i allmänhet av undernr 3802 90 00 .

2511

Naturligt bariumsulfat (tungspat); naturligt bariumkarbonat (witherit), även bränt, dock inte bariumoxid enligt nr 2816

2511 10 00

Naturligt bariumsulfat (tungspat)

Tungspat innehåller varierande mängder av järnoxid, aluminium, natriumkarbonat och kisel. Eftersom vit tungspat är mest eftertraktat framställs detta genom att tungspat krossas och siktas för att avlägsna färgade beståndsdelar (som oftast är gulaktiga), pulveriseras och renas genom utfällning.

2511 20 00

Naturligt bariumkarbonat (witherit)

Witherit föreligger som rombiska kristaller eller en gul massa som inte kan lösas i vatten.

2513

Pimsten; smärgel; naturlig korund, naturlig granat och andra naturliga slipmedel, även värmebehandlade

2513 20 00

Smärgel, naturlig korund, naturlig granat och andra naturliga slipmedel

Med andra naturliga slipmedel i detta undernummer förstås bl.a. den trippel som går under benämningen ”rotten-stone”, en askgrå produkt som används som ett mjukt slipmedel och för polering.

2516

Granit, porfyr, basalt, sandsten och annan monument- eller byggnadssten, även grovhuggna eller enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

Om tillformad sten inte är av enhetlig tjocklek bestäms klassificeringen efter den största tjockleken.

2516 11 00

Obearbetad eller grovhuggen

De förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2515 11 gäller i tillämpliga delar.

2516 12 00

Enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

De förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2515 12 gäller i tillämpliga delar.

2516 90 00

Annan monument- eller byggnadssten

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Hård sten, t.ex. porfyr, syenit, lava, basalt, gnejs, trakyt, diabas, diorit, fonolit, liparit, gabbro, labradorit och peridotit. |
| --- | --- |

1.

Hård sten, t.ex. porfyr, syenit, lava, basalt, gnejs, trakyt, diabas, diorit, fonolit, liparit, gabbro, labradorit och peridotit.

| 2. | Monument- och byggnadskalksten som inte omfattas av nr 2515 , dvs. kalksten med en avläst densitet på mindre än 2,5, obearbetad, grovhuggen eller enkelt sönderdelad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form av valfri tjocklek. |
| --- | --- |

2.

Monument- och byggnadskalksten som inte omfattas av nr 2515 , dvs. kalksten med en avläst densitet på mindre än 2,5, obearbetad, grovhuggen eller enkelt sönderdelad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form av valfri tjocklek.

| 3. | Serpentin, obearbetad, grovhuggen eller enkelt sönderdelad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form av valfri tjocklek. |
| --- | --- |

3.

Serpentin, obearbetad, grovhuggen eller enkelt sönderdelad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form av valfri tjocklek.

2518

Dolomit, även bränd eller sintrad, inbegripet dolomit som är grovhuggen eller enkelt sönderdelad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form; stampmassa av dolomit

2518 10 00

Obränd eller icke sintrad dolomit

Dolomit är ett naturligt dubbelkarbonat av kalcium och magnesium. Det klassificeras enligt detta undernummer även om det genomgått en lätt värmebehandling som inte ändrar dess kemiska sammansättning.

Detta undernummer omfattar obränd eller icke sintrad dolomit, obearbetad, grovhuggen eller enkelt sönderdelad eller tillformad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

2518 20 00

Bränd eller sintrad dolomit

Bränd eller sintrad dolomit är dolomit som till följd av värmebehandling vid hög temperatur (för dödbränd (sintrad) dolomit ca 1 500  °C och för bränd dolomit ca 800 °C) har ändrat kemisk sammansättning genom avskiljning av koldioxid.

2519

Naturligt magnesiumkarbonat (magnesit); smält magnesia; dödbränd (sintrad) magnesia, även innehållande små mängder av andra oxider, tillsatta före sintringen; annan magnesiumoxid, även ren

2519 90 10

Magnesiumoxid, annan än bränt naturligt magnesiumkarbonat

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Magnesia (magnesiumoxid) som framställts genom kalcinering antingen av magnesiumhydroxid eller utfällt magnesiumkarbonat och främst används inom läkemedelsindustrin. Detta ämne är ett vitt pulver med en renhetsgrad av minst 98 %. |
| --- | --- |

1.

Magnesia (magnesiumoxid) som framställts genom kalcinering antingen av magnesiumhydroxid eller utfällt magnesiumkarbonat och främst används inom läkemedelsindustrin. Detta ämne är ett vitt pulver med en renhetsgrad av minst 98 %.

| 2. | Magnesiumoxid som erhållits genom smältning av tidigare bränd magnesit, magnesit bränns vid en temperatur av 1 400 till 1 800  °C; den magnesia som därvid erhålls smälts i en ljusbåge vid en temperatur av 2 800 till 3 000  °C, när den svalnar uppstår en kristallin produkt bestående nästan uteslutande av magnesiumoxid (smält magnesia), med en ytterst hög renhetsgrad (minst 95 %) och bestående av glasaktiga kristaller. |
| --- | --- |

2.

Magnesiumoxid som erhållits genom smältning av tidigare bränd magnesit, magnesit bränns vid en temperatur av 1 400 till 1 800  °C; den magnesia som därvid erhålls smälts i en ljusbåge vid en temperatur av 2 800 till 3 000  °C, när den svalnar uppstår en kristallin produkt bestående nästan uteslutande av magnesiumoxid (smält magnesia), med en ytterst hög renhetsgrad (minst 95 %) och bestående av glasaktiga kristaller.

| 3. | Magnesia som utvinns ur havsvatten är en produkt som erhålls genom kalcinering av magnesiumhydroxid som utfälls ur havsvattnet. Produkten har vanligtvis en renhetsgrad mellan 91 och 98 % och innehåller som typisk orenhet bor i större mängder än dödbränd (sintrad) magnesia (ca 100 ppm mot ca 40 ppm). |
| --- | --- |

3.

Magnesia som utvinns ur havsvatten är en produkt som erhålls genom kalcinering av magnesiumhydroxid som utfälls ur havsvattnet. Produkten har vanligtvis en renhetsgrad mellan 91 och 98 % och innehåller som typisk orenhet bor i större mängder än dödbränd (sintrad) magnesia (ca 100 ppm mot ca 40 ppm).

2520

Gipssten; anhydrit; bränd gips, även färgad eller innehållande små mängder acceleratorer eller fördröjningsmedel

2520 20 00

Bränd gips

Detta undernummer omfattar bl.a. byggnadsgips.

Byggnadsgips framställs av rågips (gipssten eller andra gipsbärande material, t.ex. biprodukter från den kemiska industrin) genom en särskild berednings- och kalcineringsprocess. Gipsen kan ges särskilda egenskaper genom olika tillsatser vid tillverkningen. Dessa tillsatser består av ämnen som ändrar gipsens egenskaper, t.ex. konsistensen eller vidhäftningsförmågan, på önskat sätt samt fördröjningsmedel eller acceleratorer.

Byggnadsgips används t.ex. som stuck, för putsning av väggar och tak, vid tillverkning av byggskivor och andra byggelement eller för sammanfogning av kakelplattor.

2523

Portlandcement, aluminatcement, slaggcement och liknande hydraulisk cement, även färgade eller i form av klinker

2523 90 00

Annan hydraulisk cement

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Slaggcement består av minst 20 viktprocent portlandcementklinker, 36 till 80 viktprocent granulerad masugnsslagg och högst 5 viktprocent andra cementbeståndsdelar. |
| --- | --- |

1.

Slaggcement består av minst 20 viktprocent portlandcementklinker, 36 till 80 viktprocent granulerad masugnsslagg och högst 5 viktprocent andra cementbeståndsdelar.

| 2. | Puzzolancement består av minst 60 viktprocent portlandcementklinker, högst 40 viktprocent naturlig puzzolan eller flygaska och högst 5 viktprocent andra cementbeståndsdelar.
  Beträffande begreppet ”puzzolan” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2530 , D 7.
  Flygaska är ett fint, lätt pulver som erhålls genom avskiljning av pulveriserade partiklar ur förbränningsgaserna från ugnar i vilka kolstoft används som bränsle. Flygaskans färg varierar från grå till svart. |
| --- | --- |

2.

Puzzolancement består av minst 60 viktprocent portlandcementklinker, högst 40 viktprocent naturlig puzzolan eller flygaska och högst 5 viktprocent andra cementbeståndsdelar.

Beträffande begreppet ”puzzolan” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2530 , D 7.

Flygaska är ett fint, lätt pulver som erhålls genom avskiljning av pulveriserade partiklar ur förbränningsgaserna från ugnar i vilka kolstoft används som bränsle. Flygaskans färg varierar från grå till svart.

2524

Asbest

2524 10 00

Krokidolit

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2524 , andra stycket.

2526

Talk (inbegripet naturlig steatit), även grovhuggen eller enkelt sönderdelad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

2526 20 00

Krossad eller pulveriserad

Detta undernummer omfattar inte talkpuder i detaljhandelsförpackningar för kosmetiskt bruk (nr 3304 ).

2528 00 00

Naturliga borater och koncentrat av sådana borater (även brända), med undantag av borater utvunna ur naturliga saltlösningar; naturlig borsyra innehållande högst 85 viktprocent H

  3

  BO

  3

  , beräknat på torrsubstansen

Detta nummer omfattar bl.a.:

| 1. | Kernit och tinkal, som också går under benämningen naturlig borax. |
| --- | --- |

1.

Kernit och tinkal, som också går under benämningen naturlig borax.

| 2. | Pandermit och priceit, som är kalciumborater. |
| --- | --- |

2.

Pandermit och priceit, som är kalciumborater.

| 3. | Boracit, som är magnesiumkloroborat. |
| --- | --- |

3.

Boracit, som är magnesiumkloroborat.

| 4. | Naturlig borsyra som har erhållits genom indunstning av den vätska som uppstår genom kondensering av de naturliga ångor (de italienska ”soffioni”) som inom vissa områden stiger upp ur jorden, eller genom indunstning av vatten som härrör från underjordiska källor i dessa områden, förutsatt att den innehåller högst 85 viktprocent H3BO3, beräknat på torrsubstansen. Borsyra som innehåller mer än 85 viktprocent H3BO3 klassificeras däremot enligt nr 2810 00 . |
| --- | --- |

4.

Naturlig borsyra som har erhållits genom indunstning av den vätska som uppstår genom kondensering av de naturliga ångor (de italienska ”soffioni”) som inom vissa områden stiger upp ur jorden, eller genom indunstning av vatten som härrör från underjordiska källor i dessa områden, förutsatt att den innehåller högst 85 viktprocent H3BO3, beräknat på torrsubstansen. Borsyra som innehåller mer än 85 viktprocent H3BO3 klassificeras däremot enligt nr 2810 00 .

Numret omfattar inte natriumborat (raffinerad borax) som har erhållits genom kemisk behandling av kernit eller tinkal eller natriumborater som har erhållits genom indunstning av saltlösningar från vissa naturliga saltsjöar (nr 2840 ).

2530

Mineraliska ämnen, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

2530 10 00

Vermikulit, perlit och klorit, oexpanderade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2530 , D 3.

2530 90 00

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2530 , A, B, C och D (med undantag av punkt 3).

KAPITEL 26

MALM, SLAGG OCH ASKA

| 2620 | Slagg, aska och återstoder (andra än från järn- och ståltillverkning) innehållande metaller, arsenik eller deras föreningar |
| --- | --- |
| 2620 11 00 | Hårdzink

  Hårdzink är en återstod från galvaniseringsbad och benämns ofta galvaniseringsskärsten. Man skiljer mellan två typer:






  1. | Skärsten från tung galvanisering, som är metallprodukter av mycket varierande och icke-homogen sammansättning, som har svårare att smälta och högre täthet än zink och som avsätts i botten av zinkbadet vid varmgalvanisering av t.ex. stålplåt, ståltråd och stålrör.
  Denna skärsten uppsamlas från badet som en tjock deg och gjuts till plattor som kan vara skrovliga men även svampiga på ytan.
  De innehåller 2 till 5 viktprocent järn. Zinkhalten varierar mellan 92 och 94 viktprocent. Aluminiumhalten, som i allmänhet är låg, överstiger inte 0,2 till 0,3 viktprocent. |

2620

Slagg, aska och återstoder (andra än från järn- och ståltillverkning) innehållande metaller, arsenik eller deras föreningar

2620 11 00

Hårdzink

Hårdzink är en återstod från galvaniseringsbad och benämns ofta galvaniseringsskärsten. Man skiljer mellan två typer:

1.

Skärsten från tung galvanisering, som är metallprodukter av mycket varierande och icke-homogen sammansättning, som har svårare att smälta och högre täthet än zink och som avsätts i botten av zinkbadet vid varmgalvanisering av t.ex. stålplåt, ståltråd och stålrör.

Denna skärsten uppsamlas från badet som en tjock deg och gjuts till plattor som kan vara skrovliga men även svampiga på ytan.

De innehåller 2 till 5 viktprocent järn. Zinkhalten varierar mellan 92 och 94 viktprocent. Aluminiumhalten, som i allmänhet är låg, överstiger inte 0,2 till 0,3 viktprocent.

| 2. | Skärsten från lätt galvanisering, som är metallprodukter från fortlöpande skumning av galvaniseringsbaden genom Senzimirprocessen och inte innehåller något flussmedel.
  Denna skärsten, som har mindre täthet än zink, flyter på ytan av badet. Den uppsamlas från badet som en tjock deg och gjuts till plattor som är mindre skrovliga än ovannämnda plattor.
  Järnhalten är mycket låg, vanligtvis mindre än 0,5 viktprocent. Aluminiumhalten, som är mycket högre, utgör 1 till 2 viktprocent. Zinkhalten är av storleksordningen 98 viktprocent.
  Denna typ av skärsten ska inte förväxlas med zinklegeringar (nr 7901 ), som i allmänhet innehåller 3 till 5 viktprocent aluminium och kan innehålla upp till 3 viktprocent koppar, men som uppfyller särskilda tekniska krav, medan zinkskärstens sammansättning är sådan att varan endast kan användas för metallurgisk eller kemisk omvandling. |
| --- | --- |

2.

Skärsten från lätt galvanisering, som är metallprodukter från fortlöpande skumning av galvaniseringsbaden genom Senzimirprocessen och inte innehåller något flussmedel.

Denna skärsten, som har mindre täthet än zink, flyter på ytan av badet. Den uppsamlas från badet som en tjock deg och gjuts till plattor som är mindre skrovliga än ovannämnda plattor.

Järnhalten är mycket låg, vanligtvis mindre än 0,5 viktprocent. Aluminiumhalten, som är mycket högre, utgör 1 till 2 viktprocent. Zinkhalten är av storleksordningen 98 viktprocent.

Denna typ av skärsten ska inte förväxlas med zinklegeringar (nr 7901 ), som i allmänhet innehåller 3 till 5 viktprocent aluminium och kan innehålla upp till 3 viktprocent koppar, men som uppfyller särskilda tekniska krav, medan zinkskärstens sammansättning är sådan att varan endast kan användas för metallurgisk eller kemisk omvandling.

2620 19 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Skärsten från raffinering, som vid raffinering av råzink uppsamlas från botten av badet och innehåller 4 till 8 viktprocent bly och upp till 6 viktprocent järn. |
| --- | --- |

1.

Skärsten från raffinering, som vid raffinering av råzink uppsamlas från botten av badet och innehåller 4 till 8 viktprocent bly och upp till 6 viktprocent järn.

| 2. | Zinkslagg och zinkaska, bestående av zink (65 till 70 viktprocent) och zinkoxid tillsammans med kol och andra orenheter. |
| --- | --- |

2.

Zinkslagg och zinkaska, bestående av zink (65 till 70 viktprocent) och zinkoxid tillsammans med kol och andra orenheter.

| 3. | Zinkskum, som består av metallisk zink, zinkklorid och ammoniumklorid, zinkoxid och järnoxid som uppsamlats från ytan av galvaniseringsbaden eller från karen vid omsmältning av gammal zink. |
| --- | --- |

3.

Zinkskum, som består av metallisk zink, zinkklorid och ammoniumklorid, zinkoxid och järnoxid som uppsamlats från ytan av galvaniseringsbaden eller från karen vid omsmältning av gammal zink.

| 4. | Zinkslam, som är en restprodukt från vissa industrier som använder zink som reduktionsmedel. |
| --- | --- |

4.

Zinkslam, som är en restprodukt från vissa industrier som använder zink som reduktionsmedel.

| 5. | Zinkslagg, som är en restprodukt från framställningen av zinkoxid ur hårdzink. Produkten innehåller ca 60 viktprocent zink medan resten utgörs av järn och andra orenheter. |
| --- | --- |

5.

Zinkslagg, som är en restprodukt från framställningen av zinkoxid ur hårdzink. Produkten innehåller ca 60 viktprocent zink medan resten utgörs av järn och andra orenheter.

| 6. | Zinkoxidrester, som extraheras från rökgaser vid återvinning av olika metaller eller legeringar, t.ex. mässing. Dessa restoxider skall inte förväxlas med följande:






  — | Zinkgrått (undernr 3206 49 70 ), som är mycket oren zinkoxid som föreligger i form av pulver med homogen färg och finhet och används som pigment. |
| --- | --- | --- |

6.

Zinkoxidrester, som extraheras från rökgaser vid återvinning av olika metaller eller legeringar, t.ex. mässing. Dessa restoxider skall inte förväxlas med följande:

—

Zinkgrått (undernr 3206 49 70 ), som är mycket oren zinkoxid som föreligger i form av pulver med homogen färg och finhet och används som pigment.

| — | Zinkpulver, som utvinns genom atomisering av smält zink (undernr 7903 90 00 ) eller zinkstoft, som innehåller 80 till 94 viktprocent metallisk zink som återvinns från en bädd av zinkoxid (undernr 7903 10 00 ). |
| --- | --- |

—

Zinkpulver, som utvinns genom atomisering av smält zink (undernr 7903 90 00 ) eller zinkstoft, som innehåller 80 till 94 viktprocent metallisk zink som återvinns från en bädd av zinkoxid (undernr 7903 10 00 ).

2620 21 00

Blyat bensinslam och blyat slam av antiknackningsmedel

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

Se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2620 , andra stycket, 10.

2620 60 00

Innehållande arsenik, kvicksilver, tallium eller blandningar därav, av sådana slag som används för utvinning av arsenik eller av dessa metaller eller för tillverkning av deras kemiska föreningar

Se anmärkning 2 till undernummer i detta kapitel.

2620 91 00

Innehållande antimon, beryllium, kadmium, krom eller blandningar därav

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2620 , andra stycket, 13.

2621

Annan slagg och annan aska, inbegripet aska av havstång; aska och återstoder från förbränning av kommunalt avfall

2621 10 00

Aska och återstoder från förbränning av kommunalt avfall

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2621 , andra stycket, 5.

KAPITEL 27

MINERALISKA BRÄNSLEN, MINERALOLJOR OCH DESTILLATIONSPRODUKTER AV DESSA; BITUMINÖSA ÄMNEN; MINERALVAXER

Allmänna anmärkningar

Med ASTM avses, om inte annat anges, de provningsmetoder som fastställts av American Society for Testing and Materials.

| Anmärkning 2 | 1. | Vid bestämning av innehållet av aromatiska beståndsdelar skall följande metoder användas:






  — | För produkter med en destillationsslutpunkt som inte överstiger 315 °C: EN 15553. |
| --- | --- | --- | --- |

Anmärkning 2

1.

Vid bestämning av innehållet av aromatiska beståndsdelar skall följande metoder användas:

—

För produkter med en destillationsslutpunkt som inte överstiger 315 °C: EN 15553.

| — | För produkter med en destillationsslutpunkt som överstiger 315 °C: se de förklarande anmärkningarna till detta kapitel, bilaga A. |
| --- | --- |

—

För produkter med en destillationsslutpunkt som överstiger 315 °C: se de förklarande anmärkningarna till detta kapitel, bilaga A.

| 2. | Uttrycket ”liknande oljor” omfattar bland annat följande blandningar av kolväten:






  — | Syntetiska paraffiniska dieselbränslen, särskilt ”hydrerade vegetabiliska oljor” (HVO) och GTL-bränslen (Gas to Liquid Fuels), |
| --- | --- | --- |

2.

Uttrycket ”liknande oljor” omfattar bland annat följande blandningar av kolväten:

—

Syntetiska paraffiniska dieselbränslen, särskilt ”hydrerade vegetabiliska oljor” (HVO) och GTL-bränslen (Gas to Liquid Fuels),

| — | Produkter från förnybara energikällor som härrör från följande processer: ”biomassa till flytande bränslen” eller ”biogas till flytande bränslen”. |
| --- | --- |

—

Produkter från förnybara energikällor som härrör från följande processer: ”biomassa till flytande bränslen” eller ”biogas till flytande bränslen”.

| — | Produkter från samtidig bearbetning av förnybara råmaterial och råoljor i raffinaderier med råoljesatsning. |
| --- | --- |

—

Produkter från samtidig bearbetning av förnybara råmaterial och råoljor i raffinaderier med råoljesatsning.

Följande definitioner för produktion av ”liknande oljor” gäller:

| — | ”vätgasbehandling”: termokemisk omvandling av triglycerider med vätgas för att producera alkaner; begreppet avser bearbetning av bränslen. Källor för triglycerider är i allmänhet fetter och oljor, lämpligt avfall, rester av fettfraktioner och fett från alger. |
| --- | --- |

—

”vätgasbehandling”: termokemisk omvandling av triglycerider med vätgas för att producera alkaner; begreppet avser bearbetning av bränslen. Källor för triglycerider är i allmänhet fetter och oljor, lämpligt avfall, rester av fettfraktioner och fett från alger.

| — | ”GTL-bränslen” (Gas to Liquid Fuels), ”BTL-bränslen” (Biomass to liquid Fuels, Biogas to Liquid Fuels): omvandling av gas till flytande bränslen genom Fischer-Tropsch-processen eller motsvarande processer. När det gäller BTL-bränslen baserade på biomassa (Biomass to Liquid Fuels) finns ett föregående steg, nämligen omvandling av biomassa till gas. |
| --- | --- |

—

”GTL-bränslen” (Gas to Liquid Fuels), ”BTL-bränslen” (Biomass to liquid Fuels, Biogas to Liquid Fuels): omvandling av gas till flytande bränslen genom Fischer-Tropsch-processen eller motsvarande processer. När det gäller BTL-bränslen baserade på biomassa (Biomass to Liquid Fuels) finns ett föregående steg, nämligen omvandling av biomassa till gas.

Kompletterande anmärkning 5

| 1. | Om inte annat fastställs i kompletterande anmärkning 5 n gäller befrielsen för alla de produkter som används i den särskilda processen.
  Om en petroleumprodukt genomgår t.ex. alkylering eller polymerisation omfattas följaktligen den del av produkten som faktiskt inte alkyleras eller polymeriseras också av undantaget. |
| --- | --- |

1.

Om inte annat fastställs i kompletterande anmärkning 5 n gäller befrielsen för alla de produkter som används i den särskilda processen.

Om en petroleumprodukt genomgår t.ex. alkylering eller polymerisation omfattas följaktligen den del av produkten som faktiskt inte alkyleras eller polymeriseras också av undantaget.

| 2. | Om det före en ”särskild process” är nödvändigt med förbehandling (se kompletterande anmärkning 5, sista stycket) måste följande två villkor uppfyllas för att produkten ska kunna undantas från tull:






  a) | Den importerade produkten ska faktiskt genomgå en särskild process, t.ex. krackning. |
| --- | --- | --- |

2.

Om det före en ”särskild process” är nödvändigt med förbehandling (se kompletterande anmärkning 5, sista stycket) måste följande två villkor uppfyllas för att produkten ska kunna undantas från tull:

a)

Den importerade produkten ska faktiskt genomgå en särskild process, t.ex. krackning.

| b) | Förbehandlingen ska vara nödvändig för den ”särskilda processen”. |
| --- | --- |

b)

Förbehandlingen ska vara nödvändig för den ”särskilda processen”.

Som förbehandlingar som är nödvändiga för produkter som ska genomgå en ”särskild process” betraktas bl.a.:

| a) | Avgasning. |
| --- | --- |

a)

Avgasning.

| b) | Dehydratisering. |
| --- | --- |

b)

Dehydratisering.

| c) | Avlägsnande av vissa lätta eller tunga produkter som skulle kunna störa processen. |
| --- | --- |

c)

Avlägsnande av vissa lätta eller tunga produkter som skulle kunna störa processen.

| d) | Avlägsnande eller omvandling av merkaptaner (mjukgöring eller sötning), andra svavelblandningar eller andra blandningar som kan störa processen. |
| --- | --- |

d)

Avlägsnande eller omvandling av merkaptaner (mjukgöring eller sötning), andra svavelblandningar eller andra blandningar som kan störa processen.

| e) | Neutralisering. |
| --- | --- |

e)

Neutralisering.

| f) | Dekantering. |
| --- | --- |

f)

Dekantering.

| g) | Avsaltning. |
| --- | --- |

g)

Avsaltning.

De produkter som eventuellt erhålls under förbehandlingen men som inte genomgår någon särskild process ska beläggas med tull efter beskaffenhet och värde av de importerade produkterna och efter nettovikt av de erhållna produkterna enligt vad som är föreskrivet för ”annan/andra”.

Kompletterande anmärkning 5 a

Med vakuumdestillation förstås destillation under ett tryck av högst 400 mbar, mätt vid kolonnens huvud.

Kompletterande anmärkning 5 b

Med omfattande fraktionerad omdestillation förstås destillation (med undantag av toppning) i industrianläggningar med kontinuerlig drift eller seriedrift där destillat enligt undernr 2710 12 11 till 2710 19 48 , 2711 11 00 , 2711 12 91 till 2711 19 00 , 2711 21 00 och 2711 29 00 (med undantag av propan med en renhetsgrad av 99 % och däröver) används för att utvinna följande produkter:

| 1. | Isolerade kolväten med hög renhet (90 % eller mer för olefiner och 95 % eller mer för andra kolväten). Blandningar av isomerer med samma organiska sammansättning betraktas som isolerade kolväten.
  Endast processer i vilka det utvinns minst tre olika produkter är tillåtna, men denna begränsning gäller inte när separation av isomerer ingår i processen. I detta sammanhang anses etylbensen som en xylenisomer. |
| --- | --- |

1.

Isolerade kolväten med hög renhet (90 % eller mer för olefiner och 95 % eller mer för andra kolväten). Blandningar av isomerer med samma organiska sammansättning betraktas som isolerade kolväten.

Endast processer i vilka det utvinns minst tre olika produkter är tillåtna, men denna begränsning gäller inte när separation av isomerer ingår i processen. I detta sammanhang anses etylbensen som en xylenisomer.

| 2. | Produkter enligt undernr 2707 10 00 till 2707 30 00 , 2707 50 00 och 2710 12 11 till 2710 19 48 :






  a) | utan överlappning av slutkokpunkten för en fraktion och begynnelsekokpunkten för följande fraktion och med en skillnad av högst 60 °C mellan de temperaturer vid vilka 5 respektive 90 volymprocent (inklusive destillationsförluster) destilleras enligt EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86; |
| --- | --- | --- |

2.

Produkter enligt undernr 2707 10 00 till 2707 30 00 , 2707 50 00 och 2710 12 11 till 2710 19 48 :

a)

utan överlappning av slutkokpunkten för en fraktion och begynnelsekokpunkten för följande fraktion och med en skillnad av högst 60 °C mellan de temperaturer vid vilka 5 respektive 90 volymprocent (inklusive destillationsförluster) destilleras enligt EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86;

| b) | med överlappning av slutkokpunkten för en fraktion och begynnelsekokpunkten för följande fraktion och med en skillnad av högst 30 °C mellan de temperaturer vid vilka 5 respektive 90 volymprocent (inklusive destillationsförluster) destilleras enligt EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86. |
| --- | --- |

b)

med överlappning av slutkokpunkten för en fraktion och begynnelsekokpunkten för följande fraktion och med en skillnad av högst 30 °C mellan de temperaturer vid vilka 5 respektive 90 volymprocent (inklusive destillationsförluster) destilleras enligt EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86.

Kompletterande anmärkning 5 c

Med krackning förstås en industriprocess för förändring av petroleumprodukters kemiska struktur genom nedbrytning av molekylerna till följd av uppvärmning, med eller utan tryck och med eller utan användning av en katalysator, varvid det utvinns särskilt blandningar av lättare kolväten som är flytande eller gasformiga vid normal temperatur och normalt tryck.

De viktigaste formerna av krackning är följande:

| 1. | Termisk krackning. |
| --- | --- |

1.

Termisk krackning.

| 2. | Katalytisk krackning. |
| --- | --- |

2.

Katalytisk krackning.

| 3. | Ångkrackning för utvinning av gasformiga kolväten. |
| --- | --- |

3.

Ångkrackning för utvinning av gasformiga kolväten.

| 4. | Hydrogenkrackning (krackning med hydrering). |
| --- | --- |

4.

Hydrogenkrackning (krackning med hydrering).

| 5. | Dehydrering. |
| --- | --- |

5.

Dehydrering.

| 6. | Dealkylering. |
| --- | --- |

6.

Dealkylering.

| 7. | Virvelbäddsmetoden (coking). |
| --- | --- |

7.

Virvelbäddsmetoden (coking).

| 8. | Viskositetsreduktion (visbreaking). |
| --- | --- |

8.

Viskositetsreduktion (visbreaking).

Kompletterande anmärkning 5 d

Med reformering förstås termisk eller katalytisk behandling av lätt- eller mellanoljor för att öka deras halt av aromatiska beståndsdelar. Katalytisk reformering används t.ex. för att omvandla lättoljor från den första destillationen till lättoljor med högre oktantal (med högre halt av aromatiska kolväten) eller till en blandning av kolväten som innehåller bensen, toluen, xylen, etylbensen, osv.

De viktigaste katalytiska reformeringsprocesserna är de processer i vilka platina ingår som katalysator.

Kompletterande anmärkning 5 e

Med extraktion med selektiva lösningsmedel förstås processer där grupper av produkter med olika molekylstrukturer skiljs från varandra med hjälp av selektivt verkande lösningsmedel (t.ex. furfural, fenol, dikloretyleter, svaveltrioxid, nitrobensen, karbamid och vissa karbamidderivat, aceton, propan, etylmetylketon, metylisobutylketon, glykol, N-metylmorfolin).

Kompletterande anmärkning 5 g

Med polymerisation förstås den industriprocess genom vilken omättade kolväten, med eller utan värmepåverkan eller användning av en katalysator, genom sammanslagning bildar sina polymerer eller sampolymerer.

Kompletterande anmärkning 5 h

Med alkylering förstås varje termisk eller katalytisk reaktion genom vilken omättade kolväten förenas med andra kolväten, särskilt isoparaffiner och aromatiska föreningar.

Kompletterande anmärkning 5 ij

Med isomerisering förstås reformering av strukturen hos petroleumprodukters beståndsdelar utan att deras empiriska formel ändras.

Kompletterande anmärkning 5 l

Med avvaxning förstås i denna kompletterande anmärkning bl.a.:

| 1. | Avvaxning genom kylning (med eller utan lösningsmedel). |
| --- | --- |

1.

Avvaxning genom kylning (med eller utan lösningsmedel).

| 2. | Mikrobiologisk behandling. |
| --- | --- |

2.

Mikrobiologisk behandling.

| 3. | Avvaxning med hjälp av karbamid. |
| --- | --- |

3.

Avvaxning med hjälp av karbamid.

| 4. | Molekylsiktbehandling. |
| --- | --- |

4.

Molekylsiktbehandling.

Kompletterande anmärkning 5 n)

Med atmosfärisk destillation förstås destillation som sker vid ett tryck på ca 1 013  mbar, mätt vid kolonnens huvud.

Kompletterande anmärkning 6

| 1. | Med ”kemisk omvandling” förstås varje behandling som syftar till att ändra den molekylära sammansättningen i en eller flera beståndsdelar hos en petroleumprodukt som behandlas.
  Som ”kemisk omvandling” anses inte en enkel blandning av en petroleumprodukt med en annan produkt, oavsett om det är en petroleumprodukt eller ej. Att blanda ned t.ex. petroleumnafta i målarfärg eller olja i trycksvärta motsvarar inte definitionen av ”kemisk omvandling”. Detsamma gäller också då petroleumprodukter används som lösningsmedel eller bränsle. |
| --- | --- |

1.

Med ”kemisk omvandling” förstås varje behandling som syftar till att ändra den molekylära sammansättningen i en eller flera beståndsdelar hos en petroleumprodukt som behandlas.

Som ”kemisk omvandling” anses inte en enkel blandning av en petroleumprodukt med en annan produkt, oavsett om det är en petroleumprodukt eller ej. Att blanda ned t.ex. petroleumnafta i målarfärg eller olja i trycksvärta motsvarar inte definitionen av ”kemisk omvandling”. Detsamma gäller också då petroleumprodukter används som lösningsmedel eller bränsle.

| 2. | Följande är exempel på ”kemisk omvandling”:






  a) | Behandling med halogener eller halogenföreningar:






  i) | Reaktion med den propylen som finns i en gasformig fraktion av petroleum för att utvinna organiska derivat (t.ex. propylenoxid). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Följande är exempel på ”kemisk omvandling”:

a)

Behandling med halogener eller halogenföreningar:

i)

Reaktion med den propylen som finns i en gasformig fraktion av petroleum för att utvinna organiska derivat (t.ex. propylenoxid).

| ii) | Behandling av petroleumfraktioner (motorbensin, fotogen, dieselbrännolja), paraffin, petroleumvax eller paraffinhaltiga restprodukter med klor eller klorföreningar för att utvinna klorparaffin. |
| --- | --- |

ii)

Behandling av petroleumfraktioner (motorbensin, fotogen, dieselbrännolja), paraffin, petroleumvax eller paraffinhaltiga restprodukter med klor eller klorföreningar för att utvinna klorparaffin.

| b) | Behandling med baser (t.ex. natrium, kalium, ammoniumhydroxid) för att utvinna naftensyra. |
| --- | --- |

b)

Behandling med baser (t.ex. natrium, kalium, ammoniumhydroxid) för att utvinna naftensyra.

| c) | Behandling med svavelsyra eller svaveltrioxid med sikte på följande:






  i) | Utvinning av sulfonat. |
| --- | --- | --- |

c)

Behandling med svavelsyra eller svaveltrioxid med sikte på följande:

i)

Utvinning av sulfonat.

| ii) | Extraktion eller utvinning av isobuten. |
| --- | --- |

ii)

Extraktion eller utvinning av isobuten.

| iii) | Sulfonering av dieselbrännoljor och smörjoljor.
  Tullbefrielsen gäller inte för olja som tillsatts efter sulfonering. |
| --- | --- |

iii)

Sulfonering av dieselbrännoljor och smörjoljor.

Tullbefrielsen gäller inte för olja som tillsatts efter sulfonering.

| d) | Sulfoklorering. |
| --- | --- |

d)

Sulfoklorering.

| e) | Hydratisering, särskilt för utvinning av alkohol genom modifiering av de omättade kolväten som finns i gasformiga petroleumfraktioner. |
| --- | --- |

e)

Hydratisering, särskilt för utvinning av alkohol genom modifiering av de omättade kolväten som finns i gasformiga petroleumfraktioner.

| f) | Behandling med maleinsyraanhydrid, särskilt av butadien som blandats med en gasformig petroleumfraktion innehållande fyra kolatomer för utvinning av tetrahydroftalsyra. |
| --- | --- |

f)

Behandling med maleinsyraanhydrid, särskilt av butadien som blandats med en gasformig petroleumfraktion innehållande fyra kolatomer för utvinning av tetrahydroftalsyra.

| g) | Behandling med fenol, t.ex. reaktion mellan petroleumolefiner och fenoler med användning av en katalysator för utvinning av alkylfenoler. |
| --- | --- |

g)

Behandling med fenol, t.ex. reaktion mellan petroleumolefiner och fenoler med användning av en katalysator för utvinning av alkylfenoler.

| h) | Oxidation:






  i) | Oxidation av tungoljor för utvinning av bitumen enligt undernr 2713 20 00 . |
| --- | --- | --- |

h)

Oxidation:

i)

Oxidation av tungoljor för utvinning av bitumen enligt undernr 2713 20 00 .

| ii) | Oxidation av alla slags petroleumprodukter för utvinning av mera komplexa kemiska produkter som syror, aldehyder, ketoner, alkoholer, t.ex. oxidation av lätta fraktioner under värme och tryck för utvinning av ättiksyra, myrsyra, propionsyra och bärnstenssyra. |
| --- | --- |

ii)

Oxidation av alla slags petroleumprodukter för utvinning av mera komplexa kemiska produkter som syror, aldehyder, ketoner, alkoholer, t.ex. oxidation av lätta fraktioner under värme och tryck för utvinning av ättiksyra, myrsyra, propionsyra och bärnstenssyra.

| ij) | Dehydrering, t.ex. av






  i) | naftenhaltiga kolväten för utvinning av aromatiska kolväten (t.ex. bensen), |
| --- | --- | --- |

ij)

Dehydrering, t.ex. av

i)

naftenhaltiga kolväten för utvinning av aromatiska kolväten (t.ex. bensen),

| ii) | paraffinhaltiga kolväten för utvinning av flytande olefiner, som t.ex. används vid framställning av biologiskt nedbrytbar alkylbensen. |
| --- | --- |

ii)

paraffinhaltiga kolväten för utvinning av flytande olefiner, som t.ex. används vid framställning av biologiskt nedbrytbar alkylbensen.

| k) | Oxoprocess. |
| --- | --- |

k)

Oxoprocess.

| l) | Irreversibel upptagning av tungoljor i högpolymerer (t.ex. latex från naturligt eller syntetiskt gummi, butylgummi, polystyren). |
| --- | --- |

l)

Irreversibel upptagning av tungoljor i högpolymerer (t.ex. latex från naturligt eller syntetiskt gummi, butylgummi, polystyren).

| m) | Framställning av produkter enligt nr 2803 . |
| --- | --- |

m)

Framställning av produkter enligt nr 2803 .

| n) | Nitrering för utvinning av nitroderivat. |
| --- | --- |

n)

Nitrering för utvinning av nitroderivat.

| o) | Biologisk behandling av vissa petroleumfraktioner som innehåller n-paraffin för utvinning av proteiner eller andra komplexa organiska produkter. |
| --- | --- |

o)

Biologisk behandling av vissa petroleumfraktioner som innehåller n-paraffin för utvinning av proteiner eller andra komplexa organiska produkter.

| 2701 | Stenkol; briketter och liknande fasta bränslen framställda av stenkol

  Som stenkol enligt detta nummer anses det bränsle som i Spanien går under beteckningen ”svart lignit” och kommer från Teruel-, Mequinenza-, Pirenaica- och Balearesfälten. |
| --- | --- |
| 2701 12 10 | Kokskol

  Kokskol innehåller 19 till 41 volymprocent flyktiga beståndsdelar. |
| 2702 | Brunkol, även agglomererad, dock inte gagat (jet)

  Brunkol brinner med en lång men inte särskilt varm låga och avger en stickande, svart rök. Man skiljer i allmänhet mellan fiberhaltigt brunkol, vars brott till utseendet påminner om det ursprungliga träet och som har en hög fukthalt (upp till 50 %), vanligt eller jordfärgat brunkol (brunt eller svart), som innehåller mindre vatten än den fiberhaltiga typen (ca 15 %) och har jordaktigt brott, bituminöst och fett brunkol, som mjuknar vid värmepåverkan och därför är lämpligt för framställning av briketter och vaxartat brunkol, som har vaxartat brott och hög vaxhalt.
  Detta nummer omfattar inte det bränsle som i Spanien går under beteckningen ”svart lignit” och kommer från Teruel-, Mequinenza-, Pirenaica- och Balearesfälten (nr 2701 ). |
| 2704 00 | Koks (inbegripet lågtemperaturkoks) av stenkol, brunkol eller torv, även agglomererad; retortkol |
| 2704 00 10 | Koks (inbegripet lågtemperaturkoks) av stenkol

  Koks av stenkol skiljer sig från stenkol genom att det brinner nästan utan låga och behåller sin porositet och gasgenomtränglighet efter förbränningen. Det är osmältbart, hårdare, mindre svavelhaltigt och mera kolhaltigt än stenkol. I motsats till koks, som framställs genom förkoksning av stenkol vid hög temperatur (1 000 till 1 200  °C) utan lufttillförsel, framställs lågtemperaturkoks genom förkoksning av stenkol (med mindre lufttillförsel) vid en temperatur på 450 till 700 °C.
  Detta undernummer omfattar koks och lågtemperaturkoks som används vid tillverkning av elektroder som vanligtvis är avsedda för framställning av ferrolegeringar. Det koks och lågtemperaturkoks som klassificeras enligt detta undernummer är särskilt rent (mycket låg askhalt) och föreligger i allmänhet i form av små klumpar.
  Detta undernummer omfattar gaskoks (en biprodukt från framställningen av gas) samt gjuterikoks och lågtemperaturkoks som är särskilt beredd för användning i metallindustrin (masugnskoks) som, i motsats till koks, är en hård och seg produkt i form av stora silverglänsande klumpar. |
| 2704 00 30 | Koks (inbegripet lågtemperaturkoks) av brunkol

  Brunkol är inte lämpligt för framställning av koks vid hög temperatur. Vid lågtemperaturförkoksning däremot utvinns lågtemperaturkoks som är porös, glansig, ren att hantera, lätt att antända och brinner bra utan rök. |
| 2704 00 90 | Andra slag

  Detta undernummer omfattar följande:






  1. | Produkter som utvinns vid förkoksning av torv. De avger en stark, stickande lukt vid förbränning och används huvudsakligen i industriugnar. |

2701

Stenkol; briketter och liknande fasta bränslen framställda av stenkol

Som stenkol enligt detta nummer anses det bränsle som i Spanien går under beteckningen ”svart lignit” och kommer från Teruel-, Mequinenza-, Pirenaica- och Balearesfälten.

2701 12 10

Kokskol

Kokskol innehåller 19 till 41 volymprocent flyktiga beståndsdelar.

2702

Brunkol, även agglomererad, dock inte gagat (jet)

Brunkol brinner med en lång men inte särskilt varm låga och avger en stickande, svart rök. Man skiljer i allmänhet mellan fiberhaltigt brunkol, vars brott till utseendet påminner om det ursprungliga träet och som har en hög fukthalt (upp till 50 %), vanligt eller jordfärgat brunkol (brunt eller svart), som innehåller mindre vatten än den fiberhaltiga typen (ca 15 %) och har jordaktigt brott, bituminöst och fett brunkol, som mjuknar vid värmepåverkan och därför är lämpligt för framställning av briketter och vaxartat brunkol, som har vaxartat brott och hög vaxhalt.

Detta nummer omfattar inte det bränsle som i Spanien går under beteckningen ”svart lignit” och kommer från Teruel-, Mequinenza-, Pirenaica- och Balearesfälten (nr 2701 ).

2704 00

Koks (inbegripet lågtemperaturkoks) av stenkol, brunkol eller torv, även agglomererad; retortkol

2704 00 10

Koks (inbegripet lågtemperaturkoks) av stenkol

Koks av stenkol skiljer sig från stenkol genom att det brinner nästan utan låga och behåller sin porositet och gasgenomtränglighet efter förbränningen. Det är osmältbart, hårdare, mindre svavelhaltigt och mera kolhaltigt än stenkol. I motsats till koks, som framställs genom förkoksning av stenkol vid hög temperatur (1 000 till 1 200  °C) utan lufttillförsel, framställs lågtemperaturkoks genom förkoksning av stenkol (med mindre lufttillförsel) vid en temperatur på 450 till 700 °C.

Detta undernummer omfattar koks och lågtemperaturkoks som används vid tillverkning av elektroder som vanligtvis är avsedda för framställning av ferrolegeringar. Det koks och lågtemperaturkoks som klassificeras enligt detta undernummer är särskilt rent (mycket låg askhalt) och föreligger i allmänhet i form av små klumpar.

Detta undernummer omfattar gaskoks (en biprodukt från framställningen av gas) samt gjuterikoks och lågtemperaturkoks som är särskilt beredd för användning i metallindustrin (masugnskoks) som, i motsats till koks, är en hård och seg produkt i form av stora silverglänsande klumpar.

2704 00 30

Koks (inbegripet lågtemperaturkoks) av brunkol

Brunkol är inte lämpligt för framställning av koks vid hög temperatur. Vid lågtemperaturförkoksning däremot utvinns lågtemperaturkoks som är porös, glansig, ren att hantera, lätt att antända och brinner bra utan rök.

2704 00 90

Andra slag

Detta undernummer omfattar följande:

1.

Produkter som utvinns vid förkoksning av torv. De avger en stark, stickande lukt vid förbränning och används huvudsakligen i industriugnar.

| 2. | Retortkol (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2704 , fjärde och femte stycket). |
| --- | --- |

2.

Retortkol (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2704 , fjärde och femte stycket).

2707

Oljor och andra produkter erhållna genom destillation av högtemperaturtjära från stenkol; liknande produkter i vilka vikten av de aromatiska beståndsdelarna överstiger vikten av de ickearomatiska beståndsdelarna

Beträffande bestämning av innehållet av aromatiska beståndsdelar hänvisas till de förklarande anmärkningarna till anmärkning 2 till detta kapitel.

2707 10 00

Bensen (bensol)

Se anmärkning 3 till undernummer i detta kapitel.

Dessa undernummer omfattar endast bensen (bensol) med en renhetsgrad av mindre än 95 viktprocent. Bensen (bensol) med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent omfattas av undernr 2902 20 00 .

2707 20 00

Toluen (toluol)

Se anmärkning 3 till undernummer i detta kapitel.

Dessa undernummer omfattar endast toluen (toluol) med en renhetsgrad av mindre än 95 viktprocent. Toluen (toluol) med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent omfattas av undernr 2902 30 00 .

2707 30 00

Xylener (xylol)

Se anmärkning 3 till undernummer i detta kapitel.

Dessa undernummer omfattar endast xylener (xylol) med en renhetsgrad av mindre än 95 viktprocent (rena eller blandade orto-, meta- eller paraisomerer av xylener (xylol)), bestämd genom gaskromatografi. Xylener (xylol) med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent eller mer omfattas av undernr 2902 41 00 till 2902 44 00 .

2707 40 00

Naftalen (naftalin)

Se anmärkning 3 till undernummer i detta kapitel.

Detta undernummer omfattar endast naftalen med en stelningspunkt under 79,4 °C, bestämd genom den metod som beskrivs i bilaga B till de förklarande anmärkningarna till detta kapitel. Om produkten har en stelningspunkt av lägst 79,4 °C omfattas den av undernr 2902 90 00 .

Undernumret omfattar inte naftalenhomologer (undernr 2707 50 00 , 2707 91 00 till 2707 99 99 , 2902 90 00 eller 3817 00 80 ).

2707 50 00

Andra blandningar av aromatiska kolväten som ger minst 65 volymprocent destillat (inklusive destillationsförluster) vid 250 °C enligt ISO 3405 (likvärdig med ASTM D 86)

Detta undernummer omfattar blandningar i vilka andra aromatiska kolväten än bensen, toluen, xylen eller naftalen överväger och som vid 250 °C ger minst 65 volymprocent destillat (inklusive förluster) vid bestämning med metoden enligt EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86.

2707 99 11
  och
  2707 99 19

Råoljor

Dessa undernummer omfattar endast de produkter i vilka de aromatiska beståndsdelarna viktmässigt överstiger de icke-aromatiska beståndsdelarna. Bland annat följande produkter omfattas av dessa undernummer:

| 1. | Produkter som utvunnits vid den första destillationen av högtemperaturtjära från stenkol. Högtemperaturtjäror från stenkol framställs i allmänhet i koksverk som framställer masugnskoks vid temperaturer över 900 °C. Destillationsprodukterna från dessa tjäror innehåller inte endast kolväten i vilka aromatiska kolväten överväger viktmässigt utan också kväve-, syre- och svavelföreningar och mycket ofta orenheter. Dessa produkter kräver vanligtvis vidare bearbetning innan de kan användas. |
| --- | --- |

1.

Produkter som utvunnits vid den första destillationen av högtemperaturtjära från stenkol. Högtemperaturtjäror från stenkol framställs i allmänhet i koksverk som framställer masugnskoks vid temperaturer över 900 °C. Destillationsprodukterna från dessa tjäror innehåller inte endast kolväten i vilka aromatiska kolväten överväger viktmässigt utan också kväve-, syre- och svavelföreningar och mycket ofta orenheter. Dessa produkter kräver vanligtvis vidare bearbetning innan de kan användas.

| 2. | Produkter som framställts genom att avlägsna bensen vid tvättning av den gas som uppkommer vid förkoksning av stenkol. |
| --- | --- |

2.

Produkter som framställts genom att avlägsna bensen vid tvättning av den gas som uppkommer vid förkoksning av stenkol.

| 3. | Produkter som framställts genom pyrolys av skrotdäck eller annat gummi- och plastavfall utan vidare bearbetning. |
| --- | --- |

3.

Produkter som framställts genom pyrolys av skrotdäck eller annat gummi- och plastavfall utan vidare bearbetning.

Produkter i vilka de aromatiska beståndsdelarna viktmässigt överstiger de icke-aromatiska beståndsdelarna omfattas inte av dessa undernummer om de är återstoder från atmosfärisk destillation eller vakuumdestillation av råpetroleum eller marina eldningsoljor. Dessa produkter klassificeras enligt undernummer 2707 99 99 .

Med ”liknande produkter” enligt nummer 2707 förstås produkter vilkas sammansättning motsvarar sammansättningen för de produkter som beskrivs i punkt 1.

De kan dock ha en högre andel alifatiska kolväten och naftenkolväten samt fenolhaltiga produkter och en lägre andel polyaromatiska kolväten än de produkter som beskrivs i punkt 1.

2707 99 20

Svavelhaltiga toppfraktioner; antracen

Med ”svavelhaltiga toppfraktioner” i detta undernummer förstås endast de lätta produkter som utvinns vid den första destillationen av råa tjäroljor och innehåller svavelföreningar (t.ex. koldisulfid, merkaptan, tiofen) och kolväten med en övervägande halt av icke-aromatiska kolväten som ger minst 90 volymprocent destillat vid temperaturer under 80 °C.

Antracen enligt detta undernummer föreligger vanligen i form av slam eller pasta som i allmänhet innehåller fenantren, karbazol och andra aromatiska beståndsdelar. Undernumret omfattar endast antracen med en renhetsgrad av mindre än 90 viktprocent. Antracen med en renhetsgrad av 90 viktprocent och däröver omfattas av undernr 2902 90 00 .

2707 99 50

Basiska produkter

Med ”basiska produkter” i detta undernummer förstås aromatiska eller heterocykliska produkter med basisk kvävefunktion.

Undernumret omfattar särskilt pyridin-, kinolin-, akridin- och anilinbaser (och blandningar av dessa). De utvinns huvudsakligen från pyridin, kinolin, akridin och deras homologer.

De basiska produkter som omfattas av detta undernummer är bl.a.:

| 1. | Pyridin med en renhet av mindre än 95 viktprocent. Pyridin med en renhet av 95 viktprocent och däröver omfattas av undernr 2933 31 00 . |
| --- | --- |

1.

Pyridin med en renhet av mindre än 95 viktprocent. Pyridin med en renhet av 95 viktprocent och däröver omfattas av undernr 2933 31 00 .

| 2. | Metylpyridin (pikolin), 5-etyl-2-metylpyridin (5-etyl-2-pikolin), 2-vinylpyridin med en renhetsgrad av mindre än 90 viktprocent (bestämd genom gaskromatografi). Om denna renhetsgrad är 90 viktprocent och däröver omfattas dessa produkter av undernr 2933 39 . |
| --- | --- |

2.

Metylpyridin (pikolin), 5-etyl-2-metylpyridin (5-etyl-2-pikolin), 2-vinylpyridin med en renhetsgrad av mindre än 90 viktprocent (bestämd genom gaskromatografi). Om denna renhetsgrad är 90 viktprocent och däröver omfattas dessa produkter av undernr 2933 39 .

| 3. | Kinolin med en renhetsgrad av mindre än 95 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (bestämd genom gaskromatografi). Om renhetsgraden är minst 95 viktprocent omfattas produkten av undernr 2933 49 90 . |
| --- | --- |

3.

Kinolin med en renhetsgrad av mindre än 95 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (bestämd genom gaskromatografi). Om renhetsgraden är minst 95 viktprocent omfattas produkten av undernr 2933 49 90 .

| 4. | Akridin med en renhetsgrad av mindre än 95 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (bestämd genom gaskromatografi). Om renhetsgraden är minst 95 viktprocent omfattas produkten av undernr 2933 99 80 . |
| --- | --- |

4.

Akridin med en renhetsgrad av mindre än 95 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (bestämd genom gaskromatografi). Om renhetsgraden är minst 95 viktprocent omfattas produkten av undernr 2933 99 80 .

Undernumret omfattar inte salter av de basiska produkter som beskrivs (nr 2933 eller 3824 ).

2707 99 80

Fenoler

Se kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.

Detta undernummer omfattar följande:

| 1. | Fenoler som utvunnits vid destillation av högtemperaturtjära från stenkol samt andra liknande produkter i vilka vikten på de aromatiska beståndsdelarna överstiger vikten på de icke-aromatiska beståndsdelarna.
  Fenolsalter omfattas däremot inte av detta undernummer (vanligtvis nr 2907 eller undernr 3824 99 93 ); |
| --- | --- |

1.

Fenoler som utvunnits vid destillation av högtemperaturtjära från stenkol samt andra liknande produkter i vilka vikten på de aromatiska beståndsdelarna överstiger vikten på de icke-aromatiska beståndsdelarna.

Fenolsalter omfattas däremot inte av detta undernummer (vanligtvis nr 2907 eller undernr 3824 99 93 );

| 2. | Kresoler (rena eller blandade isomerer) med en samlad kresolhalt av mindre än 95 viktprocent (bestämd genom gaskromatografi). Om kresolhalten är 95 viktprocent eller mer omfattas dessa produkter av undernr 2907 12 00 . |
| --- | --- |

2.

Kresoler (rena eller blandade isomerer) med en samlad kresolhalt av mindre än 95 viktprocent (bestämd genom gaskromatografi). Om kresolhalten är 95 viktprocent eller mer omfattas dessa produkter av undernr 2907 12 00 .

| 3. | Xylenoler (rena eller blandade isomerer) med en samlad xylenolhalt av mindre än 95 viktprocent (bestämd genom gaskromatografi). Om xylenolhalten är 95 viktprocent eller mer omfattas dessa produkter av undernr 2907 19 10 . |
| --- | --- |

3.

Xylenoler (rena eller blandade isomerer) med en samlad xylenolhalt av mindre än 95 viktprocent (bestämd genom gaskromatografi). Om xylenolhalten är 95 viktprocent eller mer omfattas dessa produkter av undernr 2907 19 10 .

| 4. | Andra fenoler innehållande en eller flera bensenringar med en eller flera hydroxylradikaler, förutsatt att de inte är kemiskt definierade fenoler enligt nr 2907 . En produkt som särskilt ska nämnas är fenol (C6H5OH) med en renhet av mindre än 90 viktprocent. |
| --- | --- |

4.

Andra fenoler innehållande en eller flera bensenringar med en eller flera hydroxylradikaler, förutsatt att de inte är kemiskt definierade fenoler enligt nr 2907 . En produkt som särskilt ska nämnas är fenol (C6H5OH) med en renhet av mindre än 90 viktprocent.

2707 99 91
  och
  2707 99 99

Andra

Dessa undernummer omfattar huvudsakligen produkter som består av blandningar av kolväten.

Produkterna omfattar bl.a.:

| 1. | Tungoljor (med undantag av råoljor) som utvunnits vid destillation av högtemperaturtjära från stenkol eller liknande produkter, förutsatt






  a) | att de vid 250 °C ger mindre än 65 volymprocent destillat vid bestämning enligt metod EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86, |
| --- | --- | --- |

1.

Tungoljor (med undantag av råoljor) som utvunnits vid destillation av högtemperaturtjära från stenkol eller liknande produkter, förutsatt

a)

att de vid 250 °C ger mindre än 65 volymprocent destillat vid bestämning enligt metod EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86,

| b) | att de vid 25 °C har ett nålpenetrationsindex av minst 400 bestämt enligt metod EN 1426, och |
| --- | --- |

b)

att de vid 25 °C har ett nålpenetrationsindex av minst 400 bestämt enligt metod EN 1426, och

| c) | att de har andra egenskaper än produkterna enligt nr 2715 00 00 . |
| --- | --- |

c)

att de har andra egenskaper än produkterna enligt nr 2715 00 00 .

| | Produkterna har vid 15 °C i allmänhet en densitet överstigande 1,000 g/cm3 bestämt enligt metod EN ISO 12185.
  Produkter som inte uppfyller villkoren i punkt a till c ska klassificeras efter sina egenskaper, t.ex. enligt undernr 2707 10 00 till 2707 30 00 , 2707 50 00 , nr 2708 , undernr 2713 20 00 eller nr 2715 00 00 . |
| --- | --- |

Produkterna har vid 15 °C i allmänhet en densitet överstigande 1,000 g/cm3 bestämt enligt metod EN ISO 12185.

Produkter som inte uppfyller villkoren i punkt a till c ska klassificeras efter sina egenskaper, t.ex. enligt undernr 2707 10 00 till 2707 30 00 , 2707 50 00 , nr 2708 , undernr 2713 20 00 eller nr 2715 00 00 .

| 2. | Aromatiska extrakt som inte motsvarar de krav som fastställs för dessa produkter i de förklarande anmärkningarna till undernr 2713 90 10 och 2713 90 90 . |
| --- | --- |

2.

Aromatiska extrakt som inte motsvarar de krav som fastställs för dessa produkter i de förklarande anmärkningarna till undernr 2713 90 10 och 2713 90 90 .

| 3. | Vissa naftalen- och antracenhomologer, t.ex. etylnaftalen och metylantracen, förutsatt av de inte omfattas av nr 2902 . |
| --- | --- |

3.

Vissa naftalen- och antracenhomologer, t.ex. etylnaftalen och metylantracen, förutsatt av de inte omfattas av nr 2902 .

| 4. | Återstoder från destillation (både atmosfärisk destillation och vakuumdestillation) av råpetroleum och marina eldningsoljor, i vilka de aromatiska beståndsdelarna viktmässigt överstiger de icke-aromatiska beståndsdelarna (bestämt med den metod som beskrivs i bilaga A till detta kapitel) och som har följande fysikalisk-kemiska egenskaper:






  a) | De ger mindre än 65 % volymprocent destillat (inklusive destillationsförluster) vid 250 °C enligt metod EN ISO 3405 (likvärdig med ASTM D 86). |
| --- | --- | --- |

4.

Återstoder från destillation (både atmosfärisk destillation och vakuumdestillation) av råpetroleum och marina eldningsoljor, i vilka de aromatiska beståndsdelarna viktmässigt överstiger de icke-aromatiska beståndsdelarna (bestämt med den metod som beskrivs i bilaga A till detta kapitel) och som har följande fysikalisk-kemiska egenskaper:

a)

De ger mindre än 65 % volymprocent destillat (inklusive destillationsförluster) vid 250 °C enligt metod EN ISO 3405 (likvärdig med ASTM D 86).

| b) | Destillationsslutpunkten överstiger 315 °C. |
| --- | --- |

b)

Destillationsslutpunkten överstiger 315 °C.

| | Densiteten hos dessa återstoder kan generellt sett vara lägre än 1 g/cm3 vid 15 °C, enligt metod EN ISO 12185.
  Dessa återstoder kan vara avsedda för en särskild process. |
| --- | --- |

Densiteten hos dessa återstoder kan generellt sett vara lägre än 1 g/cm3 vid 15 °C, enligt metod EN ISO 12185.

Dessa återstoder kan vara avsedda för en särskild process.

2709 00

Råolja erhållen ur petroleum eller ur bituminösa mineral

Detta nummer omfattar endast produkter som har egenskaper som är typiska för råoljor av olika ursprung (t.ex. densitetstal, destillationskurva, svavelhalt, flyttemperatur, viskositet).

2709 00 10

Naturgaskondensat

Detta undernummer omfattar bl.a. råoljor som vid stabilisering av naturgas erhålls omedelbart efter utvinningen. Vid stabiliseringen utvinns de kondenserbara kolväten som finns i den våta naturgasen, huvudsakligen genom avkylning och tryckreduktion.

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2709 , andra stycket.

2710

Oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral, andra än råolja; produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, innehållande som karaktärsgivande beståndsdel minst 70 viktprocent oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral; avfallsoljor

Se anmärkningarna 2 och 3 till detta kapitel och motsvarande förklarande anmärkningar.

2710 12 11
  till
  2710 19 99

Oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral (andra än råolja) och produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, innehållande som karaktärsgivande beståndsdel minst 70 viktprocent oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral, andra än sådana som innehåller biodiesel och andra än avfallsoljor

Beträffande definitionen av dessa produkter se anmärkning 2 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2710 , I.

Beträffande undernummer för produkter för

| — | bearbetning i en särskild process |
| --- | --- |

—

bearbetning i en särskild process

| — | kemisk omvandling |
| --- | --- |

—

kemisk omvandling

hänvisas till kompletterande anmärkning 5 och 6 till detta kapitel och motsvarande förklarande anmärkningar.

| I. | Oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral (andra än råolja)

  Denna grupp omfattar blandningar av isomerer (med undantag av stereoisomerer) av mättade acykliska kolväten innehållande mindre än 95 viktprocent av en bestämd isomer eller av omättade acykliska kolväten innehållande mindre än 90 viktprocent av en bestämd isomer, beräknat i förhållande till den vattenfria produkten.
  Denna grupp omfattar även isolerade isomerer av ovannämnda kolväten med en renhetsgrad av mindre än 95 respektive 90 viktprocent.
  Denna grupp omfattar endast oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral






  1. | med en stelningspunkt, bestämd enligt metod ASTM D 938 motsvarande ISO 2207, lägre än 30 °C, eller |
| --- | --- | --- |

I.

Oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral (andra än råolja)

Denna grupp omfattar blandningar av isomerer (med undantag av stereoisomerer) av mättade acykliska kolväten innehållande mindre än 95 viktprocent av en bestämd isomer eller av omättade acykliska kolväten innehållande mindre än 90 viktprocent av en bestämd isomer, beräknat i förhållande till den vattenfria produkten.

Denna grupp omfattar även isolerade isomerer av ovannämnda kolväten med en renhetsgrad av mindre än 95 respektive 90 viktprocent.

Denna grupp omfattar endast oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral

1.

med en stelningspunkt, bestämd enligt metod ASTM D 938 motsvarande ISO 2207, lägre än 30 °C, eller

| 2. | med en stelningspunkt av lägst 30 °C och






  a) | en täthet av mindre än 0,942 g/cm3 vid 70 °C enligt EN ISO 12185 och en konpenetration vid 25 °C på bearbetat prov (”Worked cone penetration”) av minst 350, bestämd enligt metod ASTM D 217 motsvarande ISO 2137, eller |
| --- | --- | --- |

2.

med en stelningspunkt av lägst 30 °C och

a)

en täthet av mindre än 0,942 g/cm3 vid 70 °C enligt EN ISO 12185 och en konpenetration vid 25 °C på bearbetat prov (”Worked cone penetration”) av minst 350, bestämd enligt metod ASTM D 217 motsvarande ISO 2137, eller

| b) | en täthet av minst 0,942 g/cm3 vid 70 °C enligt EN ISO 12185 och ett nålpenetrationsindex vid 25 °C, bestämt enligt metod EN 1426, av minst 400. |
| --- | --- |

b)

en täthet av minst 0,942 g/cm3 vid 70 °C enligt EN ISO 12185 och ett nålpenetrationsindex vid 25 °C, bestämt enligt metod EN 1426, av minst 400.

| | Som oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral enligt punkt I anses också sådana oljor som tillsatts mycket små mängder av olika ämnen, t.ex. tillsatsmedel för att förbättra kvaliteten eller lukten, spårämnen och färgämnen.
  Se även nedanstående diagram: |
| --- | --- |

Som oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral enligt punkt I anses också sådana oljor som tillsatts mycket små mängder av olika ämnen, t.ex. tillsatsmedel för att förbättra kvaliteten eller lukten, spårämnen och färgämnen.

Se även nedanstående diagram:

Särskiljande kännetecken för vissa petroleumprodukter enligt undernr 2710 12 11
  till
  2710 19 99
  och av nr 2712
  och
  2713
  (med undantag av beredningar enligt undernr 2710 12 11
  till
  2710 19 99
  )

Image 9

| II. | Produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, innehållande som karaktärsgivande beståndsdel minst 70 viktprocent oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral, andra än sådana som innehåller biodiesel

  För att klassificeras enligt dessa undernummer ska beredningarna uppfylla följande villkor:






  1. | Halten av oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral, enligt definitionen i punkt I, ska vara minst 70 viktprocent.
  Denna halt fastställs inte på grundval av mängden använt utgångsmaterial utan genom analys. |
| --- | --- | --- |

II.

Produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, innehållande som karaktärsgivande beståndsdel minst 70 viktprocent oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral, andra än sådana som innehåller biodiesel

För att klassificeras enligt dessa undernummer ska beredningarna uppfylla följande villkor:

1.

Halten av oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral, enligt definitionen i punkt I, ska vara minst 70 viktprocent.

Denna halt fastställs inte på grundval av mängden använt utgångsmaterial utan genom analys.

| 2. | De ska inte vara nämnda eller inbegripna någon annanstans. |
| --- | --- |

2.

De ska inte vara nämnda eller inbegripna någon annanstans.

| 3. | Oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral som ingår i blandningar ska vara karaktärsgivande för beredningen, dvs. vara den viktigaste beståndsdelen med tanke på användningen.
  Beredningarna enligt dessa undernummer omfattar inte följande:






  a) | Målningsfärger och lacker (nr 3208 , 3209 och 3210 00 ). |
| --- | --- | --- |

3.

Oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral som ingår i blandningar ska vara karaktärsgivande för beredningen, dvs. vara den viktigaste beståndsdelen med tanke på användningen.

Beredningarna enligt dessa undernummer omfattar inte följande:

a)

Målningsfärger och lacker (nr 3208 , 3209 och 3210 00 ).

| b) | Preparat för skönhetsvård och kosmetiska preparat på basis av mineraloljor (i allmänhet nr 3304 eller 3307 ). |
| --- | --- |

b)

Preparat för skönhetsvård och kosmetiska preparat på basis av mineraloljor (i allmänhet nr 3304 eller 3307 ).

| c) | Petroleumsulfonater (nr 3402 eller 3824 ).
  Petroleumsulfonater föreligger vanligen som en suspension i olja erhållen ur petroleum eller ur bituminösa mineral. Halten av rent sulfonat är vanligtvis så hög att den utesluter att produkten används direkt som smörjmedel. |
| --- | --- |

c)

Petroleumsulfonater (nr 3402 eller 3824 ).

Petroleumsulfonater föreligger vanligen som en suspension i olja erhållen ur petroleum eller ur bituminösa mineral. Halten av rent sulfonat är vanligtvis så hög att den utesluter att produkten används direkt som smörjmedel.

| d) | Puts- och polermedel och beredningar för skydd och annan behandling av trä, lack, metall, glas och andra material (huvudsakligen nr 3405 ). |
| --- | --- |

d)

Puts- och polermedel och beredningar för skydd och annan behandling av trä, lack, metall, glas och andra material (huvudsakligen nr 3405 ).

| e) | Desinfektionsmedel, insektsbekämpningsmedel och liknande, i alla typer av förpackningar, bestående av en lösning eller spädning av en aktiv beståndsdel av olja erhållen ur petroleum eller ur bituminösa mineral (nr 3808 ). |
| --- | --- |

e)

Desinfektionsmedel, insektsbekämpningsmedel och liknande, i alla typer av förpackningar, bestående av en lösning eller spädning av en aktiv beståndsdel av olja erhållen ur petroleum eller ur bituminösa mineral (nr 3808 ).

| f) | Appreturmedel av sådana slag som används inom textilindustrin (nr 3809 ). |
| --- | --- |

f)

Appreturmedel av sådana slag som används inom textilindustrin (nr 3809 ).

| g) | Beredda tillsatsmedel för mineraloljor (nr 3811 ). |
| --- | --- |

g)

Beredda tillsatsmedel för mineraloljor (nr 3811 ).

| h) | Sammansatta organiska lösnings- och spädningsmedel (t.ex. nr 3814 00 ). |
| --- | --- |

h)

Sammansatta organiska lösnings- och spädningsmedel (t.ex. nr 3814 00 ).

| ij) | Bindemedel för gjutkärnor (undernr 3824 10 00 ). |
| --- | --- |

ij)

Bindemedel för gjutkärnor (undernr 3824 10 00 ).

| k) | Vissa rostskyddsmedel, särskilt






  i) | beredningar av lanolin (ca 20 %) löst i petroleumnafta (undernr 3403 19 10 ) |
| --- | --- | --- |

k)

Vissa rostskyddsmedel, särskilt

i)

beredningar av lanolin (ca 20 %) löst i petroleumnafta (undernr 3403 19 10 )

| ii) | rostskyddsmedel innehållande aminer som aktiv beståndsdel (undernr 3824 99 92 ). |
| --- | --- |

ii)

rostskyddsmedel innehållande aminer som aktiv beståndsdel (undernr 3824 99 92 ).

2710 12 11
  till
  2710 12 90

Lättoljor och produkter

Se anmärkning 4 till undernummer i detta kapitel.

2710 12 21
  och
  2710 12 25

Specialdestillat

Se kompletterande anmärkning 2 a till detta kapitel.

2710 12 21

Petroleumnafta

Se kompletterande anmärkning 2 b till detta kapitel.

2710 19 11
  till
  2710 19 29

Mellanoljor

Se kompletterande anmärkning 2 c till detta kapitel.

Fotogen används för många olika ändamål, t.ex. som bränsle för flygplansmotorer eller för uppvärmning.

Fotogen är en mellanolja med ett ungefärligt destillationsintervall mellan 130 °C och 320 °C, enligt metoden EN ISO 3405 (som motsvarar metoden ASTM D 86).

De bilder som åtföljer denna kompletterande anmärkning ger endast en indikation av kromatogram för en kategori av produkter som klassificeras enligt vart och ett av undernumren i fråga.

2710 19 21

Flygfotogen

Detta undernummer omfattar flygfotogen. Detta flygfotogen uppfyller kraven i kompletterande anmärkning 2 c till detta kapitel.

Gaskromatogrammet för flygfotogen, t.ex. den vanligast använda typen Jet Fuel A-1, är karaktäristiskt för en olja som erhålls genom destillation av en råolja och även genom andra petrokemiska processer. Kolkedjans längd för alkanerna är mellan ungefär 10 och 18 kolatomer. Halten aromatiska kolväten kan uppgå till 25 volymprocent. Dess flampunkt ligger i allmänhet över 38 °C enligt metoden ISO 13736. Fryspunkten ligger vanligen inte över – 40 °C.

Flygfotogen kan innehålla följande tillsatser: antioxidanter, korrosionsskyddsmedel, frysskyddsmedel, spårfärg.

GASKROMATOGRAM FÖR FLYGFOTOGEN AV TYP JET FUEL A-1 (FOTOGEN), SimDis ASTM D 2887 utvidgad (motsvarande ISO 3924)

Image 10

Image 11

2710 19 25

Annan

Detta undernummer omfattar annan fotogen än flygfotogen. Fotogenen enligt detta undernummer uppfyller kraven i kompletterande anmärkning 2 c till detta kapitel.

Gaskromatogrammet för ”annan” fotogen är karaktäristiskt för en olja som erhålls genom destillation av en råolja.

Detta undernummer omfattar även följande:

— Oljor som används i lampor och som har en låg halt av aromatiska kolväten och alkener för att undvika sotbildning vid förbränning;

— Oljor med ett snävt destillationsintervall och en GC-profil som endast utgör en del av gaskromatogrammet nedan.

I vissa fall ingår kemiska markörer.

Detta undernummer omfattar inte blandningar av fotogen och andra mineraloljor eller organiska lösningsmedel.

GASKROMATOGRAM FÖR ANNAN FOTOGEN ÄN FLYGFOTOGEN, SimDis ASTM D 2887 utvidgad (motsvarande ISO 3924)

Image 12

Image 13

2710 19 29

Andra

Detta undernummer omfattar andra mellanoljor än fotogen enligt undernummer 2710 19 21 och 2710 19 25 . Oljorna enligt detta undernummer uppfyller kraven i kompletterande anmärkning 2 c till detta kapitel.

Produkter enligt detta undernummer erhålls vanligen genom en eller flera kemisk-fysikaliska processer som väsentligt kan förändra produkternas kemiska sammansättning så att de lämpar sig för vissa industriella användningsområden. I vissa fall kan den förändrade molekylsammansättningen hos dessa produkter påvisas med hjälp av gaskromatografi eller SimDis, medan noggrannare analysmetoder (t.ex. gaskromatografi-masspektrometri, GC-MS) är nödvändiga för andra produktslag.

Ett exempel på en SimDis-profil för sådana oljor, representerade av n-paraffin, visas nedan.

GASKROMATOGRAM FÖR EN N-PARAFFIN, SimDis ASTM D 2887 utvidgad (motsvarande ISO 3924)

Image 14

Image 15

Andra exempel på produkter enligt detta undernummer är de som erhålls genom en flerstegsprocess som omfattar

— extraktion av raka paraffiner;

— hydrogenering av den avparaffinerade resten,

— fraktionering genom destillation av den hydrogenerade och avparaffinerade resten i produkter med kortare kolkedjelängd.

Dessa produkter består av mättade kolväten, huvudsakligen grenade och cykliska, med en halt av aromatiska kolväten som är långt mindre än 1 %. Ett exempel på en SimDis-profil för detta slag av produkter visas nedan:

ASTM D2887 utvidgad (motsvarande ISO 3924)

Kokpunkt (BP) °C

Image 16

Image 17

Image 18

Användning av GC-MS kan ge en profil liknande den som visas nedan som ett exempel:

x-axel: tid (minuter)

y-axel: relativ förekomst

Image 19

Totalt jonkromatogram (TIC) vid gaskromatografi-masspektrometri (GC-MS)

Denna profil har erhållits med följande försöksbetingelser:

Image 20

Image 21

Denna profil uppvisar följande fördelning:

Image 22

2710 19 31
  till
  2710 19 99

Tungoljor

Se kompletterande anmärkning 2 d till detta kapitel.

2710 19 31
  till
  2710 19 48

Gasoljor (dieselbrännoljor)

Se kompletterande anmärkning 2 e till detta kapitel.

2710 19 51
  till
  2710 19 68

Eldningsoljor

Se kompletterande anmärkning 2 f till detta kapitel och nedanstående schema över eldningsoljors särskilda kännetecken:

Image 23

2710 19 71
  till
  2710 19 99

Smörjoljor; andra oljor

Dessa undernummer omfattar tungoljor enligt definitionen i kompletterande anmärkning 2 d till detta kapitel, förutsatt att oljorna inte uppfyller villkoren i kompletterande anmärkning 2 e (dieselbrännoljor) eller 2 f (eldningsoljor) till detta kapitel.

Undernumren omfattar tungoljor som ger mindre än 85 volymprocent destillat (inklusive destillationsförluster) vid 350 °C enligt EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86

| 1. | om de för en viss ”utspädd” färg C har en viskositet V:






  a) | som inte överstiger de värden som anges i rad I i sammanställningstabellen i kompletterande anmärkning 2 f till detta kapitel då innehållet av sulfataska är minst 1 % eller då förtvålningstalet är lägst 4, eller |
| --- | --- | --- |

1.

om de för en viss ”utspädd” färg C har en viskositet V:

a)

som inte överstiger de värden som anges i rad I i sammanställningstabellen i kompletterande anmärkning 2 f till detta kapitel då innehållet av sulfataska är minst 1 % eller då förtvålningstalet är lägst 4, eller

| b) | som överstiger de värden som anges i rad II i sammanställningstabellen då lägsta flyttemperaturen är lägre än 10 °C, eller |
| --- | --- |

b)

som överstiger de värden som anges i rad II i sammanställningstabellen då lägsta flyttemperaturen är lägre än 10 °C, eller

| c) | som överstiger de värden som anges i rad I men inte överstiger de värden som anges i rad II då mindre än 25 volymprocent destillat erhålls vid 300 °C då lägsta flyttemperaturen inte överstiger –10 °C. Detta gäller endast oljor som har en ”utspädd” färg C lägre än 2. |
| --- | --- |

c)

som överstiger de värden som anges i rad I men inte överstiger de värden som anges i rad II då mindre än 25 volymprocent destillat erhålls vid 300 °C då lägsta flyttemperaturen inte överstiger –10 °C. Detta gäller endast oljor som har en ”utspädd” färg C lägre än 2.

| 2. | för vilka det inte är möjligt att bestämma:






  a) | destillationsprocenten vid 250 °C enligt EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86 (0 ska anses som en procentsats), eller |
| --- | --- | --- |

2.

för vilka det inte är möjligt att bestämma:

a)

destillationsprocenten vid 250 °C enligt EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86 (0 ska anses som en procentsats), eller

| b) | den kinematiska viskositeten vid 50 °C enligt EN ISO 3104, |
| --- | --- |

b)

den kinematiska viskositeten vid 50 °C enligt EN ISO 3104,

| c) | eller ”utspädd” färg C enligt ISO 2049 (motsvarande ASTM D 1500). |
| --- | --- |

c)

eller ”utspädd” färg C enligt ISO 2049 (motsvarande ASTM D 1500).

| 3. | som inte är av naturlig färg. |
| --- | --- |

3.

som inte är av naturlig färg.

De analysmetoder som ska användas för punkt 1 är de metoder som anges för eldningsoljor (se kompletterande anmärkning 2 f till detta kapitel).

Se även nedanstående diagram:

Image 24

2710 91 00
  och
  2710 99 00

Avfallsoljor

Se anmärkning 3 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2710 , II.

2711

Petroleumgaser och andra gasformiga kolväten

Beträffande definitionen av dessa produkter hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2711 .

Beträffande undernummer för produkter för

| — | bearbetning i en särskild process |
| --- | --- |

—

bearbetning i en särskild process

| — | kemisk omvandling |
| --- | --- |

—

kemisk omvandling

hänvisas till kompletterande anmärkning 5 och 6 till detta kapitel och motsvarande förklarande anmärkningar.

2711 19 00

Andra

Detta undernummer omfattar gas förtätad till vätska erhållen från biomassa.

Den flytande gasen härrör från fermentering av den biologiskt nedbrytbara fraktionen av avfall och återstoder från industri, hushåll och kommuner, av slam från vattenreningsverk, av avfall och återstoder från jord- och skogsbruk och livsmedelsindustri och av andra likartade råmaterial från biomassa.

Gasen består huvudsakligen av metan och innehåller i allmänhet även koldioxid och i mindre utsträckning vätesulfid, väte, kväve och syre.

2711 29 00

Andra

Detta undernummer omfattar gas (i gasform) från biomassa.

Gasen härrör från fermentering av den biologiskt nedbrytbara fraktionen av avfall och återstoder från industri, hushåll och kommuner, av slam från vattenreningsverk, av avfall och återstoder från jord- och skogsbruk och livsmedelsindustri och av andra likartade råmaterial från biomassa.

Gasen består huvudsakligen av metan och innehåller i allmänhet även koldioxid och i mindre utsträckning vätesulfid, väte, kväve och syre.

2712

Vaselin; paraffin, mikrovax, ”slack wax”, ozokerit, montanvax (lignitvax), torvvax, andra mineralvaxer och liknande produkter erhållna genom syntes eller genom andra processer, även färgade

2712 10 10
  och
  2712 10 90

Vaselin

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2712 , A.

Se även det schema som återges i de förklarande anmärkningarna till undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 , I.

2712 10 10

Råvaselin

Se kompletterande anmärkning 3 till detta kapitel.

2712 20 10
  och
  2712 20 90

Paraffin, innehållande mindre än 0,75 viktprocent olja

Dessa undernummer omfattar paraffin som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2712 , B, första och sjunde stycket.

2712 90 11
  och
  2712 90 19

Ozokerit, montanvax (lignitvax) och torovax (naturliga produkter)

Dessa undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2712 , B, tredje, fjärde och femte stycket.

Ozokerit (naturligt vax) förekommer sällan i handeln för närvarande (utvinningskällorna är uttömda och räntabiliteten är låg). Beteckningarna ozokerit och ceresin (raffinerad ozokerit) används i praktiken felaktigt för mikrovax enligt undernr 2712 90 31 till 2712 90 99 .

2712 90 31
  till
  2712 90 99

Andra

Dessa undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2712 , B andra, sjätte och sjunde stycket, med undantag av syntetiskt paraffin enligt undernr 2712 20 10 eller 2712 20 90 .

Dessa produkter uppvisar följande kännetecken:

| 1. | Stelningspunkten, bestämd enligt metod ASTM D 938 motsvarande ISO 2207, är lägst 30 °C. |
| --- | --- |

1.

Stelningspunkten, bestämd enligt metod ASTM D 938 motsvarande ISO 2207, är lägst 30 °C.

| 2. | Tätheten är mindre än 0,942 g/cm3 vid 70 °C enligt EN ISO 12185. |
| --- | --- |

2.

Tätheten är mindre än 0,942 g/cm3 vid 70 °C enligt EN ISO 12185.

| 3. | Konpenetrationen vid 25 °C på bearbetat prov (”worked cone penetration”), bestämd enligt ASTM D 217 motsvarande ISO 2137, är mindre än 350. |
| --- | --- |

3.

Konpenetrationen vid 25 °C på bearbetat prov (”worked cone penetration”), bestämd enligt ASTM D 217 motsvarande ISO 2137, är mindre än 350.

| 4. | Konpenetrationen vid 25 °C på obearbetat prov (”cone penetration”), bestämd enligt ASTM D 937 motsvarande ISO 2137, är mindre än 80. |
| --- | --- |

4.

Konpenetrationen vid 25 °C på obearbetat prov (”cone penetration”), bestämd enligt ASTM D 937 motsvarande ISO 2137, är mindre än 80.

| Se även det schema som återges i de förklarande anmärkningarna till undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 , I. |
| --- |

Se även det schema som återges i de förklarande anmärkningarna till undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 , I.

2712 90 31
  till
  2712 90 39

Råa

Se kompletterande anmärkning 4 till detta kapitel.

Beträffande undernummer för produkter för

| — | bearbetning i en särskild process |
| --- | --- |

—

bearbetning i en särskild process

| — | kemisk omvandling |
| --- | --- |

—

kemisk omvandling

hänvisas till kompletterande anmärkning 5 och 6 till detta kapitel och motsvarande förklarande anmärkningar.

2713

Petroleumkoks, petroleumbitumen, (asfalt) och andra återstoder från oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral

2713 11 00
  och
  2713 12 00

Petroleumkoks

Detta undernummer omfattar petroleumkoks enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2713 , A.

2713 20 00

Petroleumbitumen (asfalt)

Detta undernummer omfattar petroleumbitumen enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2713 , B.

Denna produkt uppvisar följande kännetecken:

| 1. | Stelningspunkten, bestämd enligt ASTM D 938 motsvarande ISO 2207, är lägst 30 °C. |
| --- | --- |

1.

Stelningspunkten, bestämd enligt ASTM D 938 motsvarande ISO 2207, är lägst 30 °C.

| 2. | Densiteten är minst 0,942 g/cm3 vid 70 °C enligt EN ISO 12185. |
| --- | --- |

2.

Densiteten är minst 0,942 g/cm3 vid 70 °C enligt EN ISO 12185.

| 3. | Nålpenetrationen vid 25 °C, bestämd enligt EN 1426, är mindre än 400. |
| --- | --- |

3.

Nålpenetrationen vid 25 °C, bestämd enligt EN 1426, är mindre än 400.

Se även det schema som återges i de förklarande anmärkningarna till undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 , I.

2713 90 10
  och
  2713 90 90

Andra återstoder från oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral

Dessa undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2713 , C.

Aromatiska extrakt av dessa undernummer (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2713 , C 1) uppfyller i allmänhet följande krav:

| 1. | Halten av aromatiska beståndsdelar överstiger 80 viktprocent, bestämd enligt den metod som beskrivs i bilaga A till de förklarande anmärkningarna till detta kapitel. |
| --- | --- |

1.

Halten av aromatiska beståndsdelar överstiger 80 viktprocent, bestämd enligt den metod som beskrivs i bilaga A till de förklarande anmärkningarna till detta kapitel.

| 2. | Densiteten vid 15 °C enligt EN ISO 12185 är större än 0,950 g/cm3. |
| --- | --- |

2.

Densiteten vid 15 °C enligt EN ISO 12185 är större än 0,950 g/cm3.

| 3. | Högst 20 volymprocent destillat utvinns vid 300 °C enligt EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86. |
| --- | --- |

3.

Högst 20 volymprocent destillat utvinns vid 300 °C enligt EN ISO 3405 motsvarande ASTM D 86.

Blandningar av alkylbensen och alkylnaftalen som också uppfyller ovanstående krav klassificeras däremot enligt nr 3817 .

2715 00 00

Bituminösa blandningar baserade på naturasfalt, naturlig bitumen, petroleumbitumen, mineraltjära eller mineraltjärbeck (t.ex. asfaltmastix, ”cut backs”)

Sammansättningen av bituminösa blandningar enligt detta nummer varierar efter användningsområdet.

| 1. | Produkter för tätning och ytskyddsbehandling eller isolering

  Dessa produkter, som används för korrosionsskyddande beläggning, för isolering av elektrisk utrustning, för vattentätning av ytor, utfyllnad av sprickor, osv., består vanligtvis av ett bindemedel (bitumen, asfalt eller tjära), fasta fyllnadsmedel, t.ex. mineralfiber (asbest, glas), träspån eller annat material som ger produkterna önskade egenskaper eller underlättar deras användning. Exempel på dessa produkter är följande:






  a) | Bituminösa tätningsmedel

  som innehåller mindre än 30 % lösningsmedel och möjliggör framställning av ytbeläggning på upp till 3 till 4 mm. |
| --- | --- | --- |

1.

Produkter för tätning och ytskyddsbehandling eller isolering

Dessa produkter, som används för korrosionsskyddande beläggning, för isolering av elektrisk utrustning, för vattentätning av ytor, utfyllnad av sprickor, osv., består vanligtvis av ett bindemedel (bitumen, asfalt eller tjära), fasta fyllnadsmedel, t.ex. mineralfiber (asbest, glas), träspån eller annat material som ger produkterna önskade egenskaper eller underlättar deras användning. Exempel på dessa produkter är följande:

a)

Bituminösa tätningsmedel

som innehåller mindre än 30 % lösningsmedel och möjliggör framställning av ytbeläggning på upp till 3 till 4 mm.

| b) | Bituminös mastix

  som innehåller högst 10 % lösningsmedel och möjliggör framställning av följande: antingen ytbeläggning med en tjocklek av 4 till 10 mm eller drivna fogar av stora dimensioner (2 till 8 cm). |
| --- | --- |

b)

Bituminös mastix

som innehåller högst 10 % lösningsmedel och möjliggör framställning av följande: antingen ytbeläggning med en tjocklek av 4 till 10 mm eller drivna fogar av stora dimensioner (2 till 8 cm).

| c) | Andra bituminösa beredningar

  som inte innehåller lösningsmedel men fyllnadsmedel och som måste värmebehandlas före användning. De används bl.a. för skydd av underjordiska rörledningar (pipelines) eller undervattensledningar. |
| --- | --- |

c)

Andra bituminösa beredningar

som inte innehåller lösningsmedel men fyllnadsmedel och som måste värmebehandlas före användning. De används bl.a. för skydd av underjordiska rörledningar (pipelines) eller undervattensledningar.

| 2. | Produkter för vägbeläggning

  Bituminösa produkter för vägbeläggning enligt detta undernummer uppdelas i två huvudkategorier:






  a) | ”Cut-backs” och ”road oils”

  ”Cut-backs” är bitumen upplöst i mer eller mindre tunga lösningsmedel i mängder som varierar efter önskad viskositet.
  Produktbeskrivningen på dessa beredningar är olika beroende på om de använda lösningsmedlen är av petroleum eller annat ursprung. Produkter innehållande det förstnämnda är ”flytande bitumen” och de sistnämnda ”flussat bitumen”.
  Även ”road-oils” är beredningar på basis av bitumen innehållande tunga lösningsmedel i mängder som varierar efter önskad viskositet.
  I vissa fall tillsätts bindemedel för att göra produkterna motståndskraftiga mot ytsplittring.
  Alla dessa bituminösa beredningar har följande kännetecken:






  — | En nålpenetration vid 25 °C, bestämd enligt EN 1426, av minst 400. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Produkter för vägbeläggning

Bituminösa produkter för vägbeläggning enligt detta undernummer uppdelas i två huvudkategorier:

a)

”Cut-backs” och ”road oils”

”Cut-backs” är bitumen upplöst i mer eller mindre tunga lösningsmedel i mängder som varierar efter önskad viskositet.

Produktbeskrivningen på dessa beredningar är olika beroende på om de använda lösningsmedlen är av petroleum eller annat ursprung. Produkter innehållande det förstnämnda är ”flytande bitumen” och de sistnämnda ”flussat bitumen”.

Även ”road-oils” är beredningar på basis av bitumen innehållande tunga lösningsmedel i mängder som varierar efter önskad viskositet.

I vissa fall tillsätts bindemedel för att göra produkterna motståndskraftiga mot ytsplittring.

Alla dessa bituminösa beredningar har följande kännetecken:

—

En nålpenetration vid 25 °C, bestämd enligt EN 1426, av minst 400.

| — | En destillationsåterstod vid reducerat tryck, enligt ASTM D 1189 (upphävd 1979, ingen EN/ISO-metod föreligger), av minst 60 viktprocent med en nålpenetration vid 25 °C, bestämd enligt EN 1426, av mindre än 400. |
| --- | --- |

—

En destillationsåterstod vid reducerat tryck, enligt ASTM D 1189 (upphävd 1979, ingen EN/ISO-metod föreligger), av minst 60 viktprocent med en nålpenetration vid 25 °C, bestämd enligt EN 1426, av mindre än 400.

Följande schema visar hur

| — | ”flytande och flussat bitumen” åtskiljs från bitumen enligt undernr 2713 20 00 |
| --- | --- |

—

”flytande och flussat bitumen” åtskiljs från bitumen enligt undernr 2713 20 00

| — | ”flytande och flussat bitumen” åtskiljs från oljor erhållna ut petroleum enligt undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 . |
| --- | --- |

—

”flytande och flussat bitumen” åtskiljs från oljor erhållna ut petroleum enligt undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 .

| b) | Vattenhaltiga emulsioner

  Dessa beredningar framställs genom emulgering av bitumen med vatten.
  Det finns två kategorier:






  1. | Anjonaktiva (alkaliska) emulsioner baserade på vanlig såpa eller talloljesåpa. |
| --- | --- | --- |

b)

Vattenhaltiga emulsioner

Dessa beredningar framställs genom emulgering av bitumen med vatten.

Det finns två kategorier:

1.

Anjonaktiva (alkaliska) emulsioner baserade på vanlig såpa eller talloljesåpa.

| 2. | Katjonaktiva (sura) emulsioner baserade på en alifatisk amin eller en kvartär ammoniumjon. |
| --- | --- |

2.

Katjonaktiva (sura) emulsioner baserade på en alifatisk amin eller en kvartär ammoniumjon.

BILAGA A

METOD FÖR BESTÄMNING AV HALTEN AV AROMATISKA BESTÅNDSDELAR I PRODUKTER MED EN DESTILLATIONSSLUTPUNKT ÖVERSTIGANDE 315 °C

1. Tillämpningsområde

Denna metod inbegriper bestämning av innehållet av aromatiska och icke-aromatiska beståndsdelar i mineraloljor.

2. Definition

2.1. Aromatiska beståndsdelar: Den del av provet som löst upp sig i lösningsmedlet och adsorberats på kiselgel. De aromatiska beståndsdelarna kan omfatta följande: Aromatiska kolväten, kondenserade naftenaromater, aromatiska olefiner, asfaltener, aromatiska föreningar innehållande svavel, kväve, syre och polära aromater.

2.2. Icke-aromatiska beståndsdelar: Den del av provet som inte adsorberas på kiselgel och som är eluerade med lösningsmedlet (t.ex. icke-aromatiska kolväten).

3. Metodens princip

Man låter provet, som först lösts upp i n-pentan, passera genom en speciell kromatografkolonn fylld med kiselgel. De icke-aromatiska beståndsdelarna som eluerats med lösningsmedel, uppsamlas därefter och bestäms genom vägning efter det att lösningsmedlet avdunstat.

Prover som inte är lösliga i n-pentan bör lösas upp i cyklohexan.

4. Apparatur och reagens

Kromatografkolonn: Denna består av ett glasrör med dimensioner och form enligt åtföljande bild. Den översta öppningen ska kunna förslutas med en glaskoppling vars planslipade anslutningsyta trycks mot kolonnens topp med hjälp av två gummiklädda fästanordningar av metall. Tillslutningen ska vara helt tät mot anbringat tryck av kväve eller luft.

Kiselgel: Finhet 200 eller däröver. Ska aktiveras sju timmar i torkugn vid 170 °C före användning och placeras i exsickator för avkylning. Efter aktivering måste kiselgelen användas inom ett par dagar.

Lösningsmedel I n-pentan: Renhetsgrad minst 95 %, utan aromatiska beståndsdelar.

Lösningsmedel II cyklohexan: Renhetsgrad minst 98 %, utan aromatiska beståndsdelar.

5. Förfarande 1 (kromatografkolonn 1)

Beredning av provlösningen: Lös upp ca 3,6 g (exakt vikt) av provet i 10 ml n-pentan (I). Om provet är olösligt i n-pentan ska det lösas i cyklohexan, och bestämningen görs med cyklohexan (II) i stället för n-pentan (I).

Kromatografkolonnen (kromatografkolonn 1) fylls med den förut aktiverade kiselgelen till ca 10 cm från den översta glaskulan genom att kolonnens innehåll packas noggrant med en vibrator så att inga tomrum uppstår. En propp av glasull placeras därefter i toppen av kiselkolonnen.

Kiselgelen fuktas med 180 ml av lösningsmedel (I) eller (II), och luft eller kväve anbringas ovanifrån under tryck till dess att vätskans yta når toppen av kiselgelen.

Trycket inuti kolonnen lättas försiktigt och ca 3,6 g (exakt vikt angivenmed två decimaler) av provet upplöst i 10 ml av lösningsmedel (I) eller (II) hälls över denna. Därefter sköljs bägaren ur med ytterligare 10 ml av lösningsmedel (I) eller (II) som även detta hälls över kolonnen.

Trycket ökas gradvis så att vätskan droppar ut från kapillärröret i botten av kolonnen med en hastighet av ca 1 ml/min. Vätskan samlas upp i en 500 ml kolv.

När nivån på den vätska som innehåller det ämne som ska avskiljas sjunker till samma nivå som ytan av kiselgelen lättas trycket försiktigt igen och 230 ml lösningsmedel (I) eller (II) tillsätts. Därefter ska trycket omedelbart ökas igen och vätskenivån bringas ned till kiselgelens yta samtidigt som eluatet samlas upp i samma kolv som förut.

Innan nivån på den vätska som innehåller det ämne som ska avskiljas sjunker till samma nivå som ytan av kiselgelen, kontrolleras eluatet med hjälp av FT-IR för att fastställa om aromater förekommer. Om eluatet endast innehåller alifatiska kolväten, tillsätt ytterligare 50 ml lösningsmedel (I) eller (II) efter att trycket lättats. Upprepa dessa steg vid behov.

Den uppsamlade fraktionen reduceras till en liten volym genom indunstning i vakuumugn vid 35 °C eller en vakuumrotationsindunstare eller liknande apparat, varefter den överförs utan spill till en tarerad bägare med hjälp av ytterligare lösningsmedel (I) eller (II).

Bägarens innehåll indunstas i en vakuumugn vid 35 °C till konstant vikt (W). Skillnaden mellan de båda sista vikterna får inte överstiga 0,01 g. Tidsskillnaden mellan de båda vägningarna ska vara minst 30 minuter.

Andelen icke-aromatiska beståndsdelar uttryckt i viktprocent (A) erhålls genom följande formel:

A= W/W1*100

där W1 är provets vikt.

Avvikelsen från 100 är andelen aromatiska beståndsdelar som absorberats av kiselgelen.

6. Metodens noggrannhet

Repeterbarhet: 5 %.

Reproducerbarhet: 10 %.

7. Förfarande 2 (kromatografkolonn 2)

Beredning av provlösningen: lös upp ca 0,9 g (exakt vikt) av provet i 2,5 ml n-pentan (I). Om provet är olösligt i n-pentan ska det lösas i cyklohexan, och bestämningen görs med cyklohexan (II) i stället för n-pentan (I).

Kromatografkolonnen (kromatografkolonn 2) fylls med den förut aktiverade kiselgelen till ca 2,5 cm från den översta glaskulan genom att kolonnens innehåll packas noggrant med en vibrator så att inga tomrum uppstår. En propp av glasull placeras därefter i toppen av kiselkolonnen.

Kiselgelen fuktas med 45 ml av lösningsmedel (I) eller (II), och luft eller kväve anbringas ovanifrån under tryck till dess att vätskans yta når toppen av kiselgelen.

Trycket inuti kolonnen lättas försiktigt och ca 0,9 g (exakt vikt angivenmed två decimaler) av provet upplöst i 2,5 ml av lösningsmedel (I) eller (II) hälls över denna. Därefter sköljs bägaren ur med ytterligare 2,5 ml av lösningsmedel (I) eller (II) som även detta hälls över kolonnen.

Trycket ökas gradvis så att vätskan droppar ut från kapillärröret i botten av kolonnen med en hastighet av ca 1 ml/min. Vätskan samlas upp i en 250 ml kolv.

När nivån på den vätska som innehåller det ämne som ska avskiljas sjunker till samma nivå som ytan av kiselgelen lättas trycket försiktigt igen och 57,5 ml lösningsmedel (I) eller (II) tillsätts. Därefter ska trycket omedelbart ökas igen och vätskenivån bringas ned till kiselgelens yta samtidigt som eluatet samlas upp i samma kolv som förut.

Innan nivån på den vätska som innehåller det ämne som ska avskiljas sjunker till samma nivå som ytan av kiselgelen, kontrollera eluatet med hjälp av FT-IR för att fastställa om aromater förekommer. Om eluatet endast innehåller alifatiska kolväten, tillsätt ytterligare 12,5 ml lösningsmedel (I) eller (II) efter att trycket lättats. Upprepa dessa steg vid behov.

Den uppsamlade fraktionen reduceras till en liten volym genom indunstning i vakuumugn vid 35 °C eller en vakuumrotationsindunstare eller liknande apparat, varefter den överförs utan spill till en tarerad bägare med hjälp av ytterligare lösningsmedel (I) eller (II).

Bägarens innehåll indunstas i en vakuumugn vid 35 °C till konstant vikt (W). Skillnaden mellan de båda sista vikterna får inte överstiga 0,01 g. Tidsskillnaden mellan de båda vägningarna ska vara minst 30 minuter.

Andelen icke-aromatiska beståndsdelar uttryckt i viktprocent (A) erhålls genom följande formel:

A= W/W1*100

där W1 är provets vikt.

Avvikelsen från 100 är andelen aromatiska beståndsdelar som absorberats av kiselgelen.

8. Metodens noggrannhet

Repeterbarhet: 5 %.

Reproducerbarhet: 10 %.

Kromatografkolonn 1

Image 26

Kromatografkolonn 2

Image 27

BILAGA B

METOD FÖR BESTÄMNING AV STELNINGSPUNKTEN FÖR NAFTALEN

Ca 100 g naftalen smälts under konstant omrörning ned i en porslinsdegel rymmande ca 100 cm3. Ca 40 cm3 av den smälta massan hälls i en förvärmd ”Shukoff”-kolv så att den blir fylld till tre fjärdedelar. En termometer, graderad i tiondels grader, förs in genom en korkpropp så att kvicksilverkulan befinner sig mitt i den flytande massan. När temperaturen nästan har sjunkit till naftalenets stelningspunkt (ca 83 °C) framkallas stelning genom oavbruten omskakning. Så snart det börjar bildas kristaller stannar normalt kvicksilverpelaren och börjar sedan sjunka igen. Den temperatur vid vilken kvicksilvret stannar och blir stående en viss tid avläses. Denna temperatur anses som naftalenets stelningspunkt sedan korrigering skett med hänsyn till den del av kvicksilverpelaren som befinner sig utanför kolven.

Korrigeringen för en kvicksilvertermometer kan anses utgöra:

Formula

där ”n” är antalet gradsteg på kvicksilverpelaren utanför kolven, ”t” är avläst temperatur och ”t′” medeltemperaturen hos den del av kvicksilverpelaren som är utanför kolven.”t′” kan bestämmas approximativt med en hjälptermometer vars kula placeras i höjd med mitten av den del av pelaren som är utanför kolven. En kapillärrörstermometer säkerställer mycket hög noggrannhet.

”Shukoff”-kolven, som är avbildad nedan, är en glasbehållare med dubbla väggar med lufttomt mellanrum:

Image 28

AVDELNING VI

PRODUKTER AV KEMISKA OCH NÄRSTÅENDE INDUSTRIER

Allmänna anmärkningar

Beträffande tolkningen av anmärkning 1, 2 och 3 hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, avdelning VI, allmänna anvisningar.

KAPITEL 28

OORGANISKA KEMIKALIER; ORGANISKA OCH OORGANISKA FÖRENINGAR AV ÄDLA METALLER, AV SÄLLSYNTA JORDARTSMETALLER, AV RADIOAKTIVA GRUNDÄMNEN OCH AV ISOTOPER

Allmänna anmärkningar

Detta kapitel omfattar inte isolerade kemiskt definierade oorganiska föreningar, presenterade som ett kosttillskott i kapslar (med undantag av mikrokapslar), exempelvis av gelatin, eftersom kapslar utgör en form som inte omfattas av anmärkning 1 till detta kapitel.

| | II. OORGANISKA SYROR OCH OORGANISKA SYREFÖRENINGAR AV ICKEMETALLER |
| --- | --- |
| 2811 | Andra oorganiska syror och andra oorganiska syreföreningar av ickemetaller |
| 2811 19 80 | Andra

  Detta undernummer omfattar även de produkter som nämns i anmärkning 4 till detta kapitel. |
| | III. HALOGEN- OCH SVAVELFÖRENINGAR AV ICKEMETALLER |
| 2812 | Halogenider och halogenidoxider av ickemetaller |
| | Klorider och kloridoxider |
| 2812 11 00 | Karbonyldiklorid (fosgen)

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2812 , B 5. |
| 2812 12 00
  till
  2812 14 00 | Fosforoxiklorid; Fosfortriklorid; Fosforpentaklorid

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2812 , A 3 och B 4. |
| 2812 15 00
  till
  2812 17 00 | Svavelmonoklorid; Svaveldiklorid; Tionylklorid

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2812 , A 2 och B 1 a. |
| 2812 19 90 | Andra

  Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2812 , A (med undantag av punkt 2 och 3) och B (med undantag av punkt 1 a, 4 och 5) omfattar dessa undernummer tellurtetraklorid (TeCl4) som huvudsakligen används för patinering av silversaker. |
| | IV. OORGANISKA BASER SAMT OXIDER, HYDROXIDER OCH PEROXIDER AV METALLER |
| | Med peroxider förstås uteslutande en metalls föreningar med syre vars molekyl innehåller förbindelsen -O-O-, vilket är fallet med väteperoxid.
  Oxider, hydroxider och peroxider av metaller som inte nämns i de tidigare numren eller undernumren i denna underavdelning klassificeras enligt undernr 2825 90 85 . |
| 2819 | Kromoxider och kromhydroxider |
| 2819 10 00 | Kromtrioxid

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2819 , A 1. |
| 2819 90 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2819 , A 2 och B. |
| 2824 | Blyoxider; mönja och orangemönja |
| 2824 90 00 | Andra slag

  För begreppen ”mönja” och ”orangemönja”, se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2824 , 2. |
| 2825 | Hydrazin och hydroxylamin samt oorganiska salter av dessa ämnen; andra oorganiska baser; andra metalloxider, metallhydroxider och metallperoxider |
| 2825 70 00 | Molybdenoxider och molybdenhydroxider

  Detta undernummer omfattar inte den tekniska molybdenoxid som framställs genom enkel rostning av molybdenitkoncentrat (undernr 2613 10 00 ). |
| | V. METALLSALTER (INBEGRIPET PEROXOSALTER) AV OORGANISKA SYROR |
| 2826 | Fluorider; fluorosilikater, fluoroaluminater och andra fluorkomplexa salter |
| 2826 19 10 | Av ammonium eller natrium

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2826 , A 1 och 2. |
| 2826 19 90 | Andra

  Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2826 , A 4 till 9 omfattar detta undernummer följande:






  1. | Berylliumdifluorid (BeF2), en produkt med glasigt utseende och med en täthet av ca 2 g/cm3 och en smältpunkt av storleksordningen 800 °C, mycket vattenlöslig. Den används som mellanprodukt inom berylliummetallurgin. Produkten utvinns genom kalcinering av ammoniumfluoroberyllat. |

II. OORGANISKA SYROR OCH OORGANISKA SYREFÖRENINGAR AV ICKEMETALLER

2811

Andra oorganiska syror och andra oorganiska syreföreningar av ickemetaller

2811 19 80

Andra

Detta undernummer omfattar även de produkter som nämns i anmärkning 4 till detta kapitel.

III. HALOGEN- OCH SVAVELFÖRENINGAR AV ICKEMETALLER

2812

Halogenider och halogenidoxider av ickemetaller

Klorider och kloridoxider

2812 11 00

Karbonyldiklorid (fosgen)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2812 , B 5.

2812 12 00
  till
  2812 14 00

Fosforoxiklorid; Fosfortriklorid; Fosforpentaklorid

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2812 , A 3 och B 4.

2812 15 00
  till
  2812 17 00

Svavelmonoklorid; Svaveldiklorid; Tionylklorid

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2812 , A 2 och B 1 a.

2812 19 90

Andra

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2812 , A (med undantag av punkt 2 och 3) och B (med undantag av punkt 1 a, 4 och 5) omfattar dessa undernummer tellurtetraklorid (TeCl4) som huvudsakligen används för patinering av silversaker.

IV. OORGANISKA BASER SAMT OXIDER, HYDROXIDER OCH PEROXIDER AV METALLER

Med peroxider förstås uteslutande en metalls föreningar med syre vars molekyl innehåller förbindelsen -O-O-, vilket är fallet med väteperoxid.

Oxider, hydroxider och peroxider av metaller som inte nämns i de tidigare numren eller undernumren i denna underavdelning klassificeras enligt undernr 2825 90 85 .

2819

Kromoxider och kromhydroxider

2819 10 00

Kromtrioxid

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2819 , A 1.

2819 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2819 , A 2 och B.

2824

Blyoxider; mönja och orangemönja

2824 90 00

Andra slag

För begreppen ”mönja” och ”orangemönja”, se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2824 , 2.

2825

Hydrazin och hydroxylamin samt oorganiska salter av dessa ämnen; andra oorganiska baser; andra metalloxider, metallhydroxider och metallperoxider

2825 70 00

Molybdenoxider och molybdenhydroxider

Detta undernummer omfattar inte den tekniska molybdenoxid som framställs genom enkel rostning av molybdenitkoncentrat (undernr 2613 10 00 ).

V. METALLSALTER (INBEGRIPET PEROXOSALTER) AV OORGANISKA SYROR

2826

Fluorider; fluorosilikater, fluoroaluminater och andra fluorkomplexa salter

2826 19 10

Av ammonium eller natrium

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2826 , A 1 och 2.

2826 19 90

Andra

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2826 , A 4 till 9 omfattar detta undernummer följande:

1.

Berylliumdifluorid (BeF2), en produkt med glasigt utseende och med en täthet av ca 2 g/cm3 och en smältpunkt av storleksordningen 800 °C, mycket vattenlöslig. Den används som mellanprodukt inom berylliummetallurgin. Produkten utvinns genom kalcinering av ammoniumfluoroberyllat.

| 2. | Basisk berylliumfluorid (5BeF2·2BeO), likaledes med glasigt utseende, vattenlöslig och med en något högre täthet (ca 2,3 g/cm3). |
| --- | --- |

2.

Basisk berylliumfluorid (5BeF2·2BeO), likaledes med glasigt utseende, vattenlöslig och med en något högre täthet (ca 2,3 g/cm3).

2826 30 00

Natriumhexafluoroaluminat (syntetisk kryolit)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2826 , C 1.

2826 90 80

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2826 , B och C 2 till 5, med undantag av dikaliumhexafluorozirkonat, som anges särskilt i undernr 2826 90 10 .

2833

Sulfater; alunarter; peroxosulfater (persulfater)

2833 29 30

Koboltsulfater; titansulfater

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Dititantrisulfat (Ti2(SO4)3). I vattenfri form är detta ett grönt kristallint pulver som är olösligt i vatten men lösligt i utspädda syror, med vilka det bildar en purpurfärgad lösning. I hydratiserat tillstånd bildar det ett stabilt kristallint hydrat som är vattenlösligt. Det används som reduktionsmedel inom textilindustrin. |
| --- | --- |

1.

Dititantrisulfat (Ti2(SO4)3). I vattenfri form är detta ett grönt kristallint pulver som är olösligt i vatten men lösligt i utspädda syror, med vilka det bildar en purpurfärgad lösning. I hydratiserat tillstånd bildar det ett stabilt kristallint hydrat som är vattenlösligt. Det används som reduktionsmedel inom textilindustrin.

| 2. | Titanoxidsulfat (titanylsulfat) ((TiO)SO4). Detta kan föreligga i vattenfri form som ett vitt, hygroskopiskt pulver eller i en av de många hydratiserade former av vilka dihydratet är den mest stabila. Det används som betningsmedel vid färgning. |
| --- | --- |

2.

Titanoxidsulfat (titanylsulfat) ((TiO)SO4). Detta kan föreligga i vattenfri form som ett vitt, hygroskopiskt pulver eller i en av de många hydratiserade former av vilka dihydratet är den mest stabila. Det används som betningsmedel vid färgning.

| 3. | Titaniumbisulfat (Ti(SO4)2), som är ett vitt, synnerligen hygroskopiskt och instabilt pulver. |
| --- | --- |

3.

Titaniumbisulfat (Ti(SO4)2), som är ett vitt, synnerligen hygroskopiskt och instabilt pulver.

2835

Fosfinater (hypofosfiter), fosfonater (fosfiter) och fosfater; polyfosfater, även inte kemiskt definierade

2835 10 00

Fosfinater (hypofosfiter) och fosfonater (fosfiter)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2835 , A och B.

2835 22 00
  till
  2835 29 90

Fosfater

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2835 , C, första stycket, I och andra stycket, 1 a, 2 a, b och c samt 3 till 8.

I dessa undernummer ingår inte preparat bestående av en blandning av olika fosfater (i allmänhet kapitel 31 eller undernr 3824 99 96 ).

2835 31 00
  och
  2835 39 00

Polyfosfater

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2835 , C, första stycket, II, III och IV och andra stycket, 1 b och 2 d till g.

2835 39 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Tetraammoniumdifosfat (ammoniumpyrofosfat) ((NH4)4P2O7) och pentaammoniumtrifostat ((NH4)5P3O10). |
| --- | --- |

1.

Tetraammoniumdifosfat (ammoniumpyrofosfat) ((NH4)4P2O7) och pentaammoniumtrifostat ((NH4)5P3O10).

| 2. | Natriumpyrofosfater (natriumdifosfater): tetranatriumpyrofosfat (neutralt difosfat) (Na4P2O7), dinatriumdivätepyrofosfat (surt difosfat) (Na2H2P2O7). |
| --- | --- |

2.

Natriumpyrofosfater (natriumdifosfater): tetranatriumpyrofosfat (neutralt difosfat) (Na4P2O7), dinatriumdivätepyrofosfat (surt difosfat) (Na2H2P2O7).

| 3. | Natriummetafosfater (grundformel (NaPO3)n), av vilka det finns två: cyklotrifosfat och cyklotetrafosfat. |
| --- | --- |

3.

Natriummetafosfater (grundformel (NaPO3)n), av vilka det finns två: cyklotrifosfat och cyklotetrafosfat.

| 4. | Andra natriumpolyfosfater med hög polymerisationsgrad. Bland dessa ingår en produkt som felaktigt betecknas natriumhexametafosfat, också kallad Grahamssalt, som är en blandning med polymerer ((NaPO3)n) med en polymerisationsgrad mellan 30 och 90. |
| --- | --- |

4.

Andra natriumpolyfosfater med hög polymerisationsgrad. Bland dessa ingår en produkt som felaktigt betecknas natriumhexametafosfat, också kallad Grahamssalt, som är en blandning med polymerer ((NaPO3)n) med en polymerisationsgrad mellan 30 och 90.

Undernumret omfattar också ammoniumpolyfosfater med högre polymerisationsgrad, även sammansatta av homologa rader av polymerer (eventuellt under beteckningen ammoniummetafosfater). Detta är t.ex. fallet med Kurrolammoniumsalt (inte att förväxlas med Kurrolsalt, som är ett matriummetafosfat), en kedjepolymer med hög genomsnittlig polymerisationsgrad (från flera tusen till tiotusentals enheter). Det är ett vitt, kristallint pulver som inte är särskilt vattenlösligt och huvudsakligen används som brandskyddsmedel.

2840

Borater; peroxoborater (perborater)

2840 19 90

Andra

Detta undernummer omfattar även kristalliserat dinatriumtetraborat (med 10H2O).

2840 20 10

Natriumborater, vattenfria

Detta undernummer omfattar även natriumpentaborat och natriummetaborat.

2841

Salter av metalloxosyror och metallperoxosyror

2841 69 00

Andra

Manganiter är salter av mangansyra (H2MnO3). De är nästan olösliga i vatten och hydroliseras lätt.

Detta undernummer omfattar även kopparmanganit (CuMnO3), som används i gasmasker för att oxidera kolmonoxid till koldioxid, samt kopparbivätemanganit (Cu(HMnO3)2), som är ännu mera effektivt.

Förutom de manganater som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2841 , 3 a omfattar detta undernummer även manganater i vilket manganet är femvärdigt, t.ex. Na3MnO4·10H2O.

2842

Andra salter av oorganiska syror eller peroxosyror (inbegripet aluminiumsilikater, även inte kemiskt definierade), andra än azider

2842 10 00

Dubbelsilikater och komplexa silikater, inbegripet aluminiumsilikater, även inte kemiskt definierade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2842 , II, andra stycket, L.

2842 90 10

Salter, dubbelsalter och komplexa salter av selensyror eller tellursyror

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2842 , I C och D och II, andra stycket, D och E, och de selensulfider, selenosulfater och tiotellurater som nämns i II, andra stycket, C 3 omfattar detta undernummer bl.a.:

| 1. | Indiumselenid (InSe), som används som halvledare. |
| --- | --- |

1.

Indiumselenid (InSe), som används som halvledare.

| 2. | Blytellurid (PbTe) i mycket rent tillstånd, som används till transistorer, termoelement, kvicksilvergaslampor och liknande. |
| --- | --- |

2.

Blytellurid (PbTe) i mycket rent tillstånd, som används till transistorer, termoelement, kvicksilvergaslampor och liknande.

VI. DIVERSE

2844

Radioaktiva kemiska grundämnen och radioaktiva isotoper (inbegripet klyvbara och fertila kemiska grundämnen och isotoper) samt föreningar av sådana grundämnen och isotoper; blandningar och återstoder innehållande dessa produkter

Se anmärkning 6 till detta kapitel.

2844 10 10
  till
  2844 10 90

Naturligt uran och föreningar av naturligt uran; legeringar, dispersioner (inbegripet kermeter), keramiska produkter samt blandningar, innehållande naturligt uran eller föreningar av naturligt uran

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2844 , IV A 1, B 1 och C 1 till 3.

2844 20 25
  till
  2844 20 99

Uran anrikat på U 235 och föreningar av sådant uran; plutonium och plutoniumföreningar; legeringar, dispersioner (inbegripet kermeter), keramiska produkter samt blandningar, innehållande uran anrikat på U 235, plutonium eller föreningar av dessa produkter

Uran anrikat på isotop 235 förekommer i handeln under beteckningarna ”svagt anrikat uran” (innehållande upp till ca 20 % U 235) och ”starkt anrikat uran” (innehållande mer än 20 % U 235).

För plutonium och dess föreningar hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2844 , IV A 3, B 2, C 1 och 3.

2844 30 11
  och
  2844 30 19

Uran utarmat på U 235; legeringar, dispersioner (inbegripet kermeter), keramiska produkter samt blandningar, innehållande uran utarmat på U 235 eller föreningar av sådant uran

Uran utarmat på U 235 är en biprodukt från framställningen av uran anrikat på U 235. På grund av dess mycket lägre pris och de stora disponibla mängderna ersätter det naturligt uran, särskilt som fertilt material, som strålskyddsskärm, som tungmetall vid tillverkning av svänghjul eller vid beredning av absorberande sammansättningar (getters) som används vid rening av vissa gaser.

2844 30 51
  till
  2844 30 69

Torium; legeringar, dispersioner (inbegripet kermeter), keramiska produkter samt blandningar, innehållande torium eller toriumföreningar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2844 , IV, särskilt A 2 och B 3.

2844 30 91
  och
  2844 30 99

Föreningar av uran utarmat på U 235 eller av torium, även blandade med varandra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2844 , IV B 1 och 3.

2844 40 10
  till
  2844 40 80

Radioaktiva grundämnen, isotoper och föreningar som inte omfattas av nr 2844 10
  ,
  2844 20
  eller
  2844 30
  ; legeringar, dispersioner (inbegripet kermeter), keramiska produkter samt blandningar, innehållande dessa grundämnen, isotoper eller föreningar; radioaktiva återstoder

För definition av begreppet ”isotoper” hänvisas till anmärkning 6 sista meningen till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2844 , I.

För övriga produkter som nämns i detta undernummer hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2844 , III.

2844 50 00

Förbrukade (bestrålade) bränsleelement till kärnreaktorer (

  Euratom

  )

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2844 , IV C 4.

2845

Isotoper som inte omfattas av nr 2844
  ; oorganiska och organiska föreningar av sådana isotoper, även inte kemiskt definierade

För definition av begreppet ”isotoper” hänvisas till anmärkning 6 sista meningen till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2844 , I.

2845 10 00

Tungt vatten (deuteriumoxid) (

  Euratom

  )

Detta undernummer omfattar tungt vatten (eller deuteriumoxid) som ser ut som vanligt vatten och har samma kemiska egenskaper. Dess fysiska egenskaper är däremot något annorlunda. Tungt vatten används som deuteriumkälla och i kärnreaktorer används det som en moderator för de neutroner som medverkar till klyvningen av uraniumatomerna.

2845 90 10

Deuterium och föreningar av deuterium; väte och föreningar av väte anrikade på deuterium; blandningar och lösningar innehållande dessa produkter (

  Euratom

  )

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2845 , tredje stycket, 1 och 3.

Detta undernummer omfattar även andra hydrerade organiska och oorganiska föreningar i vilka vätet helt eller delvis har ersatts av deuterium. De viktigaste är litiumdeuterid, deuteriumanrikade ämnen som ammoniak, svavelväte, bensen, bifenyl och trifenyler. Dessa produkter används inom kärnindustrin som neutronmoderatorer, som mellanprodukter vid framställningen av tungt vatten eller vid studium av den termonukleära fusionsreaktionen. Dessa föreningar är också mycket använda vid organisk analys och syntes.

2845 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar följande isotoper och föreningar:

| 1. | Kol 13, litium 6, litium 7 och föreningar av dessa. |
| --- | --- |

1.

Kol 13, litium 6, litium 7 och föreningar av dessa.

| 2. | Bor 10, bor 11, kväve 15, syre 18 och föreningar av dessa (t.ex. 10B2O3, 10B4C, 15NH3, H2
  18O). |
| --- | --- |

2.

Bor 10, bor 11, kväve 15, syre 18 och föreningar av dessa (t.ex. 10B2O3, 10B4C, 15NH3, H2
  18O).

Dessa används inom den vetenskapliga forskningen och kärnindustrin.

2846

Oorganiska och organiska föreningar av sällsynta jordartsmetaller, yttrium eller skandium eller av blandningar av dessa metaller

2846 10 00

Ceriumföreningar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2846 , tredje stycket, 1.

2846 90 10
  till
  2846 90 90

Andra slag

Dessa undernummer omfattar även föreningar av metaller av sällsynta jordartsmetaller, så kallade lantanidföreningar (eftersom lantan är grundelementet i dessa ämnen), som omfattar oxider av europium, gadolinium, samarium och terbium (terbit), som används som neutronabsorbatorer i styr- eller säkerhetsstavar i kärnreaktorer och i bildrör till färg-TV-apparater.

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2846 , tredje stycket, 2.

KAPITEL 29

ORGANISKA KEMIKALIER

Allmänna anmärkningar

Förkortningen (INN) (International non-proprietary name) som införts efter en benämning i Kombinerade nomenklaturen och de förklarande anmärkningarna till denna innebär att benämningen ingår i förteckningen över internationella generiska benämningar som fastställts för farmaceutiska ämnen av Världshälsoorganisationen.

Förkortningen (INNM) (International non-proprietary name (modified)) innebär att benämningen godtagits av Världshälsoorganisationen som en modifierad internationell generisk benämning.

Förkortningen (ISO) (International Organization for Standardization) innebär att benämningen ingår i rekommendation R 1750 från Internationella standardiseringsorganisationen om ”common names for pest control chemicals and plant growth regulators”.

Ett kondenserat system är ett system i vilket det ingår minst två ringar som har endast en bindning och endast två atomer gemensamt.

Detta kapitel omfattar inte isolerade kemiskt definierade organiska föreningar, som presenteras som ett kosttillskott i kapslar (med undantag av mikrokapslar), exempelvis av gelatin, eftersom kapslar utgör en form som inte omfattas av anmärkning 1 till detta kapitel.

| Anmärkning 1 a | Se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 29, allmänna anvisningar, A, de fyra första styckena.
  Detta kapitel omfattar bl.a.:






  1. | Antracen med en renhetsgrad av minst 90 viktprocent (undernr 2902 90 00 ). |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 1 a

Se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 29, allmänna anvisningar, A, de fyra första styckena.

Detta kapitel omfattar bl.a.:

1.

Antracen med en renhetsgrad av minst 90 viktprocent (undernr 2902 90 00 ).

| 2. | Bensen med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent (undernr 2902 20 00 ). |
| --- | --- |

2.

Bensen med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent (undernr 2902 20 00 ).

| 3. | Naftalen med en stelningspunkt på lägst 79,4 °C (undernr 2902 90 00 ). |
| --- | --- |

3.

Naftalen med en stelningspunkt på lägst 79,4 °C (undernr 2902 90 00 ).

| 4. | Toluen (toluol) med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent (undernr 2902 30 00 ). |
| --- | --- |

4.

Toluen (toluol) med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent (undernr 2902 30 00 ).

| 5. | Xylener (xyloler) med en xylenhalt av minst 95 viktprocent (alla isomerer sammantagna) (undernr 2902 41 00 till 2902 44 00 ). |
| --- | --- |

5.

Xylener (xyloler) med en xylenhalt av minst 95 viktprocent (alla isomerer sammantagna) (undernr 2902 41 00 till 2902 44 00 ).

| 6. | Etan och andra mättade acykliska kolväten (med undantag av metan och propan) i form av isolerade isomerer med en renhetsgrad av minst 95 volymprocent för gasformiga produkter (9) och 95 viktprocent för icke-gasformiga produkter (undernr 2901 10 00 ). |
| --- | --- |

6.

Etan och andra mättade acykliska kolväten (med undantag av metan och propan) i form av isolerade isomerer med en renhetsgrad av minst 95 volymprocent för gasformiga produkter (9) och 95 viktprocent för icke-gasformiga produkter (undernr 2901 10 00 ).

| 7. | Etylen med en renhetsgrad av minst 95 volymprocent (undernr 2901 21 00 ). |
| --- | --- |

7.

Etylen med en renhetsgrad av minst 95 volymprocent (undernr 2901 21 00 ).

| 8. | Propen med en renhetsgrad av minst 90 volymprocent (undernr 2901 22 00 ). |
| --- | --- |

8.

Propen med en renhetsgrad av minst 90 volymprocent (undernr 2901 22 00 ).

| 9. | Fettalkoholer med en renhetsgrad av minst 90 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten och innehållande sex eller flera kolatomer (undernr 2905 16 , 2905 17 00 eller 2905 29 90 ). |
| --- | --- |

9.

Fettalkoholer med en renhetsgrad av minst 90 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten och innehållande sex eller flera kolatomer (undernr 2905 16 , 2905 17 00 eller 2905 29 90 ).

| 10. | Kresoler (isolerade eller blandade isomerer) med en samlad kresolhalt av minst 95 viktprocent (undernr 2907 12 00 ). |
| --- | --- |

10.

Kresoler (isolerade eller blandade isomerer) med en samlad kresolhalt av minst 95 viktprocent (undernr 2907 12 00 ).

| 11. | Fenol med en renhetsgrad av minst 90 viktprocent (undernr 2907 11 00 ). |
| --- | --- |

11.

Fenol med en renhetsgrad av minst 90 viktprocent (undernr 2907 11 00 ).

| 12. | Xylenoler (isolerade eller blandade isomerer) med en samlad xylenolhalt av minst 95 viktprocent (undernr 2907 19 10 ). |
| --- | --- |

12.

Xylenoler (isolerade eller blandade isomerer) med en samlad xylenolhalt av minst 95 viktprocent (undernr 2907 19 10 ).

| 13. | Fettsyror (med undantag av oljesyra) med en renhetsgrad av minst 90 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten och innehållande sex eller flera kolatomer (nr 2915 och 2916 ). |
| --- | --- |

13.

Fettsyror (med undantag av oljesyra) med en renhetsgrad av minst 90 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten och innehållande sex eller flera kolatomer (nr 2915 och 2916 ).

| 14. | Oljesyra med en renhetsgrad av minst 85 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (undernr 2916 15 00 ). |
| --- | --- |

14.

Oljesyra med en renhetsgrad av minst 85 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (undernr 2916 15 00 ).

| 15. | Pyridin med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent (undernr 2933 31 00 ). |
| --- | --- |

15.

Pyridin med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent (undernr 2933 31 00 ).

| 16. | Metylpyridin (pikolin), 5-etyl-2-metylpyridin (5-etyl-2-pikolin) och 2-vinylpyridin med en renhetsgrad av minst 90 viktprocent (undernr 2933 39 ). |
| --- | --- |

16.

Metylpyridin (pikolin), 5-etyl-2-metylpyridin (5-etyl-2-pikolin) och 2-vinylpyridin med en renhetsgrad av minst 90 viktprocent (undernr 2933 39 ).

| 17. | Kinolin med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (bestämd genom gaskromatografi) (undernr 2933 49 90 ). |
| --- | --- |

17.

Kinolin med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (bestämd genom gaskromatografi) (undernr 2933 49 90 ).

| 18. | 1,2-dihydro-2,2,4-trimetylkinolin med en renhetsgrad överstigande 85 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (undernr 2933 49 90 ). |
| --- | --- |

18.

1,2-dihydro-2,2,4-trimetylkinolin med en renhetsgrad överstigande 85 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (undernr 2933 49 90 ).

| 19. | Akridin med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (bestämd genom gaskromatografi) (undernr 2933 99 80 ). |
| --- | --- |

19.

Akridin med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent beräknad på den vattenfria produkten (bestämd genom gaskromatografi) (undernr 2933 99 80 ).

| 20. | Derivaten av fettsyrorna och fettalkoholerna i punkt 9, 13 och 14 (t.ex. salter, estrar (med undantag av glycerinestrar), aminer, amider, nitriler) förutsatt att de uppfyller de villkor som fastställts för motsvarande fettsyror och -alkoholer. |
| --- | --- |

20.

Derivaten av fettsyrorna och fettalkoholerna i punkt 9, 13 och 14 (t.ex. salter, estrar (med undantag av glycerinestrar), aminer, amider, nitriler) förutsatt att de uppfyller de villkor som fastställts för motsvarande fettsyror och -alkoholer.

Anmärkning 1 b

Se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 29, allmänna anvisningar, A, sista stycket.

Anmärkning 1 d

Med vattenlösningar förstås endast verkliga vattenlösningar även om ämnet, på grund av otillräcklig vattenmängd, endast är delvis upplöst.

Anmärkning 1 f

Beträffande tillsättningen av ett stabiliseringsmedel, damningshindrande medel, färgämne eller luktämnen hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 29, allmänna anvisningar, A, näst sista stycket.

Anmärkning 1 g

Beträffande tillsättningen av ett stabiliseringsmedel, damningshindrande medel, färgämne eller luktämnen hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 29, allmänna anvisningar, A, näst sista stycket.

Anmärkning 5

Bestämmelserna i denna anmärkning gäller endast klassificeringen av de berörda produkterna enligt HS-nummer (se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 29, allmänna anvisningar, G).

För klassificering enligt varunummer inom ett HS-nummer används bestämmelserna i anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

| | I. KOLVÄTEN SAMT HALOGEN-, SULFO-, NITRO- OCH NITROSODERIVAT AV KOLVÄTEN |
| --- | --- |
| 2902 | Cykliska kolväten |
| 2902 19 00 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. azulen (bicyklo[5,3,0]dekapentaen) och alkylderivat av detta, t.ex. kamazulen (7-etyl-1,4-dimetylazulen), guajazulen (7-isopropyl-1,4-dimetylazulen), vetiverazulen (2isopropyl-4,8-dimetylazulen). |
| 2903 | Halogenderivat av kolväten |
| 2903 39 28 | Perfluorerade mättade fluorider

  Detta undernummer omfattar koltetrafluorid (tetrafluorometan). |
| 2903 39 39 | Andra omättade fluorider

  Detta undernummer omfattar tetrafluoretylen och trifluoroetylen. |
| 2903 81 00 | 1,2,3,4,5,6-hexaklorcyklohexan (HCH (ISO)), inbegripet lindan (ISO, INN)

  Detta undernummer omfattar lindan (ISO, INN). Lindan är gammaisomeren av hexaklorcyklohexan (HCH (ISO)) med en renhetsgrad av minst 99 %. Endast denna gammaisomer av HCH har insektsbekämpande egenskaper. Lindan används inom jordbruket och för behandling av trä. |
| | II. ALKOHOLER SAMT HALOGEN-, SULFO-, NITRO- OCH NITROSODERIVAT AV ALKOHOLER |
| 2905 | Acykliska alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana alkoholer |
| 2905 14 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar endast följande alkoholer: sek-butylalkohol (butan-2-ol) och isobutylalkohol (2-metylpropan-1-ol). |
| 2905 19 00 | Andra

  Detta undernummer omfattar pentanol (amylalkohol) av följande: n-amylalkohol (pentan-1-ol), sek-amylalkohol (pentan-2-ol), tert-amylalkohol (2-metylbutan-2-ol, amylenhydrat), isoamylalkohol (3-metylbutan-1-ol), sek-isamylalkohol (3-metylbutan-2-ol), 2-metylbutan-1-ol, neopentylalkohol (neoamyl, 2,2dimetylpropan-1-ol), pentan-3-ol. |
| 2905 44 11
  till
  2905 44 99 | D-glucitol (sorbitol)

  Dessa undernummer omfattar endast D-glucitol (sorbitol) som uppfyller bestämmelserna i anmärkning 1 till detta kapitel. De typer av D-glucitol (sorbitol) som inte uppfyller dessa bestämmelser klassificeras enligt undernr 3824 60 11 till 3824 60 99 . |
| 2906 | Cykliska alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana alkoholer |
| 2906 11 00 | Mentol

  Detta undernummer omfattar endast (–)-paramentol-3 ((–)-trans-1,2-cis-1,5-isopropyl-2-metyl-5-cyklohexanol), (±)-paramentol-3 och (+)-paramentol-3.
  Undernumret omfattar inte neomentol, isomentol och neoisomentol (undernr 2906 19 00 ). |
| | VI. FÖRENINGAR MED KETON- ELLER KINONFUNKTION |
| 2914 | Ketoner och kinoner, även med annan syrefunktion, samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana föreningar |
| 2914 50 00 | Ketonfenoler och ketoner med annan syrefunktion

  Med ”annan syrefunktion” i detta undernummer förstås de syrefunktioner som nämns i de föregående numren i detta kapitel, med undantag av alkohol-, aldehyd- och fenolfunktionerna. |
| 2914 61 00
  till
  2914 69 80 | Kinoner

  Dessa undernummer omfattar de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2914 , E och F. Begreppet ”kinoner” i dessa undernummer skall förstås i stora drag, dvs. ”kinoner, även med annan syrefunktion”. De omfattar därför kinoner med annan syrefunktion (med undantag av kinonfunktionen), kinonalkoholer, kinonfenoler, kinonaldehyder och kinoner med annan syrefunktion (med undantag av ovanstående). |
| | VII. KARBOXYLSYROR OCH DERAS ANHYDRIDER, HALOGENIDER, PEROXIDER OCH PEROXISYROR SAMT HALOGEN-, SULFO-, NITRO- OCH NITROSODERIVAT AV SÅDANA FÖRENINGAR |
| 2915 | Mättade acykliska monokarboxylsyror samt deras anhydrider, halogenider, peroxider och peroxisyror; halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana föreningar

  Beträffande renhetsgraden för fettsyror och derivat av dessa hänvisas till de förklarande anmärkningarna till detta kapitel, allmänna anvisningar, anmärkning 1 a, punkt 13 och 20. |
| 2916 | Omättade acykliska monokarboxylsyror, cykliska monokarboxylsyror samt deras anhydrider, halogenider, peroxider och peroxisyror; halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana föreningar

  Beträffande renhetsgraden för fettsyror och derivat av dessa hänvisas till de förklarande anmärkningarna till detta kapitel, allmänna anmärkningar, anmärkning 1 a, punkt 13, 14 och 20. |
| | IX. FÖRENINGAR MED KVÄVEFUNKTION |
| 2921 | Föreningar med aminofunktion |
| 2921 42 00 | Anilinderivat och salter av anilinderivat

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2921 42 till 2921 49 . |
| 2921 43 00 | Toluidiner och derivat av toluidiner; salter av dessa föreningar

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2921 42 till 2921 49 . |
| 2921 44 00 | Difenylamin och derivat av difenylamin; salter av dessa föreningar

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2921 42 till 2921 49 . |
| 2921 45 00 | 1-Naftylamin (α-naftylamin), 2-naftylamin (β-naftylamin) och derivat av dessa aminer; salter av dessa föreningar

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2921 42 till 2921 49 . |
| 2921 49 00 | Andra slag

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2921 42 till 2921 49 . |
| 2923 | Kvaternära ammoniumsalter och ammoniumhydroxider; lecitiner och andra fosfoaminolipider, även inte kemiskt definierade |
| 2923 20 00 | Lecitiner och andra fosfoaminolipider

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2923 , fjärde stycket, 2.
  De andra fosfoaminolipiderna enligt detta undernummer är lecitinliknande estrar (fosfatider). Dessa omfattar bl.a. cefalin, vars kvävehaltiga organiska baser är kolamin och serin samt sfingomyelin, vars kvävehaltiga baser är kolin och sfingosin. |
| 2925 | Föreningar med karboximidfunktion (inbegripet sackarin och dess salter) och föreningar med iminofunktion |
| 2925 11 00 | Sackarin och salter av sackarin

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2925 , A, första stycket, 1. |
| | X. METALLORGANISKA FÖRENINGAR OCH ORGANISKA FÖRENINGAR AV ICKEMETALLER, HETEROCYKLISKA FÖRENINGAR, NUKLEINSYROR OCH SALTER AV NUKLEINSYROR SAMT SULFONAMIDER |
| 2930 | Svavelorganiska föreningar

  Svavelorganiska föreningar enligt definitionen i anmärkning 6 till detta kapitel klassificeras enligt detta nummer oavsett om de innehåller andra ickemetaller eller metaller som är direkt förbundna med kolatomer. |
| 2932 | Heterocykliska föreningar med enbart syre som heteroatom(er) |
| 2932 20 10
  till
  2932 20 90 | Laktoner

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2932 20 .
  Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2932 , B. |
| 2933 | Heterocykliska föreningar med enbart kväve som heteroatom(er) |
| 2933 11 10
  och
  2933 11 90 | Fenazon (antipyrin) och derivat av fenazon

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2933 11 , 2933 21 och 2933 54 . |
| 2933 21 00 | Hydantoin och derivat av hydantoin

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2933 11 , 2933 21 och 2933 54 . |
| 2933 49 10 | Halogenderivat av kinolin; derivat av kinolinkarboxylsyra

  Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2933 , första stycket, D.
  Med ”halogenderivat av kinolin” avses i detta undernummer endast sådana derivat av kinolin i vilka en eller flera väteatomer i det aromatiska ringsystemet har bytts ut mot motsvarande antal halogenatomer.
  Uttrycket ”derivat av kinolinkarboxylsyra” omfattar derivat av kinolinkarboxylsyra i vilka en eller flera väteatomer i det aromatiska ringsystemet och/eller syrafunktionen har bytts ut. |
| 2933 52 00 | Malonylkarbamid (barbitursyra) och salter av malonylkarbamid

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2933 11 , 2933 21 och 2933 54 . |
| 2933 54 00 | Andra derivat av malonylurea (barbitursyra); salter av dessa föreningar

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2933 11 , 2933 21 och 2933 54 . |
| 2933 79 00 | Andra

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2933 79 .
  Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2933 , G 2 till 7. |
| | XI. PROVITAMINER, VITAMINER OCH HORMONER |
| 2936 | Provitaminer och vitaminer, naturliga eller syntetiskt reproducerade (inbegripet naturliga koncentrat), sådana derivat av provitaminer eller vitaminer som används främst som vitaminer samt blandningar av dessa ämnen med varandra, även i lösning

  Produkterna enligt detta nummer kan vara






  — | stabiliserade med olja, |

I. KOLVÄTEN SAMT HALOGEN-, SULFO-, NITRO- OCH NITROSODERIVAT AV KOLVÄTEN

2902

Cykliska kolväten

2902 19 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. azulen (bicyklo[5,3,0]dekapentaen) och alkylderivat av detta, t.ex. kamazulen (7-etyl-1,4-dimetylazulen), guajazulen (7-isopropyl-1,4-dimetylazulen), vetiverazulen (2isopropyl-4,8-dimetylazulen).

2903

Halogenderivat av kolväten

2903 39 28

Perfluorerade mättade fluorider

Detta undernummer omfattar koltetrafluorid (tetrafluorometan).

2903 39 39

Andra omättade fluorider

Detta undernummer omfattar tetrafluoretylen och trifluoroetylen.

2903 81 00

1,2,3,4,5,6-hexaklorcyklohexan (HCH (ISO)), inbegripet lindan (ISO, INN)

Detta undernummer omfattar lindan (ISO, INN). Lindan är gammaisomeren av hexaklorcyklohexan (HCH (ISO)) med en renhetsgrad av minst 99 %. Endast denna gammaisomer av HCH har insektsbekämpande egenskaper. Lindan används inom jordbruket och för behandling av trä.

II. ALKOHOLER SAMT HALOGEN-, SULFO-, NITRO- OCH NITROSODERIVAT AV ALKOHOLER

2905

Acykliska alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana alkoholer

2905 14 90

Andra

Detta undernummer omfattar endast följande alkoholer: sek-butylalkohol (butan-2-ol) och isobutylalkohol (2-metylpropan-1-ol).

2905 19 00

Andra

Detta undernummer omfattar pentanol (amylalkohol) av följande: n-amylalkohol (pentan-1-ol), sek-amylalkohol (pentan-2-ol), tert-amylalkohol (2-metylbutan-2-ol, amylenhydrat), isoamylalkohol (3-metylbutan-1-ol), sek-isamylalkohol (3-metylbutan-2-ol), 2-metylbutan-1-ol, neopentylalkohol (neoamyl, 2,2dimetylpropan-1-ol), pentan-3-ol.

2905 44 11
  till
  2905 44 99

D-glucitol (sorbitol)

Dessa undernummer omfattar endast D-glucitol (sorbitol) som uppfyller bestämmelserna i anmärkning 1 till detta kapitel. De typer av D-glucitol (sorbitol) som inte uppfyller dessa bestämmelser klassificeras enligt undernr 3824 60 11 till 3824 60 99 .

2906

Cykliska alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana alkoholer

2906 11 00

Mentol

Detta undernummer omfattar endast (–)-paramentol-3 ((–)-trans-1,2-cis-1,5-isopropyl-2-metyl-5-cyklohexanol), (±)-paramentol-3 och (+)-paramentol-3.

Undernumret omfattar inte neomentol, isomentol och neoisomentol (undernr 2906 19 00 ).

VI. FÖRENINGAR MED KETON- ELLER KINONFUNKTION

2914

Ketoner och kinoner, även med annan syrefunktion, samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana föreningar

2914 50 00

Ketonfenoler och ketoner med annan syrefunktion

Med ”annan syrefunktion” i detta undernummer förstås de syrefunktioner som nämns i de föregående numren i detta kapitel, med undantag av alkohol-, aldehyd- och fenolfunktionerna.

2914 61 00
  till
  2914 69 80

Kinoner

Dessa undernummer omfattar de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2914 , E och F. Begreppet ”kinoner” i dessa undernummer skall förstås i stora drag, dvs. ”kinoner, även med annan syrefunktion”. De omfattar därför kinoner med annan syrefunktion (med undantag av kinonfunktionen), kinonalkoholer, kinonfenoler, kinonaldehyder och kinoner med annan syrefunktion (med undantag av ovanstående).

VII. KARBOXYLSYROR OCH DERAS ANHYDRIDER, HALOGENIDER, PEROXIDER OCH PEROXISYROR SAMT HALOGEN-, SULFO-, NITRO- OCH NITROSODERIVAT AV SÅDANA FÖRENINGAR

2915

Mättade acykliska monokarboxylsyror samt deras anhydrider, halogenider, peroxider och peroxisyror; halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana föreningar

Beträffande renhetsgraden för fettsyror och derivat av dessa hänvisas till de förklarande anmärkningarna till detta kapitel, allmänna anvisningar, anmärkning 1 a, punkt 13 och 20.

2916

Omättade acykliska monokarboxylsyror, cykliska monokarboxylsyror samt deras anhydrider, halogenider, peroxider och peroxisyror; halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana föreningar

Beträffande renhetsgraden för fettsyror och derivat av dessa hänvisas till de förklarande anmärkningarna till detta kapitel, allmänna anmärkningar, anmärkning 1 a, punkt 13, 14 och 20.

IX. FÖRENINGAR MED KVÄVEFUNKTION

2921

Föreningar med aminofunktion

2921 42 00

Anilinderivat och salter av anilinderivat

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2921 42 till 2921 49 .

2921 43 00

Toluidiner och derivat av toluidiner; salter av dessa föreningar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2921 42 till 2921 49 .

2921 44 00

Difenylamin och derivat av difenylamin; salter av dessa föreningar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2921 42 till 2921 49 .

2921 45 00

1-Naftylamin (α-naftylamin), 2-naftylamin (β-naftylamin) och derivat av dessa aminer; salter av dessa föreningar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2921 42 till 2921 49 .

2921 49 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2921 42 till 2921 49 .

2923

Kvaternära ammoniumsalter och ammoniumhydroxider; lecitiner och andra fosfoaminolipider, även inte kemiskt definierade

2923 20 00

Lecitiner och andra fosfoaminolipider

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2923 , fjärde stycket, 2.

De andra fosfoaminolipiderna enligt detta undernummer är lecitinliknande estrar (fosfatider). Dessa omfattar bl.a. cefalin, vars kvävehaltiga organiska baser är kolamin och serin samt sfingomyelin, vars kvävehaltiga baser är kolin och sfingosin.

2925

Föreningar med karboximidfunktion (inbegripet sackarin och dess salter) och föreningar med iminofunktion

2925 11 00

Sackarin och salter av sackarin

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2925 , A, första stycket, 1.

X. METALLORGANISKA FÖRENINGAR OCH ORGANISKA FÖRENINGAR AV ICKEMETALLER, HETEROCYKLISKA FÖRENINGAR, NUKLEINSYROR OCH SALTER AV NUKLEINSYROR SAMT SULFONAMIDER

2930

Svavelorganiska föreningar

Svavelorganiska föreningar enligt definitionen i anmärkning 6 till detta kapitel klassificeras enligt detta nummer oavsett om de innehåller andra ickemetaller eller metaller som är direkt förbundna med kolatomer.

2932

Heterocykliska föreningar med enbart syre som heteroatom(er)

2932 20 10
  till
  2932 20 90

Laktoner

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2932 20 .

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2932 , B.

2933

Heterocykliska föreningar med enbart kväve som heteroatom(er)

2933 11 10
  och
  2933 11 90

Fenazon (antipyrin) och derivat av fenazon

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2933 11 , 2933 21 och 2933 54 .

2933 21 00

Hydantoin och derivat av hydantoin

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2933 11 , 2933 21 och 2933 54 .

2933 49 10

Halogenderivat av kinolin; derivat av kinolinkarboxylsyra

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2933 , första stycket, D.

Med ”halogenderivat av kinolin” avses i detta undernummer endast sådana derivat av kinolin i vilka en eller flera väteatomer i det aromatiska ringsystemet har bytts ut mot motsvarande antal halogenatomer.

Uttrycket ”derivat av kinolinkarboxylsyra” omfattar derivat av kinolinkarboxylsyra i vilka en eller flera väteatomer i det aromatiska ringsystemet och/eller syrafunktionen har bytts ut.

2933 52 00

Malonylkarbamid (barbitursyra) och salter av malonylkarbamid

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2933 11 , 2933 21 och 2933 54 .

2933 54 00

Andra derivat av malonylurea (barbitursyra); salter av dessa föreningar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2933 11 , 2933 21 och 2933 54 .

2933 79 00

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2933 79 .

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2933 , G 2 till 7.

XI. PROVITAMINER, VITAMINER OCH HORMONER

2936

Provitaminer och vitaminer, naturliga eller syntetiskt reproducerade (inbegripet naturliga koncentrat), sådana derivat av provitaminer eller vitaminer som används främst som vitaminer samt blandningar av dessa ämnen med varandra, även i lösning

Produkterna enligt detta nummer kan vara

—

stabiliserade med olja,

| — | stabiliserade med hjälp av ett överdrag, t.ex. gelatin, vax, fetter, gummi av olika slag eller cellulosaderivat i form av mikrokapslar, |
| --- | --- |

—

stabiliserade med hjälp av ett överdrag, t.ex. gelatin, vax, fetter, gummi av olika slag eller cellulosaderivat i form av mikrokapslar,

| — | adsorberade på kiseldioxid. |
| --- | --- |

—

adsorberade på kiseldioxid.

Klassificeringen enligt detta nummer påverkas inte av tillsatsen av mjukningsmedel eller klumpförebyggande medel.

Adsorbat på jonbytare omfattas däremot inte av detta nummer utan klassificeras efter sin sammansättning och användning.

2936 90 00

Andra slag, inbegripet naturliga koncentrat

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2936 90 .

2937

Hormoner, prostaglandiner, tromboxaner och leukotriener, naturliga eller syntetiskt reproducerade; derivat och strukturellt analoga ämnen därav, inbegripet kedjemodifierade polypeptider, använda främst som hormoner

Beträffande definitionen av uttrycket ”hormoner” och av begreppen ”använda främst som hormoner” hänvisas till anmärkning 8 till detta kapitel.

Detta nummer omfattar endast produkter som uppfyller villkoren i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , första stycket, I till VI samt andra stycket.

2937 11 00

Somatotropin, samt derivat och strukturella analoger av somatotropin

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , lista över produkter som ska klassificeras enligt nr 2937 , A 1.

2937 12 00

Insulin och salter av insulin

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , lista över produkter som ska klassificeras enligt nr 2937 , A 2.

2937 19 00

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , lista över produkter som ska klassificeras enligt nr 2937 , A 3 till 20.

2937 21 00
  till
  2937 29 00

Binjurebarkhormoner samt derivat och strukturella analoger av binjurebarkhormoner

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , lista över produkter som ska klassificeras enligt nr 2937 , B.

Se också i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , ”Lista över steroider använda främst på grund av sin hormonfunktion” beträffande de produkter som har beteckningen ”kortikosteroid”.

2937 21 00

Kortison, hydrokortison, prednison (dehydrokortison) och prednisolon (dehydrohydrokortison)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , lista över produkter som ska klassificeras enligt nr 2937 , B 1 a till d.

2937 22 00

Halogenerade derivat av binjurebarkhormoner

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , lista över produkter som ska klassificeras enligt nr 2937 , B 2.

2937 23 00

Östrogener och progestogener

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , lista över produkter som ska klassificeras enligt nr 2937 , B 3.

Se också i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , ”Lista över steroider” beträffande de produkter som har beteckningen ”östrogen” eller ”progestogen”.

2937 29 00

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , lista över produkter som ska klassificeras enligt nr 2937 , B 1 e och f och B 4.

2937 50 00

Prostaglandiner, tromboxaner och leukotriener samt derivat och strukturella analoger av sådana ämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , lista över produkter som ska klassificeras enligt nr 2937 , C.

2937 90 00

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2937 , lista över produkter som ska klassificeras enligt nr 2937 , D.

XII. GLYKOSIDER OCH ALKALOIDER, NATURLIGA ELLER SYNTETISKT REPRODUCERADE, SAMT SALTER, ETRAR, ESTRAR OCH ANDRA DERIVAT AV SÅDANA ÄMNEN

2938

Glykosider, naturliga eller syntetiskt reproducerade, samt salter, etrar, estrar och andra derivat av glykosider

Glykosider enligt detta nummer består av en sockerdel och en icke-sockerdel (aglykon). Dessa delar är bundna till varandra via sockrets anomeriska kolatom. Följaktligen anses inte sådana produkter som vaccinin och hamamelitannin enligt nr 2940 vara glykosider.

De vanligaste naturligt förekommande glykosiderna är O-glykosider. Det finns dock även naturligt förekommande N-glykosider, S-glykosider och C-glykosider, i vilka sockrets anomeriska kol är bundet till aglykonen via en kväveatom, svavelatom eller kolatom (t.ex. sinigrin, aloin, scoparin).

Följande produkter omfattas inte av detta nummer:

| a) | Nukleosider och nukleotider enligt nr 2934 (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2934 , tredje stycket, D 5). |
| --- | --- |

a)

Nukleosider och nukleotider enligt nr 2934 (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2934 , tredje stycket, D 5).

| b) | Alkaloider enligt nr 2939 (t.ex. tomatin). |
| --- | --- |

b)

Alkaloider enligt nr 2939 (t.ex. tomatin).

| c) | Antibiotika enligt nr 2941 (t.ex. toyocamicin). |
| --- | --- |

c)

Antibiotika enligt nr 2941 (t.ex. toyocamicin).

2938 90 10

Digitalisglykosider

Förutom de föreningar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2938 , tredje stycket, 2, omfattar detta undernummer bl.a.:

| — | Acetyldigitoxin, acetyldigoxin, acetylgitoxin. |
| --- | --- |

—

Acetyldigitoxin, acetyldigoxin, acetylgitoxin.

| — | Deacetyllanatosid A, B, C och D. |
| --- | --- |

—

Deacetyllanatosid A, B, C och D.

| — | Digifolein, diginatin, diginin, digipurpurin, Digitalinum verum och germanicum. |
| --- | --- |

—

Digifolein, diginatin, diginin, digipurpurin, Digitalinum verum och germanicum.

| — | Gitalin, gitaloxin, gitonin, gitoxin, glukoverodoxin. |
| --- | --- |

—

Gitalin, gitaloxin, gitonin, gitoxin, glukoverodoxin.

| — | Lanafolein, lanatosid A, B, C och D. |
| --- | --- |

—

Lanafolein, lanatosid A, B, C och D.

| — | Tigonin, verodoxin. |
| --- | --- |

—

Tigonin, verodoxin.

2938 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar de föreningar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2938 , tredje stycket, 4 till 9 och de två sista styckena.

2939

Alkaloider, naturliga eller syntetiskt reproducerade, samt salter, etrar, estrar och andra derivat av alkaloider

2939 69 00

Andra

Detta undernummer omfattar följande alkaloider ur rågmjöldryga: Ergotaminin, ergosin och ergosinin; ergokristin och ergokristinin; ergokryptin och ergokryptinin; ergokornin och ergokorninin, ergobasin och ergobasinin samt derivat av dessa, t.ex. dihydroergotamin, dihydroergotoxin, metylergobasin.

2939 71 00

Kokain, ekgonin, levometamfetamin, metamfetamin (INN), metamfetaminracemat; salter, estrar och andra derivat av sådana ämnen

Detta undernummer inbegriper syntetiskt reproducerade alkaloider.

2939 79

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till undernummer 2939 71 00 .

XIII. ANDRA ORGANISKA FÖRENINGAR

2941

Antibiotika

2941 10 00

Penicilliner samt penicillinderivat med penicillinsyrastruktur; salter av dessa ämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2941 10 .

Exempel på penicillin är bl.a. bensylpenicillinnatrium (fenacetylpenint natrium), amylpenicillinnatrium (n-karboxyhexenylpenint natrium), biosyntetiska penicilliner och depåpenicilliner, t.ex. prokainpenicillin och benzatindipenicillin.

2941 20 30
  och
  2941 20 80

Streptomyciner och streptomycinderivat; salter av dessa ämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2941 20 .

Förutom streptomycin omfattar dessa undernummer dihydrostreptomycin, mannosidostreptomycin och salter av samtliga dessa produkter, t.ex. sulfater och pantotenater.

2941 30 00

Tetracykliner och tetracyklinderivat; salter av dessa ämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2941 30 .

Detta undernummer omfattar bl.a. oxitetracyklin och tetracyklinhydroklorid.

2941 40 00

Kloramfenikol och kloramfenikolderivat; salter av dessa ämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2941 40 .

2941 50 00

Erytromycin och erytromycinderivat; salter av dessa ämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 2941 50 .

Erytromycinsalter omfattar bl.a. hydroklorid, sulfat, citrat, palmitat, stearat och glukoheptonat. Med syraklorider bildar erytromycin motsvarande estrar och med syraanhydrider bildar det monoestrar, t.ex. glutarat, maleat och ftalat.

KAPITEL 30

FARMACEUTISKA PRODUKTER

Allmänna anmärkningar

Beskrivningen av en produkt som ett medikament i Europeiska unionens lagstiftning (med undantag av beskrivningar som särskilt berör klassificeringen i Kombinerade nomenklaturen) eller i medlemsstaternas nationella lagstiftning eller i någon farmakopé är inte avgörande för klassificeringen enligt detta kapitel.

| Kompletterande anmärkning 1 | 1. | Örtmediciner är preparat baserade på ett eller flera verksamma ämnen som framställts genom att växter eller växtdelar utsatts för processer såsom torkning, krossning, extraktion eller rening.
  Med verksamt ämne avses ett kemiskt definierat ämne, en grupp av kemiskt definierade ämnen (t.ex. alkaloider, polyfenoler, antocyaniner) eller ett växtextrakt. Dessa verksamma ämnen måste ha medicinska egenskaper för att förebygga eller behandla specifika sjukdomar eller åkommor. |
| --- | --- | --- |

Kompletterande anmärkning 1

1.

Örtmediciner är preparat baserade på ett eller flera verksamma ämnen som framställts genom att växter eller växtdelar utsatts för processer såsom torkning, krossning, extraktion eller rening.

Med verksamt ämne avses ett kemiskt definierat ämne, en grupp av kemiskt definierade ämnen (t.ex. alkaloider, polyfenoler, antocyaniner) eller ett växtextrakt. Dessa verksamma ämnen måste ha medicinska egenskaper för att förebygga eller behandla specifika sjukdomar eller åkommor.

| 2. | Homeopatika är läkemedel som framställts av produkter, ämnen eller kompositioner kallade homeopatiska stamlösningar (modertinkturer). Graden av utspädning måste anges (t.ex. D6). |
| --- | --- |

2.

Homeopatika är läkemedel som framställts av produkter, ämnen eller kompositioner kallade homeopatiska stamlösningar (modertinkturer). Graden av utspädning måste anges (t.ex. D6).

| 3. | Vitaminer och mineralpreparat är preparat baserade på vitaminer enligt nummer 2936 , mineraler (inbegripet spårämnen) och blandningar därav. De används för att behandla eller hindra specifika sjukdomar, åkommor eller symptom därpå. Sådana preparat innehåller en mycket större – vanligtvis åtminstone tre gånger större – mängd vitaminer eller mineraler än rekommenderat dagligt intag (RDA).
  Vad beträffar det rekommenderade dagliga intaget (RDI) för vissa vitaminer och mineraler, se t.ex. tabellen i bilaga XIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (EUT L 304, 22.11.2011, s. 58) som återges nedan:








  Vitaminer och mineraler | RDI |
| --- | --- | --- |
| Vitamin A | 800 μg |
| Vitamin D | 5 μg |
| Vitamin E | 12 mg |
| Vitamin K | 75 μg |
| Vitamin C | 80 mg |
| Tiamin | 1,1 mg |
| Riboflavin | 1,4 mg |
| Niacin | 16 mg |
| Vitamin B6 | 1,4 mg |
| Folsyra | 200 μg |
| Vitamin B12 | 2,5 μg |
| Biotin | 50 μg |
| Pantotensyra | 6 mg |
| Kalium | 2 000 mg |
| Klorid | 800 mg |
| Kalcium | 800 mg |
| Fosfor | 700 mg |
| Magnesium | 375 mg |
| Järn | 14 mg |
| Zink | 10 mg |
| Koppar | 1 mg |
| Mangan | 2 mg |
| Fluorid | 3,5 mg |
| Selen | 55 μg |
| Krom | 40 μg |
| Molybden | 50 μg |
| Jod | 150 μg |

3.

Vitaminer och mineralpreparat är preparat baserade på vitaminer enligt nummer 2936 , mineraler (inbegripet spårämnen) och blandningar därav. De används för att behandla eller hindra specifika sjukdomar, åkommor eller symptom därpå. Sådana preparat innehåller en mycket större – vanligtvis åtminstone tre gånger större – mängd vitaminer eller mineraler än rekommenderat dagligt intag (RDA).

Vad beträffar det rekommenderade dagliga intaget (RDI) för vissa vitaminer och mineraler, se t.ex. tabellen i bilaga XIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (EUT L 304, 22.11.2011, s. 58) som återges nedan:

Vitaminer och mineraler

RDI

Vitamin A

800 μg

Vitamin D

5 μg

Vitamin E

12 mg

Vitamin K

75 μg

Vitamin C

80 mg

Tiamin

1,1 mg

Riboflavin

1,4 mg

Niacin

16 mg

Vitamin B6

1,4 mg

Folsyra

200 μg

Vitamin B12

2,5 μg

Biotin

50 μg

Pantotensyra

6 mg

Kalium

2 000 mg

Klorid

800 mg

Kalcium

800 mg

Fosfor

700 mg

Magnesium

375 mg

Järn

14 mg

Zink

10 mg

Koppar

1 mg

Mangan

2 mg

Fluorid

3,5 mg

Selen

55 μg

Krom

40 μg

Molybden

50 μg

Jod

150 μg

| 4. | Rekommenderat dagligt intag (RDI) av essentiella aminosyror för vuxna med en vikt av 70 kg, enligt det gemensamma samrådet 2007 med experter från FAO, WHO och UNU:








  Essentiell aminosyra | RDI (mg) |
| --- | --- | --- |
| Histidin | 700 |
| Isoleucin | 1 400 |
| Leucin | 2 730 |
| Lysin | 2 100 |
| Metionin + Cystein | 1 050 |
| Cystein | 287 |
| Metionin | 728 |
| Fenylalanin + Tyrosin | 1 750 |
| Treonin | 1 050 |
| Tryptofan | 280 |
| Valin | 1 820 |

4.

Rekommenderat dagligt intag (RDI) av essentiella aminosyror för vuxna med en vikt av 70 kg, enligt det gemensamma samrådet 2007 med experter från FAO, WHO och UNU:

Essentiell aminosyra

RDI (mg)

Histidin

700

Isoleucin

1 400

Leucin

2 730

Lysin

2 100

Metionin + Cystein

1 050

Cystein

287

Metionin

728

Fenylalanin + Tyrosin

1 750

Treonin

1 050

Tryptofan

280

Valin

1 820

Rekommenderat dagligt intag (RDI) av essentiella fettsyror för vuxna med en vikt av 70 kg, enligt det gemensamma samrådet 2007 med experter från FAO, WHO och UNU:

| | Typ av essentiella fettsyror | Namn på den essentiella fettsyran | RDI (g) |
| --- | --- | --- | --- |
| n-3-fleromättade fettsyror | linolensyra (ALA) | 2 |
| långkedjiga n-3 fleromättade fettsyror | EPA plus DHA | 0,25 |
| n-6-fleromättade fettsyror | linolsyra | 10 |

Typ av essentiella fettsyror

Namn på den essentiella fettsyran

RDI (g)

n-3-fleromättade fettsyror

linolensyra (ALA)

2

långkedjiga n-3 fleromättade fettsyror

EPA plus DHA

0,25

n-6-fleromättade fettsyror

linolsyra

10

Nr 3004 omfattar bland annat inte näringstillskott eller dietpreparat (se även anmärkning 1 a till detta kapitel).

| 3001 | Körtlar och andra organ för organoterapeutiskt bruk, torkade, även pulveriserade; extrakter av körtlar eller andra organ eller av deras sekret, för organoterapeutiskt bruk; heparin och salter av heparin; andra ämnen och material från människor eller djur, beredda för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans |
| --- | --- |
| 3001 20 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. den så kallade intrinsic factor (torkat, renat extrakt av magslemhinna av svin). |
| 3001 90 20
  till
  3001 90 98 | Andra slag

  Utöver de körtlar och andra organ som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3001 , A omfattar dessa undernummer bl.a. hypofys, binjurekapslar och sköldkörtel. |
| 3001 90 91 | Heparin och salter av heparin

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3001 , C. |
| 3002 | Människoblod; djurblod berett för terapeutiskt, profylaktiskt eller diagnostiskt bruk; immunsera, andra fraktioner av blod och immunologiska produkter, även modifierade eller erhållna genom biotekniska processer; vacciner, toxiner, kulturer av mikroorganismer (med undantag av jäst) och liknande produkter |
| 3002 12 00 | Immunsera och andra fraktioner av blod

  Detta undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3002 , C 1, andra och tredje stycket.
  Detta undernummer omfattar bl.a. normalsera, blodplasma, fibrinogen, fibrin och blodalbumin, förutsatt att det är berett för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk (t.ex. albumin från människor som erhållits genom fraktionering av blodplasma från människoblod).
  Blodalbumin som inte är berett för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk omfattas därför inte av detta kapitel (anmärkning 1 h till detta kapitel) (nr 3502 ).
  Det omfattar inte sera som används som blodgrupperingsreagens (nr 3006 ). |
| 3002 13 00
  till
  3002 19 00 | Immunologiska produkter och Andra

  Dessa undernummer omfattar den produkt som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3002 , C 2. |
| 3002 20 00 | Vacciner för människor

  Beträffande tolkningen av begreppet vacciner hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3002 , D 1. |
| 3002 30 00 | Vacciner för djur

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 3002 20 00 . |
| 3002 90 50 | Kulturer av mikroorganismer

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3002 , D 3. |
| 3002 90 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. toxiner och, om de utgör ”liknande produkter”, de symbiotiska parasiter som används för behandling av vissa sjukdomar, t.ex. Plasmodium (malariaparasiten) och Trypanosoma cruzi. |
| 3003 | Medikamenter (med undantag av varor enligt nr 3002
  ,
  3005
  eller
  3006
  ) bestående av två eller flera beståndsdelar som har blandats med varandra för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk men som inte föreligger i avdelade doser eller i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln |
| 3003 10 00 | Innehållande penicilliner, penicillinderivat med penicillinsyrastruktur, streptomyciner eller streptomycinderivat

  Detta undernummer omfattar även kombinationer av penicillin och streptomycin. |
| 3004 | Medikamenter (med undantag av varor enligt nr 3002
  ,
  3005
  eller
  3006
  ) bestående av blandade eller oblandade produkter för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk, föreliggande i avdelade doser (inbegripet doser i form av system för transdermal administration) eller i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln

  Se kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.
  I motsats till föregående nummer omfattar detta nummer även ”oblandade produkter”. Beträffande tolkningen av begreppet ”oblandade produkter” hänvisas till anmärkning 3 a till detta kapitel och till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3004 , fjärde och femte stycket.
  Begreppen ”i avdelade doser (inbegripet doser i form av system för transdermal administration)” och ”i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk” definieras i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3004 , första och andra stycket.
  Numret omfattar också medikamenter som föreligger i förpackningar för långvarigt bruk eller för sjukhus och liknande institutioner. Dessa förpackningar innehåller ett större antal enheter av produkten och det finns i allmänhet en anvisning på förpackningen om att produkterna är avsedda för långvarigt bruk eller för bruk på sjukhus.
  Medikamenter i ampuller eller flaskor som t.ex. innehåller antibiotika, hormoner eller lyofiliserade produkter är inte undantagna från detta nummer även om de före användningen måste tillsättas pyrogenfritt vatten eller något annat lösningsmedel. |
| 3005 | Vadd, förbandsgas, bindor och liknande artiklar (t.ex. färdiga förband, häftplåster och kataplasmer), impregnerade eller överdragna med farmaceutiska ämnen eller föreliggande i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln för medicinskt, kirurgiskt, dentalt eller veterinärt ändamål |
| 3005 10 00 | Häftplåster och andra artiklar belagda med ett häftande skikt

  Detta undernummer omfattar inte flytande förband (undernr 3005 90 99 ). |
| 3006 | Farmaceutiska produkter enligt anmärkning 4 till detta kapitel |
| 3006 10 10
  till
  3006 10 90 | Steril katgut, liknande sterila suturmaterial för kirurgiskt bruk (inbegripet sterila resorberbara trådar för kirurgiskt eller dentalt bruk) samt sterilt lim för användning inom kirurgin för tillslutning av sår; steril laminaria och sterila laminariastift; sterila resorberbara blodstillande medel för kirurgiskt eller dentalt bruk; sterila adhesionsbarriärer för kirurgiskt eller dentalt bruk, även resorberbara

  Uttrycken enligt dessa undernummer skall tolkas strikt. De omfattar därför inte sterila suturklämmor (nr 9018 ). |

3001

Körtlar och andra organ för organoterapeutiskt bruk, torkade, även pulveriserade; extrakter av körtlar eller andra organ eller av deras sekret, för organoterapeutiskt bruk; heparin och salter av heparin; andra ämnen och material från människor eller djur, beredda för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

3001 20 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. den så kallade intrinsic factor (torkat, renat extrakt av magslemhinna av svin).

3001 90 20
  till
  3001 90 98

Andra slag

Utöver de körtlar och andra organ som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3001 , A omfattar dessa undernummer bl.a. hypofys, binjurekapslar och sköldkörtel.

3001 90 91

Heparin och salter av heparin

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3001 , C.

3002

Människoblod; djurblod berett för terapeutiskt, profylaktiskt eller diagnostiskt bruk; immunsera, andra fraktioner av blod och immunologiska produkter, även modifierade eller erhållna genom biotekniska processer; vacciner, toxiner, kulturer av mikroorganismer (med undantag av jäst) och liknande produkter

3002 12 00

Immunsera och andra fraktioner av blod

Detta undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3002 , C 1, andra och tredje stycket.

Detta undernummer omfattar bl.a. normalsera, blodplasma, fibrinogen, fibrin och blodalbumin, förutsatt att det är berett för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk (t.ex. albumin från människor som erhållits genom fraktionering av blodplasma från människoblod).

Blodalbumin som inte är berett för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk omfattas därför inte av detta kapitel (anmärkning 1 h till detta kapitel) (nr 3502 ).

Det omfattar inte sera som används som blodgrupperingsreagens (nr 3006 ).

3002 13 00
  till
  3002 19 00

Immunologiska produkter och Andra

Dessa undernummer omfattar den produkt som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3002 , C 2.

3002 20 00

Vacciner för människor

Beträffande tolkningen av begreppet vacciner hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3002 , D 1.

3002 30 00

Vacciner för djur

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 3002 20 00 .

3002 90 50

Kulturer av mikroorganismer

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3002 , D 3.

3002 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. toxiner och, om de utgör ”liknande produkter”, de symbiotiska parasiter som används för behandling av vissa sjukdomar, t.ex. Plasmodium (malariaparasiten) och Trypanosoma cruzi.

3003

Medikamenter (med undantag av varor enligt nr 3002
  ,
  3005
  eller
  3006
  ) bestående av två eller flera beståndsdelar som har blandats med varandra för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk men som inte föreligger i avdelade doser eller i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln

3003 10 00

Innehållande penicilliner, penicillinderivat med penicillinsyrastruktur, streptomyciner eller streptomycinderivat

Detta undernummer omfattar även kombinationer av penicillin och streptomycin.

3004

Medikamenter (med undantag av varor enligt nr 3002
  ,
  3005
  eller
  3006
  ) bestående av blandade eller oblandade produkter för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk, föreliggande i avdelade doser (inbegripet doser i form av system för transdermal administration) eller i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln

Se kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.

I motsats till föregående nummer omfattar detta nummer även ”oblandade produkter”. Beträffande tolkningen av begreppet ”oblandade produkter” hänvisas till anmärkning 3 a till detta kapitel och till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3004 , fjärde och femte stycket.

Begreppen ”i avdelade doser (inbegripet doser i form av system för transdermal administration)” och ”i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk” definieras i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3004 , första och andra stycket.

Numret omfattar också medikamenter som föreligger i förpackningar för långvarigt bruk eller för sjukhus och liknande institutioner. Dessa förpackningar innehåller ett större antal enheter av produkten och det finns i allmänhet en anvisning på förpackningen om att produkterna är avsedda för långvarigt bruk eller för bruk på sjukhus.

Medikamenter i ampuller eller flaskor som t.ex. innehåller antibiotika, hormoner eller lyofiliserade produkter är inte undantagna från detta nummer även om de före användningen måste tillsättas pyrogenfritt vatten eller något annat lösningsmedel.

3005

Vadd, förbandsgas, bindor och liknande artiklar (t.ex. färdiga förband, häftplåster och kataplasmer), impregnerade eller överdragna med farmaceutiska ämnen eller föreliggande i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln för medicinskt, kirurgiskt, dentalt eller veterinärt ändamål

3005 10 00

Häftplåster och andra artiklar belagda med ett häftande skikt

Detta undernummer omfattar inte flytande förband (undernr 3005 90 99 ).

3006

Farmaceutiska produkter enligt anmärkning 4 till detta kapitel

3006 10 10
  till
  3006 10 90

Steril katgut, liknande sterila suturmaterial för kirurgiskt bruk (inbegripet sterila resorberbara trådar för kirurgiskt eller dentalt bruk) samt sterilt lim för användning inom kirurgin för tillslutning av sår; steril laminaria och sterila laminariastift; sterila resorberbara blodstillande medel för kirurgiskt eller dentalt bruk; sterila adhesionsbarriärer för kirurgiskt eller dentalt bruk, även resorberbara

Uttrycken enligt dessa undernummer skall tolkas strikt. De omfattar därför inte sterila suturklämmor (nr 9018 ).

KAPITEL 31

GÖDSELMEDEL

| 3103 | Fosforgödselmedel, mineraliska eller kemiska |
| --- | --- |
| 3103 11 00
  och
  3103 19 00 | Superfosfater

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3103 , A 1. |
| 3105 | Mineraliska eller kemiska gödselmedel som innehåller två eller tre av grundämnena kväve, fosfor och kalium; andra gödselmedel; varor enligt detta kapitel i tablettform eller liknande former eller i förpackningar med en bruttovikt av högst 10 kg

  Se anmärkning 6 till detta kapitel beträffande definitionen av ”andra gödselmedel”, som används i texten till detta nummer. |
| 3105 10 00 | Varor enligt detta kapitel i tablettform eller liknande former eller i förpackningar med en bruttovikt av högst 10 kg

  Uttrycket ”liknande former” gäller för varor som föreligger i avdelade doser. Gödselmedel som föreligger i vanliga industriella former (t.ex. granulat) anses därför inte som ”liknande former”. |
| 3105 20 10
  och
  3105 20 90 | Mineraliska eller kemiska gödselmedel som innehåller både kväve, fosfor och kalium (NPK-gödselmedel)

  Uttrycket ”som innehåller både kväve, fosfor och kalium” innebär att de angivna ämnena finns i tillräckliga mängder för att ha en verklig gödselverkan och inte bara utgör orenheter.
  Kväve kan föreligga som nitrater, ammoniumsalter, karbamid, kalciumcyanamid eller andra organiska föreningar.
  Fosfor föreligger i allmänhet som fosfater, som är mer eller mindre lösliga, eller ibland i organisk form.
  Kalium föreligger som salter (karbonat, klorid, sulfat, nitrat, osv,).
  I handeln anges halten av kväve, fosfor och kalium som N, P2O5 respektive K2O.
  Dessa undernummer omfattar de gödselmedel som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3105 , B och C, förutsatt att de innehåller de tre gödselverkande ämnena kväve, fosfor och kalium. De går ibland under benämningen ”NPK-gödselmedel”.
  Kemiskt definierade ammoniumkaliumfosfater omfattas inte av dessa undernummer (undernr 2842 90 80 ). |
| 3105 51 00
  och
  3105 59 00 | Andra mineraliska eller kemiska gödselmedel som innehåller både kväve och fosfor

  Beträffande tolkningen av uttrycket ”som innehåller både kväve och fosfor” gäller de förklarande anmärkningarna till undernr 3105 20 10 och 3105 20 90 i tillämpliga delar. |
| 3105 51 00 | Innehållande nitrater och fosfater

  Detta undernummer omfattar gödselmedel som innehåller både nitrater och fosfater av vilken katjon som helst, även ammonium, men undantaget kalium.
  Den produkt som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3105 , B 2, men som framställs utan tillsats av kaliumsalter, är ett exempel på ett gödselmedel som omfattas av detta undernummer. |
| 3105 59 00 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Blandningar av mineralsalter innehållande fosfater av vilken katjon som helst (med undantag av kalium) och andra ammoniumsalter än nitrat. |

3103

Fosforgödselmedel, mineraliska eller kemiska

3103 11 00
  och
  3103 19 00

Superfosfater

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3103 , A 1.

3105

Mineraliska eller kemiska gödselmedel som innehåller två eller tre av grundämnena kväve, fosfor och kalium; andra gödselmedel; varor enligt detta kapitel i tablettform eller liknande former eller i förpackningar med en bruttovikt av högst 10 kg

Se anmärkning 6 till detta kapitel beträffande definitionen av ”andra gödselmedel”, som används i texten till detta nummer.

3105 10 00

Varor enligt detta kapitel i tablettform eller liknande former eller i förpackningar med en bruttovikt av högst 10 kg

Uttrycket ”liknande former” gäller för varor som föreligger i avdelade doser. Gödselmedel som föreligger i vanliga industriella former (t.ex. granulat) anses därför inte som ”liknande former”.

3105 20 10
  och
  3105 20 90

Mineraliska eller kemiska gödselmedel som innehåller både kväve, fosfor och kalium (NPK-gödselmedel)

Uttrycket ”som innehåller både kväve, fosfor och kalium” innebär att de angivna ämnena finns i tillräckliga mängder för att ha en verklig gödselverkan och inte bara utgör orenheter.

Kväve kan föreligga som nitrater, ammoniumsalter, karbamid, kalciumcyanamid eller andra organiska föreningar.

Fosfor föreligger i allmänhet som fosfater, som är mer eller mindre lösliga, eller ibland i organisk form.

Kalium föreligger som salter (karbonat, klorid, sulfat, nitrat, osv,).

I handeln anges halten av kväve, fosfor och kalium som N, P2O5 respektive K2O.

Dessa undernummer omfattar de gödselmedel som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3105 , B och C, förutsatt att de innehåller de tre gödselverkande ämnena kväve, fosfor och kalium. De går ibland under benämningen ”NPK-gödselmedel”.

Kemiskt definierade ammoniumkaliumfosfater omfattas inte av dessa undernummer (undernr 2842 90 80 ).

3105 51 00
  och
  3105 59 00

Andra mineraliska eller kemiska gödselmedel som innehåller både kväve och fosfor

Beträffande tolkningen av uttrycket ”som innehåller både kväve och fosfor” gäller de förklarande anmärkningarna till undernr 3105 20 10 och 3105 20 90 i tillämpliga delar.

3105 51 00

Innehållande nitrater och fosfater

Detta undernummer omfattar gödselmedel som innehåller både nitrater och fosfater av vilken katjon som helst, även ammonium, men undantaget kalium.

Den produkt som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3105 , B 2, men som framställs utan tillsats av kaliumsalter, är ett exempel på ett gödselmedel som omfattas av detta undernummer.

3105 59 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

1.

Blandningar av mineralsalter innehållande fosfater av vilken katjon som helst (med undantag av kalium) och andra ammoniumsalter än nitrat.

| 2. | Fosfor-kvävegödselmedel i vilka kvävet föreligger i annan form än som nitrat eller ammoniak, dvs. i form av kalciumcyanamid, karbamid eller andra organiska föreningar. |
| --- | --- |

2.

Fosfor-kvävegödselmedel i vilka kvävet föreligger i annan form än som nitrat eller ammoniak, dvs. i form av kalciumcyanamid, karbamid eller andra organiska föreningar.

| 3. | Fosfor-kvävegödselmedel av de typer som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3105 , C 1 och 3. |
| --- | --- |

3.

Fosfor-kvävegödselmedel av de typer som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3105 , C 1 och 3.

3105 60 00

Mineraliska eller kemiska gödselmedel som innehåller både fosfor och kalium

Beträffande tolkningen av uttrycket ”som innehåller både fosfor och kalium” gäller de förklarande anmärkningarna till undernr 3105 20 10 och 3105 20 90 i tillämpliga delar.

Detta undernummer omfattar bl.a. gödselmedel bestående av följande blandningar:

| — | Brända naturliga fosfater och kaliumklorid. |
| --- | --- |

—

Brända naturliga fosfater och kaliumklorid.

| — | Superfosfater och kaliumsulfat. |
| --- | --- |

—

Superfosfater och kaliumsulfat.

Detta undernummer omfattar inte de kemiskt definierade kaliumfosfaterna enligt undernr 2835 24 00 även om de kan användas som gödselmedel.

3105 90 20
  och
  3105 90 80

Andra slag

Dessa undernummer omfattar följande:

| 1. | Alla gödselmedel som innehåller både kväve och kalium. Dessa undernummer omfattar dock inte kemiskt definierat kaliumnitrat även om det är avsett att användas som gödselmedel (undernr 2834 21 00 ). |
| --- | --- |

1.

Alla gödselmedel som innehåller både kväve och kalium. Dessa undernummer omfattar dock inte kemiskt definierat kaliumnitrat även om det är avsett att användas som gödselmedel (undernr 2834 21 00 ).

| 2. | Gödselmedel som innehåller ett enda gödselverkande ämne, med undantag av de produkter som omfattas av nr 3102 till 3104 . |
| --- | --- |

2.

Gödselmedel som innehåller ett enda gödselverkande ämne, med undantag av de produkter som omfattas av nr 3102 till 3104 .

KAPITEL 32

GARVÄMNES- OCH FÄRGÄMNESEXTRAKTER; GARVSYROR OCH GARVSYRADERIVAT; PIGMENT OCH ANDRA FÄRGÄMNEN; LACKER OCH ANDRA MÅLNINGSFÄRGER; KITT OCH ANDRA TÄTNINGS- OCH UTFYLLNINGSMEDEL; TRYCKFÄRGER, BLÄCK OCH TUSCH

| Anmärkning 4 | Uttrycket ”lösningar” i denna anmärkning och i anmärkning 6 a till kapitel 39 omfattar inte kolloidala lösningar. |
| --- | --- |

Anmärkning 4

Uttrycket ”lösningar” i denna anmärkning och i anmärkning 6 a till kapitel 39 omfattar inte kolloidala lösningar.

| 3201 | Garvämnesextrakter av vegetabiliskt ursprung; garvsyror (tanniner) samt salter, etrar, estrar och andra derivat av garvsyror |
| --- | --- |
| 3201 20 00 | Mimosaextrakt (wattleextrakt)

  Mimosaextrakt (wattleextrakt) utvinns ur barken av olika arter av akacia (särskilt Acacia decurrens, Acacia pycnantha, Acacia mollissima).
  Svart kateku, som är ett extrakt från Acacia catechu, klassificeras enligt undernr 3203 00 10 . |
| 3201 90 20 | Sumakextrakt, valoneaextrakt, ekextrakt eller kastanjextrakt

  Valonea är fruktskålarna från vissa ekarter (t.ex. Quercus valonea). |
| 3201 90 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. följande vegetabiliska garvämnesextrakter:






  1. | Extrakter från bark av gran, mangrove, eukalyptus, pil och björk. |

3201

Garvämnesextrakter av vegetabiliskt ursprung; garvsyror (tanniner) samt salter, etrar, estrar och andra derivat av garvsyror

3201 20 00

Mimosaextrakt (wattleextrakt)

Mimosaextrakt (wattleextrakt) utvinns ur barken av olika arter av akacia (särskilt Acacia decurrens, Acacia pycnantha, Acacia mollissima).

Svart kateku, som är ett extrakt från Acacia catechu, klassificeras enligt undernr 3203 00 10 .

3201 90 20

Sumakextrakt, valoneaextrakt, ekextrakt eller kastanjextrakt

Valonea är fruktskålarna från vissa ekarter (t.ex. Quercus valonea).

3201 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. följande vegetabiliska garvämnesextrakter:

1.

Extrakter från bark av gran, mangrove, eukalyptus, pil och björk.

| 2. | Extrakter från tizera- och urundayträ (Astronium balansae Engl.). |
| --- | --- |

2.

Extrakter från tizera- och urundayträ (Astronium balansae Engl.).

| 3. | Extrakter från myrobalan- och dividivifrukter. |
| --- | --- |

3.

Extrakter från myrobalan- och dividivifrukter.

| 4. | Extrakter från gambirblad. |
| --- | --- |

4.

Extrakter från gambirblad.

3202

Syntetiska organiska garvämnen; oorganiska garvämnen; garvningspreparat, även innehållande naturliga garvämnen; enzymatiska garveripreparat

3202 10 00

Syntetiska organiska garvämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3202 , I A.

3202 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3202 , I B och II.

3203 00

Färgämnen av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung (inbegripet färgämnesextrakter men inte djurkol), även kemiskt definierade; preparat enligt anmärkning 3 till detta kapitel på basis av färgämnen av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung

3203 00 10

Färgämnen av vegetabiliskt ursprung och preparat på basis av sådana färgämnen

Extrakter av vissa sorter av gulbär används inte huvudsakligen som färgämne och omfattas därför inte av detta undernummer. Detta gäller särskilt extrakter av bär av Rhamnus cathartica, som används till medicinska ändamål och därför klassificeras enligt undernr 1302 19 70 .

Detta undernummer omfattar även svart kateku. Svart kateku är ett färgämnesextrakt som utvinns ur en akaciasort (Acacia catechu).

3204

Syntetiska organiska färgämnen, även kemiskt definierade; preparat enligt anmärkning 3 till detta kapitel på basis av syntetiska organiska färgämnen; syntetiska organiska produkter av sådana slag som används som optiska vitmedel eller som luminoforer, även kemiskt definierade

3204 11 00
  till
  3204 19 00

Syntetiska organiska färgämnen samt preparat enligt anmärkning 3 till detta kapitel på basis av sådana färgämnen

Dessa undernummer omfattar följande:

| 1. | Syntetiska organiska färgämnen, även blandade med varandra och även försatta med icke färgande mineralämnen, men innehållande små mängder ytaktiva produkter eller andra tillsatser för att underlätta att färgen tränger in och fixeras (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3204 , I, andra stycket, A och B). |
| --- | --- |

1.

Syntetiska organiska färgämnen, även blandade med varandra och även försatta med icke färgande mineralämnen, men innehållande små mängder ytaktiva produkter eller andra tillsatser för att underlätta att färgen tränger in och fixeras (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3204 , I, andra stycket, A och B).

| 2. | De preparat som nämns i anmärkning 3 till detta kapitel, dvs. de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3204 , I, andra stycket, C till E). |
| --- | --- |

2.

De preparat som nämns i anmärkning 3 till detta kapitel, dvs. de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3204 , I, andra stycket, C till E).

Beträffande de färgämnen enligt undernr 3204 11 00 till 3204 19 00 som på grund av sin användning kan tillhöra två eller flera kategorier enligt olika undernummer hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3204 11 till 3204 19 , elfte stycket för fastställande av deras klassificering.

3204 11 00

Dispersionsfärgämnen samt preparat på basis av sådana färgämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3204 11 till 3204 19 , andra stycket.

3204 12 00

Sura färgämnen, även metallkomplexa, samt preparat på basis av sådana färgämnen; betningsfärgämnen samt preparat på basis av sådana färgämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3204 11 till 3204 19 , tredje och fjärde stycket.

3204 13 00

Basiska färgämnen samt preparat på basis av sådana färgämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3204 11 till 3204 19 , femte stycket.

3204 14 00

Direktfärgämnen samt preparat på basis av sådana färgämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3204 11 till 3204 19 , sjätte stycket.

3204 15 00

Kypfärgämnen (inbegripet kypfärgämnen som i förefintligt skick är användbara som pigment) samt preparat på basis av sådana färgämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3204 11 till 3204 19 , sjunde stycket.

3204 16 00

Reaktivfärgämnen samt preparat på basis av sådana färgämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3204 11 till 3204 19 , åttonde stycket.

3204 17 00

Pigment samt preparat på basis av pigment

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3204 11 till 3204 19 , nionde stycket.

3204 19 00

Andra, inbegripet blandningar av två eller flera färgämnen enligt undernr 3204 11
  –
  3204 19

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3204 11 till 3204 19 , tionde till tolfte stycket.

3204 20 00

Syntetiska organiska produkter av sådana slag som används som optiska vitmedel

Detta undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3204 , II 1.

3204 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar syntetiska organiska produkter av sådana slag som används som luminoforer och som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3204 , II 2 och de tre följande styckena.

3206

Andra färgämnen; preparat enligt anmärkning 3 till detta kapitel, som inte omfattas av nr 3203
  ,
  3204
  eller
  3205
  ; oorganiska produkter av sådana slag som används som luminoforer, även kemiskt definierade

Se anmärkning 5 till detta kapitel.

Kärnpigment, dvs. pigment bestående av separata korn av inert material (vanligtvis kisel) som genom en särskild teknisk process fått en beläggning av ett lager oorganiskt färgämne, klassificeras enligt det nummer som motsvarar beläggningens färgämne.

Följaktligen klassificeras t.ex. pigment av ovannämnda typ med en beläggning av basiskt blykiselkromat enligt undernr 3206 20 00 . Pigment med en beläggning av kopparborat eller kalciumplumbat klassificeras enligt undernr 3206 49 70 .

3206 11 00
  och
  3206 19 00

Pigment och preparat på basis av titandioxid

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3206 , A 1 och, beträffande preparat enligt dessa undernummer, de fyra stycken som följer efter punkt 13.

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3206 19 .

3206 20 00

Pigment och preparat på basis av kromföreningar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3206 , A 2 och, beträffande preparat enligt detta undernummer, de fyra stycken som följer efter punkt 13.

Detta undernummer omfattar följande:

| 1. | Molybdatrött, bestående av blandkristaller av blymolybdat, blykromat och vanligtvis blysulfat. |
| --- | --- |

1.

Molybdatrött, bestående av blandkristaller av blymolybdat, blykromat och vanligtvis blysulfat.

| 2. | Blandkristaller av blysulfat, blykromat, bariumkromat, zinkkromat eller strontiumkromat. |
| --- | --- |

2.

Blandkristaller av blysulfat, blykromat, bariumkromat, zinkkromat eller strontiumkromat.

| 3. | Pigment på basis av ferrokromat (”sideringult”), kaliumdikromat och kalciumdikromat eller kromoxid. |
| --- | --- |

3.

Pigment på basis av ferrokromat (”sideringult”), kaliumdikromat och kalciumdikromat eller kromoxid.

3206 41 00

Ultramarin och preparat på basis av ultramarin

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3206 , A 3 och, beträffande preparat enligt detta undernummer, de fyra stycken som följer efter punkt 13.

3206 42 00

Litopon och andra pigment och preparat på basis av zinksulfid

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3206 , A 4 och, beträffande preparat enligt detta undernummer, de fyra stycken som följer efter punkt 13.

3206 49 10

Magnetit

Detta undernummer omfattar endast finmalen magnetit.

Magnetit anses som finmalen när minst 95 viktprocent passerar genom en sikt med en masktäthet av 0,045 mm.

3206 49 70

Andra

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3206 , A 5 till 13 och, beträffande preparat enligt detta undernummer, de fyra stycken som följer efter punkt 13 omfattar detta undernummer följande:

| 1. | Manganblått, som är ett pigment på basis av bariummanganat och bariumsulfat. |
| --- | --- |

1.

Manganblått, som är ett pigment på basis av bariummanganat och bariumsulfat.

| 2. | Syntetisk ockra, som är ett pigment som utvinns ur syntetiska järnoxider. |
| --- | --- |

2.

Syntetisk ockra, som är ett pigment som utvinns ur syntetiska järnoxider.

| 3. | Gult pigment på basis av nickeltitanat. |
| --- | --- |

3.

Gult pigment på basis av nickeltitanat.

Beträffande pigment bestående av finmalen malm tolkas uttrycket ”finmalen” på samma sätt som för magnetit enligt undernr 3206 49 10 .

3206 50 00

Oorganiska produkter av sådana slag som används som luminoforer

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3206 , B.

3207

Beredda pigment, beredda opakmedel, beredda färger, icke frittad emalj- och glasyrmassa, engober, flytande lysterfärger och liknande preparat av sådana slag som används inom keramik-, emaljerings- eller glasindustrin; fritta och annat glas i form av pulver, korn eller flingor

3207 10 00

Beredda pigment, beredda opakmedel, beredda färger och liknande preparat

Detta undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3207 , första stycket, 1.

Undernumret omfattar bl.a.:

| 1. | Så kallat ”koboltaluminat”, bestående av en icke-stökiometrisk blandning av aluminiumoxid och koboltoxid. |
| --- | --- |

1.

Så kallat ”koboltaluminat”, bestående av en icke-stökiometrisk blandning av aluminiumoxid och koboltoxid.

| 2. | Så kallat ”koboltsilikat”, bestående av en icke-stökiometrisk blandning av kiseloxid och koboltoxid. |
| --- | --- |

2.

Så kallat ”koboltsilikat”, bestående av en icke-stökiometrisk blandning av kiseloxid och koboltoxid.

| 3. | Blandningar av kromoxid och koboltoxid. |
| --- | --- |

3.

Blandningar av kromoxid och koboltoxid.

| 4. | Blandningar av järn-, krom- och zinkoxid. |
| --- | --- |

4.

Blandningar av järn-, krom- och zinkoxid.

| 5. | Blandningar av bly- och järnantimonat. |
| --- | --- |

5.

Blandningar av bly- och järnantimonat.

| 6. | Vanadingult, bestående av zirkoniumoxid och små mängder av vanadinpentoxid. |
| --- | --- |

6.

Vanadingult, bestående av zirkoniumoxid och små mängder av vanadinpentoxid.

| 7. | Vanadinblått, bestående av zirkoniumsilikat och små mängder av vanadintrioxid. |
| --- | --- |

7.

Vanadinblått, bestående av zirkoniumsilikat och små mängder av vanadintrioxid.

| 8. | Praseodymgult, bestående av zirkoniumsilikat och praseodymoxid. |
| --- | --- |

8.

Praseodymgult, bestående av zirkoniumsilikat och praseodymoxid.

| 9. | Järnrött, bestående av zirkoniumsilikat och järnoxid. |
| --- | --- |

9.

Järnrött, bestående av zirkoniumsilikat och järnoxid.

| 10. | Beredda opakmedel på basis av tennoxid, zirkoniumoxid, zirkoniumsilikat och liknande. |
| --- | --- |

10.

Beredda opakmedel på basis av tennoxid, zirkoniumoxid, zirkoniumsilikat och liknande.

3207 20 10

Engober

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3207 , första stycket, 3.

3207 20 90

Andra

Detta undernummer omfattar väsentligen icke frittade glasyr- och emaljmassor. Dessa produkter föreligger i allmänhet i form av pulver, korn eller flingor som vid smältning ger keramik- eller metallvaror en enhetlig, slät yta som kan vara glansig eller matt, färgad eller vit, genomskinlig eller opak.

Dessa produkter kan bestå av följande:

| 1. | Pulveriserade blandningar av fritta enligt undernr 3207 40 85 och andra material, t.ex. kiseldioxid, fältspat, kaolin, pigment, osv. |
| --- | --- |

1.

Pulveriserade blandningar av fritta enligt undernr 3207 40 85 och andra material, t.ex. kiseldioxid, fältspat, kaolin, pigment, osv.

| 2. | Pulveriserade blandningar av kiseldioxid, fältspat, kaolin, kalciumkarbonat, magnesiumkarbonat, osv. (dvs. de icke vattenlösliga beståndsdelarna av fritta) och eventuellt pigment.
  Dessa båda typer av icke frittade massor ger genomskinlig, färgad eller ofärgad beläggning |
| --- | --- |

2.

Pulveriserade blandningar av kiseldioxid, fältspat, kaolin, kalciumkarbonat, magnesiumkarbonat, osv. (dvs. de icke vattenlösliga beståndsdelarna av fritta) och eventuellt pigment.

Dessa båda typer av icke frittade massor ger genomskinlig, färgad eller ofärgad beläggning

| 3. | De produkter som nämns i punkt 1 och 2, med tillsats av opakmedel. I detta fall utvinns en ogenomskinlig, vit eller färgad beläggning |
| --- | --- |

3.

De produkter som nämns i punkt 1 och 2, med tillsats av opakmedel. I detta fall utvinns en ogenomskinlig, vit eller färgad beläggning

| 4. | Fritta i form av pulver, korn eller flingor – sammansatta och framställda enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till undernr 3207 40 40 och 3207 40 85  – som dessutom innehåller färgade pigment eller opakmedel och eventuellt oxider för förbättring av beläggningens vidhäftningsförmåga på metallytor. |
| --- | --- |

4.

Fritta i form av pulver, korn eller flingor – sammansatta och framställda enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till undernr 3207 40 40 och 3207 40 85  – som dessutom innehåller färgade pigment eller opakmedel och eventuellt oxider för förbättring av beläggningens vidhäftningsförmåga på metallytor.

De färgpigment som används för framställning av produkter enligt detta undernummer omfattar bl.a. kobolt-, nickel-, koppar-, järn-, mangan-, uranium- och kromoxider och -salter.

Tennoxid, zirkoniumoxid och zirkoniumsilikat, titaniumoxid och arsensyraanhydrid kan tillsättas som opakmedel.

Nickel- och koboltoxid kan tillsättas för förbättring av beläggningens vidhäftningsförmåga på metallytor.

3207 30 00

Flytande lysterfärger och liknande preparat

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3207 , första stycket, 4 omfattar detta undernummer preparat på basis av silver, dispergerat i kollodium eller terpineol, som används på glimmer eller glas inom elindustrin och keramikindustrin.

3207 40 40
  och
  3207 40 85

Fritta och annat glas i form av pulver, korn eller flingor

Dessa undernummer omfattar följande:

| 1. | Fritta, som framställs genom hastig avkylning i vatten av den flytande massa eller pasta som erhålls vid smältning av vanliga råmaterial till glas. Dessa råmaterial omfattar t.ex. kiseldioxid, natrium-, magnesium-, barium-, kalium- och kalciumkarbonat, natrium- och kaliumsulfat, natrium- och kaliumnitrat, blyoxider (blyoxid och blymönja), kaolin, fältspat, borax och borsyra.
  Fritta enligt dessa undernummer används huvudsakligen för framställning av icke frittad emalj- och glasyrmassor. Varan skiljer sig från fritta enligt undernr 3207 20 10 och 3207 20 90 genom att den inte innehåller pigment, opakmedel eller oxider för förbättring av beläggningens vidhäftningsförmåga på metallytor och genom att den ger en mer eller mindre genomskinlig men inte enhetligt opak eller färgad yta när den smälts under värmepåverkan. |
| --- | --- |

1.

Fritta, som framställs genom hastig avkylning i vatten av den flytande massa eller pasta som erhålls vid smältning av vanliga råmaterial till glas. Dessa råmaterial omfattar t.ex. kiseldioxid, natrium-, magnesium-, barium-, kalium- och kalciumkarbonat, natrium- och kaliumsulfat, natrium- och kaliumnitrat, blyoxider (blyoxid och blymönja), kaolin, fältspat, borax och borsyra.

Fritta enligt dessa undernummer används huvudsakligen för framställning av icke frittad emalj- och glasyrmassor. Varan skiljer sig från fritta enligt undernr 3207 20 10 och 3207 20 90 genom att den inte innehåller pigment, opakmedel eller oxider för förbättring av beläggningens vidhäftningsförmåga på metallytor och genom att den ger en mer eller mindre genomskinlig men inte enhetligt opak eller färgad yta när den smälts under värmepåverkan.

| 2. | Pulver och korn av glas som erhållits genom att krossa eller mala skärvor och avfall av glas. Liksom vissa typer av fritta i punkt 1 används dessa produkter för framställning av slippapper och slipdukar, porösa artiklar i form av rondeller, plattor, rör och liknande och för olika laboratorieändamål. |
| --- | --- |

2.

Pulver och korn av glas som erhållits genom att krossa eller mala skärvor och avfall av glas. Liksom vissa typer av fritta i punkt 1 används dessa produkter för framställning av slippapper och slipdukar, porösa artiklar i form av rondeller, plattor, rör och liknande och för olika laboratorieändamål.

| 3. | Emaljmassa i form av pulver, korn, osv., som är en speciell typ av glas som används för dekoration av glasvaror. Den smälter normalt vid mellan 540 och 600 °C till en genomskinlig, vanligen färgad massa. I lös vikt omfattas varan av nr 7001 00 , medan den i form av stänger, stavar eller rör omfattas av undernr 7002 20 90 eller 7002 39 00 . |
| --- | --- |

3.

Emaljmassa i form av pulver, korn, osv., som är en speciell typ av glas som används för dekoration av glasvaror. Den smälter normalt vid mellan 540 och 600 °C till en genomskinlig, vanligen färgad massa. I lös vikt omfattas varan av nr 7001 00 , medan den i form av stänger, stavar eller rör omfattas av undernr 7002 20 90 eller 7002 39 00 .

| 4. | Glas i form av flingor, även färgat eller försilvrat, som används för dekoration och framställs genom att krossa små, tunna kulor av blåst glas. |
| --- | --- |

4.

Glas i form av flingor, även färgat eller försilvrat, som används för dekoration och framställs genom att krossa små, tunna kulor av blåst glas.

| 5. | Vitritglasmassa, också benämnt cellglas, i form av pulver eller korn, som framställs av en vit, grå eller svart massa, beroende på mängden orenheter, och som huvudsakligen används för tillverkning av isolering för elektriska delar (t.ex. socklar till glödlampor). |
| --- | --- |

5.

Vitritglasmassa, också benämnt cellglas, i form av pulver eller korn, som framställs av en vit, grå eller svart massa, beroende på mängden orenheter, och som huvudsakligen används för tillverkning av isolering för elektriska delar (t.ex. socklar till glödlampor).

Dessa undernummer omfattar inte små reflexkulor för beläggning av biografdukar, elektroniska bildskärmar, osv (undernr 7018 20 00 ).

3212

Pigment (inbegripet pulver och fjäll av metall) dispergerade i icke vattenhaltigt medium, i flytande form eller i pastaform, av sådana slag som används vid tillverkning av målningsfärger; brons- och färgfolier; färgämnen i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln

3212 10 00

Brons- och färgfolier

Se anmärkning 6 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3212 , B.

3212 90 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3212 , A och C.

Pulver och fjäll av metall som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3212 , A, omfattar bl.a.:

| 1. | Zinkpulver, som är oförenligt med syrabindare men ett utmärkt rostskyddspigment. |
| --- | --- |

1.

Zinkpulver, som är oförenligt med syrabindare men ett utmärkt rostskyddspigment.

| 2. | Lamellartat rostfritt stål och nickelpulver, som används i vissa syrafasta rostskyddsfärger. |
| --- | --- |

2.

Lamellartat rostfritt stål och nickelpulver, som används i vissa syrafasta rostskyddsfärger.

| 3. | Blypulver, som är ett pigment med basisk reaktion och används som rostskyddsmedel (eventuellt blandat med blymönja eller basiskt blysulfat) i oljefärger eller oljelacker som läggs på som grundskikt på stora stålkonstruktioner (hangarer, broar, viadukter, osv.). |
| --- | --- |

3.

Blypulver, som är ett pigment med basisk reaktion och används som rostskyddsmedel (eventuellt blandat med blymönja eller basiskt blysulfat) i oljefärger eller oljelacker som läggs på som grundskikt på stora stålkonstruktioner (hangarer, broar, viadukter, osv.).

| 4. | Koppar- och bronspulver vilkas lamellartade partiklar används i lacker på basis av alkohol, natur- eller konsthartser för att bilda dekorativa beläggningar. |
| --- | --- |

4.

Koppar- och bronspulver vilkas lamellartade partiklar används i lacker på basis av alkohol, natur- eller konsthartser för att bilda dekorativa beläggningar.

KAPITEL 33

ETERISKA OLJOR OCH RESINOIDER; PARFYMERINGS-, SKÖNHETS- OCH KROPPSVÅRDSMEDEL

| 3301 | Eteriska oljor (även avterpeniserade), inbegripet ”concretes” och ”absolutes”; resinoider; extraherade oleoresiner; koncentrat av eteriska oljor i fett, icke flyktig olja, vax e.d., erhållna genom s.k. enfleurage eller maceration; terpenhaltiga biprodukter erhållna vid avterpenisering av eteriska oljor; vatten från destillation av eteriska oljor och vattenlösningar av sådana oljor

  Vissa beståndsdelar i eteriska oljor kan på grund av sin beskaffenhet modifiera lukten och bör därför helst avlägsnas, t.ex. terpenhaltiga biprodukter (t.ex. pinen, kamfen, limonen).
  Eteriska oljor kan avterpeniseras genom olika metoder beroende på deras sammansättning, särskilt genom fraktionerad destillation i vakuum, fraktionerad kristallisation genom avkylning till låg temperatur, separation med hjälp av lösningsmedel, osv.
  Eteriska oljor som fortfarande innehåller terpener och eteriska oljor som är naturligt terpenfria (t.ex. vintergrönolja och senapsolja) anses som ”inte avterpeniserade”. |
| --- | --- |
| 3301 12 10
  till
  3301 19 80 | Eteriska oljor från citrusfrukter

  Dessa oljor erhålls nästan enbart från fruktens skal. De har en behaglig doft som liknar doften hos den frukt som används vid oljornas framställning. Orangeblomoljor och neroliolja anses inte vara eteriska oljor från citrusfrukter och klassificeras enligt undernr 3301 29 41 eller 3301 29 91 .
  En avterpeniserad eterisk olja är en eterisk olja från vilken monoterpenkolväten helt eller delvis har avlägsnats. |
| 3301 90 10 | Terpenhaltiga biprodukter erhållna vid avterpenisering av eteriska oljor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3301 , C. |
| 3301 90 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar följande:






  1. | Koncentrat av eteriska oljor i fett, icke flyktig olja, vax eller liknande (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3301 , B). |

3301

Eteriska oljor (även avterpeniserade), inbegripet ”concretes” och ”absolutes”; resinoider; extraherade oleoresiner; koncentrat av eteriska oljor i fett, icke flyktig olja, vax e.d., erhållna genom s.k. enfleurage eller maceration; terpenhaltiga biprodukter erhållna vid avterpenisering av eteriska oljor; vatten från destillation av eteriska oljor och vattenlösningar av sådana oljor

Vissa beståndsdelar i eteriska oljor kan på grund av sin beskaffenhet modifiera lukten och bör därför helst avlägsnas, t.ex. terpenhaltiga biprodukter (t.ex. pinen, kamfen, limonen).

Eteriska oljor kan avterpeniseras genom olika metoder beroende på deras sammansättning, särskilt genom fraktionerad destillation i vakuum, fraktionerad kristallisation genom avkylning till låg temperatur, separation med hjälp av lösningsmedel, osv.

Eteriska oljor som fortfarande innehåller terpener och eteriska oljor som är naturligt terpenfria (t.ex. vintergrönolja och senapsolja) anses som ”inte avterpeniserade”.

3301 12 10
  till
  3301 19 80

Eteriska oljor från citrusfrukter

Dessa oljor erhålls nästan enbart från fruktens skal. De har en behaglig doft som liknar doften hos den frukt som används vid oljornas framställning. Orangeblomoljor och neroliolja anses inte vara eteriska oljor från citrusfrukter och klassificeras enligt undernr 3301 29 41 eller 3301 29 91 .

En avterpeniserad eterisk olja är en eterisk olja från vilken monoterpenkolväten helt eller delvis har avlägsnats.

3301 90 10

Terpenhaltiga biprodukter erhållna vid avterpenisering av eteriska oljor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3301 , C.

3301 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar följande:

1.

Koncentrat av eteriska oljor i fett, icke flyktig olja, vax eller liknande (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3301 , B).

| 2. | Vatten från destillation av eteriska oljor och vattenlösningar av sådana oljor (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3301 , D, första till fjärde stycket). |
| --- | --- |

2.

Vatten från destillation av eteriska oljor och vattenlösningar av sådana oljor (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3301 , D, första till fjärde stycket).

3304

Preparat för skönhetsvård, kosmetika eller hudvård (andra än medikamenter), inbegripet solskyddsmedel; preparat för manikyr eller pedikyr

3304 30 00

Preparat för manikyr eller pedikyr

Detta undernummer omfattar preparat för finger- och tånagelvård, vård eller behandling av nagelband och liktornar. Hudvårdspreparat, t.ex handkräm, omfattas dock inte (omfattas i allmänhet av undernr 3304 99 00 ).

3304 99 00

Andra

Detta undernummer omfattar produkter för hudvård (andra än medikamenter), i form av vadd, filt och bondad duk, såsom återfuktare, ansiktsvatten och ansiktstvätt. Om vadd, filt och bonad duk är impregnerade, överdragna eller belagda med produkter som ger dem huvudsaklig karaktär av parfym, kosmetika, tvål, såpa eller annat rengöringsmedel, är de undantagna från detta nummer (nr 3307 respektive 3401 ).

3305

Hårvårdsmedel

3305 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a. hårvatten som är hårvårdsmedel som anbringas i flytande form och som ska inverka på håret eller hårbotten. De består i allmänhet av vatten- eller alkohollösningar.

KAPITEL 34

TVÅL OCH SÅPA, ORGANISKA YTAKTIVA ÄMNEN, TVÄTTMEDEL, SMÖRJMEDEL, KONSTGJORDA VAXER, BEREDDA VAXER, PUTS- OCH SKURMEDEL, LJUS OCH LIKNANDE ARTIKLAR, MODELLERINGSPASTOR, S.K. DENTALVAX SAMT DENTALPREPARAT PÅ BASIS AV GIPS

| 3401 | Tvål och såpa; organiska ytaktiva produkter och preparat avsedda att användas som tvål, i form av stänger, kakor eller gjutna stycken, även innehållande tvål; organiska ytaktiva produkter och preparat för rengöring av huden, i form av vätska eller kräm i detaljhandelsförpackningar, även innehållande tvål; papper, vadd, filt och bondad duk, impregnerade, överdragna eller belagda med tvål, såpa eller annat rengöringsmedel |
| --- | --- |
| 3401 11 00 | För kroppsvårdsändamål (inbegripet medicinska produkter)

  Detta undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3401 , I, sjunde stycket, 1 och de produkter som nämns i II och IV och som är avsedda för kroppsvårdsändamål. |
| 3401 20 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. tvål och såpa i flytande form och pastaform. |
| 3401 30 00 | Organiska ytaktiva produkter och preparat för rengöring av huden, i form av vätska eller kräm, detaljhandelsförpackningar, även innehållande tvål

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3401 , III. |
| 3403 | Beredda smörjmedel (inbegripet sådana beredda skäroljor, preparat för losstagning av bultar och muttrar, rostskyddsmedel och andra medel mot korrosion samt formsläppmedel som är baserade på smörjmedel) samt preparat av sådana slag som används för olje- eller fettbehandling av textilmaterial, läder, pälsskinn eller andra material, med undantag av preparat som innehåller som karaktärsgivande beståndsdel minst 70 viktprocent oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral |
| 3403 19 80 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. beredda smörjmedel för maskiner, apparater och fordon.
  Detta undernummer omfattar de preparat som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3403 , första stycket, A som innehåller mindre än 70 viktprocent oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral.
  Undernumret omfattar inte sådana preparat innehållande minst 70 viktprocent oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral. När sådana oljor utgör den karaktärsgivande beståndsdelen i preparatet omfattas de av undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 och i andra fall av undernr 3403 19 10 .
  Detta undernummer omfattar bl.a. preparat baserade på syntetiska smörjmedel. Detta avser särskilt preparat baserade på en eller flera av följande beståndsdelar:






  — | Poly(alfaolefiner) eller poly(isobutener) som ger mindre än 60 volymprocent destillat vid 300 °C, omräknat till 1 013 millibar vid destillation under reducerat tryck. |

3401

Tvål och såpa; organiska ytaktiva produkter och preparat avsedda att användas som tvål, i form av stänger, kakor eller gjutna stycken, även innehållande tvål; organiska ytaktiva produkter och preparat för rengöring av huden, i form av vätska eller kräm i detaljhandelsförpackningar, även innehållande tvål; papper, vadd, filt och bondad duk, impregnerade, överdragna eller belagda med tvål, såpa eller annat rengöringsmedel

3401 11 00

För kroppsvårdsändamål (inbegripet medicinska produkter)

Detta undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3401 , I, sjunde stycket, 1 och de produkter som nämns i II och IV och som är avsedda för kroppsvårdsändamål.

3401 20 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. tvål och såpa i flytande form och pastaform.

3401 30 00

Organiska ytaktiva produkter och preparat för rengöring av huden, i form av vätska eller kräm, detaljhandelsförpackningar, även innehållande tvål

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3401 , III.

3403

Beredda smörjmedel (inbegripet sådana beredda skäroljor, preparat för losstagning av bultar och muttrar, rostskyddsmedel och andra medel mot korrosion samt formsläppmedel som är baserade på smörjmedel) samt preparat av sådana slag som används för olje- eller fettbehandling av textilmaterial, läder, pälsskinn eller andra material, med undantag av preparat som innehåller som karaktärsgivande beståndsdel minst 70 viktprocent oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral

3403 19 80

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. beredda smörjmedel för maskiner, apparater och fordon.

Detta undernummer omfattar de preparat som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3403 , första stycket, A som innehåller mindre än 70 viktprocent oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral.

Undernumret omfattar inte sådana preparat innehållande minst 70 viktprocent oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral. När sådana oljor utgör den karaktärsgivande beståndsdelen i preparatet omfattas de av undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 och i andra fall av undernr 3403 19 10 .

Detta undernummer omfattar bl.a. preparat baserade på syntetiska smörjmedel. Detta avser särskilt preparat baserade på en eller flera av följande beståndsdelar:

—

Poly(alfaolefiner) eller poly(isobutener) som ger mindre än 60 volymprocent destillat vid 300 °C, omräknat till 1 013 millibar vid destillation under reducerat tryck.

| — | Långkedjiga alkylaromater. |
| --- | --- |

—

Långkedjiga alkylaromater.

| — | Estrar. |
| --- | --- |

—

Estrar.

| — | Polyglykoler. |
| --- | --- |

—

Polyglykoler.

| — | Silikoner. |
| --- | --- |

—

Silikoner.

3403 91 00
  och
  3403 99 00

Andra slag

Dessa undernummer omfattar preparat av de slag som nämns i texten till nr 3403 utan innehåll av oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral. Som ”oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral” anses de produkter som definieras i anmärkning 2 till kapitel 27.

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Beredda smörjmedel bestående av molybdendisulfid och polypropylenglykol och andra beredda smörjmedel baserade på molybdendisulfid, även koncentrerade eller i form av stavar, stift, plattor, folier och liknande. |
| --- | --- |

1.

Beredda smörjmedel bestående av molybdendisulfid och polypropylenglykol och andra beredda smörjmedel baserade på molybdendisulfid, även koncentrerade eller i form av stavar, stift, plattor, folier och liknande.

| 2. | Formsläppmedel bestående av en vattenlösning av polyetenvax och aminoalkoholtvål. |
| --- | --- |

2.

Formsläppmedel bestående av en vattenlösning av polyetenvax och aminoalkoholtvål.

| 3. | Beredda smörjmedel baserade på natriumtvål eller kalciumtvål och borax, avsedda att skydda och smörja ståltråd vid tråddragning. |
| --- | --- |

3.

Beredda smörjmedel baserade på natriumtvål eller kalciumtvål och borax, avsedda att skydda och smörja ståltråd vid tråddragning.

| 4. | Beredda smörjmedel för maskiner, apparater och fordon. |
| --- | --- |

4.

Beredda smörjmedel för maskiner, apparater och fordon.

3405

Puts- och polermedel för skodon, möbler, golv, karosserier, glas eller metall, skurpasta, skurpulver och liknande preparat (även i form av papper, vadd, filt, bondad duk, porös plast eller poröst gummi som impregnerats, överdragits eller belagts med sådana preparat), med undantag av vaxer enligt nr 3404

3405 10 00

Puts- och polermedel och liknande preparat för skodon eller läder

De råvaror som används vid framställningen av skovårdsmedel består i allmänhet av animaliska, vegetabiliska, mineraliska eller konstgjorda vaxer, flyktiga lösningsmedel (terpentinolja, lacknafta och liknande), färgämnen och flera andra ämnen (alkohol, borax, syntetiska oljor, emulgeringsmedel och liknande).

Läderfärger, särskilt för mockaskor, anses inte som puts- och polermedel och klassificeras därför enligt undernr 3212 90 00 (om de, vilket i regel är fallet, föreligger i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln). Skovitt omfattas inte heller av detta undernummer utan av undernr 3210 00 90 . Skofetter omfattar i allmänhet av undernr 3403 11 00 eller 3403 91 00 .

3405 20 00

Puts- och polermedel och liknande preparat för trägolv, trämöbler eller andra trävaror

Produkter som är avsedda för underhåll av trä (golv, möbler och andra trävaror) rengör dessa föremål och lämnar en skyddande film som sedan den torkat och eventuellt polerats ger en klarare färg och en glänsande yta. Produkter av detta slag föreligger vanligen i dunkar, flaskor, rondeller eller aerosolflaskor. Förutom vaxer, lösningsmedel, färgämnen och särskilda tillsatser i puts- och polermedel för skodon ingår ofta några av följande produkter vid tillverkningen: fettsyror, vegetabiliska oljor (t.ex. palmolja, linolja) eller mineraloljor, tvål eller ytaktiva ämnen, hartser (kopal, kolofonium och liknande), silikoner, parfymer (t.ex. tallbarrsolja, rosmarinolja) insektsbekämpningsmedel och liknande, men inte slipmedel.

3405 30 00

Polermedel och liknande preparat för karosserier, andra än metallpolermedel

Produkter som är avsedda för underhåll av fordonskarosser består vanligen av en vaxartad emulsion eller lösning innehållande silikoner, oljor, emulgermedel och eventuellt milda slipmedel.

3405 40 00

Skurpasta, skurpulver och andra skurmedel

Skurpulver för badkar, handfat, kakelplattor och liknande består av blandningar av mycket finfördelade slipmedel (t.ex. pimsten, sandsten) och pulveriserade rengöringsmedel (t.ex. anjonaktiva ytaktiva ämnen, tvålpulver, natriumfosfat, vattenfritt natriumkarbonat). De föreligger i allmänhet i form av burkar eller påsar. Skurpasta är ett slags skurmedel som framställs genom att skurpulver binds med t.ex. en vaxlösning.

3405 90 10

Metallpolermedel

Metallpolermedel återger genom ytbehandling korroderade, nedsmutsade eller patinerade metaller deras ursprungliga utseende. Resultatet uppnås genom slipning (mekanisk polering med ett slipmedel) och genom kemisk eller rengörande verkan av syror eller alkalier på oxider, sulfider och andra anlöpningar.

De råvaror som används vid framställningen av metallpolermedel består av mycket finfördelade slipmedel (t.ex. pimsten, kalk, kiselgur, trippel, bentonit, kisel), syror (t.ex. oxalsyra, oljesyra, fosforsyra, svavelsyra), flyktiga lösningsmedel (t.ex. lacknafta, trikloretylen, denaturerad alkohol), alkalier (t.ex. ammoniak, soda), ytaktiva produkter som sulfonerade fettalkoholer, fetter, tvål och i vissa fall färgämnen och syntetiska parfymer.

Metallpolermedel föreligger i form av pulver, pastor, krämer eller emulsioner och i flytande form. Beroende på formen säljs de i flaskor, dunkar, tuber, plåtburkar eller påsar eller som block, käglor, stavar eller liknande.

3405 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar särskilt följande:

| 1. | Putsmedel för glas, som i allmänhet består av vatten, alkohol, en liten mängd ammoniak eller syra (t.ex. oxalsyra, vinsyra) och ett milt slipmedel. |
| --- | --- |

1.

Putsmedel för glas, som i allmänhet består av vatten, alkohol, en liten mängd ammoniak eller syra (t.ex. oxalsyra, vinsyra) och ett milt slipmedel.

| 2. | Produkter för polering, putsning och finslipning av andra material. |
| --- | --- |

2.

Produkter för polering, putsning och finslipning av andra material.

KAPITEL 35

PROTEINER; MODIFIERAD STÄRKELSE; LIM OCH KLISTER; ENZYMER

| 3501 | Kasein, kaseinater och andra kaseinderivat; kaseinlim |
| --- | --- |
| 3501 10 10
  till
  3501 10 90 | Kasein

  Dessa undernummer omfattar kasein av de typer som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3501 , A 1. Dessa typer av kasein klassificeras enligt dessa undernummer – oavsett vilken ystningsmetod som använts för att framställa dem – förutsatt att deras vattenhalt är högst 15 viktprocent. I annat fall klassificeras de enligt nr 0406 .
  Dessa undernummer omfattar inte produkter av typen ”cagliata” i enlighet med de förklarande anmärkningarna till undernr 0406 10 30 till 0406 10 80 , tredje stycket. |
| 3501 10 90 | Annat

  Kasein enligt detta undernummer används särskilt vid framställning av livsmedel för dietändamål (t.ex. kex, bröd). Det kan också användas för beredning av djurfoder. |
| 3501 90 10 | Kaseinlim

  Kaseinlim, också benämnt ”kallim”, är preparat på basis av kasein och krita med tillsats av t.ex. små mängder borax eller naturlig ammoniumklorid. Det kan också innehålla fyllmedel, t.ex. fältspat.
  Kalciumkaseinat utan tillsats av andra ämnen omfattas av undernr 3501 90 90 trots att det kan användas som lim. |
| 3501 90 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar de kaseinater och andra kaseinderivat som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3501 , A 2 respektive A 3.
  Kaseinater föreligger i form av ett vitt eller ljusgult pulver och är nästan luktfria. |
| 3504 00 | Peptoner och peptonderivat; andra proteinämnen samt derivat av sådana ämnen, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; hudpulver, även behandlat med kromsalt |
| 3504 00 10 | Koncentrerade mjölkproteiner enligt kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel

  Koncentrerade mjölkproteiner utvinns i allmänhet genom att delvis avlägsna laktos och mineralsalter från skummjölk, t.ex. genom ultrafiltrering. Produkterna är huvudsakligen sammansatta av kasein och vassleproteiner (laktoglobuliner, mjölkalbuminer och liknande) i ett förhållande av ca 4:1. Proteinhalten beräknas genom att multiplicera kvävehalten med en omräkningsfaktor på 6,38.
  När proteinhalten i koncentrerat mjölkprotein uppgår till högst 85 viktprocent beräknad på torrsubstansen omfattas produkten av undernr 0404 90 .
  Detta undernummer omfattar inte produkter av typen ”cagliata” i enlighet med de förklarande anmärkningarna till undernr 0406 10 30 till 0406 10 80 , tredje stycket. |
| 3504 00 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar växtbaserade produkter med en hög proteinhalt av mer än 85 viktprocent beräknad på torrsubstansen. Produkter som utesluts klassificeras i allmänhet enligt nr 2106 eller 2309 . |
| 3506 | Lim och klister, beredda, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; produkter lämpliga för användning som lim eller klister, förpackade för försäljning i detaljhandeln som lim eller klister i förpackningar med en nettovikt av högst 1 kg |
| 3506 10 00 | Produkter lämpliga för användning som lim eller klister, förpackade för försäljning i detaljhandeln som lim eller klister i förpackningar med en nettovikt av högst 1 kg

  Beträffande förpackningen av dessa produkter hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3506 , första stycket, A.
  Detta undernummer omfattar metylcellulosalim i flingor eller klumpar, som kan lösas upp i vatten till ett klister som är särskilt lämpligt för tapeter. |
| 3506 99 00 | Andra

  Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3506 , första stycket, B 1 till 3 omfattar detta undernummer bl.a. lim och klister på basis av lav, mjölpasta samt lim och klister på basis av agar-agar. |
| 3507 | Enzymer; enzympreparat, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans |
| 3507 90 90 | Andra

  Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3507 (med undantag av löpe och koncentrat av löpe, lipoproteinlipas och Aspergillus alkaliskt proteinas) omfattar detta undernummer bl.a. penicillinas, asparaginas och kallidinogenas (INN) (kallikrein). |

3501

Kasein, kaseinater och andra kaseinderivat; kaseinlim

3501 10 10
  till
  3501 10 90

Kasein

Dessa undernummer omfattar kasein av de typer som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3501 , A 1. Dessa typer av kasein klassificeras enligt dessa undernummer – oavsett vilken ystningsmetod som använts för att framställa dem – förutsatt att deras vattenhalt är högst 15 viktprocent. I annat fall klassificeras de enligt nr 0406 .

Dessa undernummer omfattar inte produkter av typen ”cagliata” i enlighet med de förklarande anmärkningarna till undernr 0406 10 30 till 0406 10 80 , tredje stycket.

3501 10 90

Annat

Kasein enligt detta undernummer används särskilt vid framställning av livsmedel för dietändamål (t.ex. kex, bröd). Det kan också användas för beredning av djurfoder.

3501 90 10

Kaseinlim

Kaseinlim, också benämnt ”kallim”, är preparat på basis av kasein och krita med tillsats av t.ex. små mängder borax eller naturlig ammoniumklorid. Det kan också innehålla fyllmedel, t.ex. fältspat.

Kalciumkaseinat utan tillsats av andra ämnen omfattas av undernr 3501 90 90 trots att det kan användas som lim.

3501 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar de kaseinater och andra kaseinderivat som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3501 , A 2 respektive A 3.

Kaseinater föreligger i form av ett vitt eller ljusgult pulver och är nästan luktfria.

3504 00

Peptoner och peptonderivat; andra proteinämnen samt derivat av sådana ämnen, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; hudpulver, även behandlat med kromsalt

3504 00 10

Koncentrerade mjölkproteiner enligt kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel

Koncentrerade mjölkproteiner utvinns i allmänhet genom att delvis avlägsna laktos och mineralsalter från skummjölk, t.ex. genom ultrafiltrering. Produkterna är huvudsakligen sammansatta av kasein och vassleproteiner (laktoglobuliner, mjölkalbuminer och liknande) i ett förhållande av ca 4:1. Proteinhalten beräknas genom att multiplicera kvävehalten med en omräkningsfaktor på 6,38.

När proteinhalten i koncentrerat mjölkprotein uppgår till högst 85 viktprocent beräknad på torrsubstansen omfattas produkten av undernr 0404 90 .

Detta undernummer omfattar inte produkter av typen ”cagliata” i enlighet med de förklarande anmärkningarna till undernr 0406 10 30 till 0406 10 80 , tredje stycket.

3504 00 90

Andra

Detta undernummer omfattar växtbaserade produkter med en hög proteinhalt av mer än 85 viktprocent beräknad på torrsubstansen. Produkter som utesluts klassificeras i allmänhet enligt nr 2106 eller 2309 .

3506

Lim och klister, beredda, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; produkter lämpliga för användning som lim eller klister, förpackade för försäljning i detaljhandeln som lim eller klister i förpackningar med en nettovikt av högst 1 kg

3506 10 00

Produkter lämpliga för användning som lim eller klister, förpackade för försäljning i detaljhandeln som lim eller klister i förpackningar med en nettovikt av högst 1 kg

Beträffande förpackningen av dessa produkter hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3506 , första stycket, A.

Detta undernummer omfattar metylcellulosalim i flingor eller klumpar, som kan lösas upp i vatten till ett klister som är särskilt lämpligt för tapeter.

3506 99 00

Andra

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3506 , första stycket, B 1 till 3 omfattar detta undernummer bl.a. lim och klister på basis av lav, mjölpasta samt lim och klister på basis av agar-agar.

3507

Enzymer; enzympreparat, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

3507 90 90

Andra

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3507 (med undantag av löpe och koncentrat av löpe, lipoproteinlipas och Aspergillus alkaliskt proteinas) omfattar detta undernummer bl.a. penicillinas, asparaginas och kallidinogenas (INN) (kallikrein).

KAPITEL 36

KRUT OCH SPRÄNGÄMNEN; PYROTEKNISKA PRODUKTER; TÄNDSTICKOR; PYROFORA LEGERINGAR; VISSA BRÄNNBARA PRODUKTER

| 3603 00 | Stubin; tändhattar; rivtändare, sprängkapslar och liknande tändmedel (även elektriska) |
| --- | --- |
| 3603 00 20 | Svartkrutsstubin

  Detta undernummer omfattar endast de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3603 , andra stycket, A. |
| 3603 00 30 | Detonerande stubin

  Detta undernummer omfattar endast de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3603 , andra stycket, B. |
| 3604 | Fyrverkeripjäser, signalraketer, regnraketer, knallsignaler och andra pyrotekniska artiklar |
| 3604 10 00 | Fyrverkeripjäser

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3604 , första stycket, 1 a. |
| 3604 90 00 | Andra slag

  Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3604 , första stycket, 1 b och 2 samt andra stycket omfattar detta undernummer bl.a. tändremsor och tändrullar som används i gruvsäkerhetslampor med flamma för att påvisa gruvgas i gruvgångar. De individuella tändarna är fästa på ca 4 mm breda och ca 35 cm långa textilband. På varje band, som vanligen föreligger i rullar, finns det i allmänhet ca 30 tändare. |

3603 00

Stubin; tändhattar; rivtändare, sprängkapslar och liknande tändmedel (även elektriska)

3603 00 20

Svartkrutsstubin

Detta undernummer omfattar endast de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3603 , andra stycket, A.

3603 00 30

Detonerande stubin

Detta undernummer omfattar endast de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3603 , andra stycket, B.

3604

Fyrverkeripjäser, signalraketer, regnraketer, knallsignaler och andra pyrotekniska artiklar

3604 10 00

Fyrverkeripjäser

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3604 , första stycket, 1 a.

3604 90 00

Andra slag

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3604 , första stycket, 1 b och 2 samt andra stycket omfattar detta undernummer bl.a. tändremsor och tändrullar som används i gruvsäkerhetslampor med flamma för att påvisa gruvgas i gruvgångar. De individuella tändarna är fästa på ca 4 mm breda och ca 35 cm långa textilband. På varje band, som vanligen föreligger i rullar, finns det i allmänhet ca 30 tändare.

KAPITEL 37

VAROR FÖR FOTO- ELLER KINOBRUK

| 3702 | Fotografisk film i rullar, strålningskänslig, oexponerad, av annat material än papper, papp eller textilvara; film i rullar, strålningskänslig, oexponerad, avsedd för omedelbar bildframställning |
| --- | --- |
| 3702 32 10 | Mikrofilm; film för grafiskt bruk

  Mikrofilm enligt detta undernummer skiljer sig normalt inte från kinofilm, men används för bildvis reproduktion av dokument. Den används också för reproduktion av listningar av datorprogram och betecknas då med förkortningen COM. Mikrofilm föreligger i regel i bredder på 8 mm, 16 mm och 35 mm och längder på ca 30 m, 61 m, 122 m och 305 m.
  Film för grafiskt bruk används inom tryckeriindustrin för fotomekanisk reproduktion av bilder och text (t.ex. fotolitografi, heliogravyr, fotokromitypografi, fotostatreproduktion). |
| 3702 96 10 | Mikrofilm; film för grafiskt bruk

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 3702 32 10 . |
| 3702 97 10 | Mikrofilm; film för grafiskt bruk

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 3702 32 10 . |
| 3705 | Fotografiska plåtar och fotografisk film, exponerade och framkallade, med undantag av kinofilm |
| 3705 00 90 | Andra slag

  Detta undernummer omfattar mikrofilmer och förminskade fotografiskt framställda reproduktioner av dokument (t.ex. affärshandlingar, arkivdokument, tekniska ritningar).
  Mikrofilm är film i form av blad (mikroficher) eller rullar bestående av en rad mikrobilder. Mikroficher klassificeras enligt detta undernummer även om de är inramade.
  Undernumret omfattar inte mikrokopior på fotografiskt papper, exponerade och framkallade (i form av mikrokort, böcker och liknande), utan dessa klassificeras enligt undernr 4911 91 00 . |
| 3706 | Kinofilm, exponerad och framkallad, med eller utan ljudspår eller med enbart ljudspår

  Detta nummer omfattar i fråga om ljudfilm endast sådan film som innehåller både bilder och ljudspår på samma band. Ljudfilm bestående av två band klassificeras individuellt beroende på beskaffenhet, även om båda banden föreligger tillsammans, dvs. film bestående av endast ljudspår klassificeras enligt undernr 3706 10 20 eller undernr 3706 90 52 beroende på bredden, medan film som innehåller bilder omfattas av något av dessa undernummer eller undernr 3706 90 91 eller undernr 3706 90 99 (kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel tillämpas). |
| 3706 10 20 | Kinofilm med enbart ljudspår; negativ; mellanpositiv

  Detta undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Originalnegativ. |

3702

Fotografisk film i rullar, strålningskänslig, oexponerad, av annat material än papper, papp eller textilvara; film i rullar, strålningskänslig, oexponerad, avsedd för omedelbar bildframställning

3702 32 10

Mikrofilm; film för grafiskt bruk

Mikrofilm enligt detta undernummer skiljer sig normalt inte från kinofilm, men används för bildvis reproduktion av dokument. Den används också för reproduktion av listningar av datorprogram och betecknas då med förkortningen COM. Mikrofilm föreligger i regel i bredder på 8 mm, 16 mm och 35 mm och längder på ca 30 m, 61 m, 122 m och 305 m.

Film för grafiskt bruk används inom tryckeriindustrin för fotomekanisk reproduktion av bilder och text (t.ex. fotolitografi, heliogravyr, fotokromitypografi, fotostatreproduktion).

3702 96 10

Mikrofilm; film för grafiskt bruk

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 3702 32 10 .

3702 97 10

Mikrofilm; film för grafiskt bruk

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 3702 32 10 .

3705

Fotografiska plåtar och fotografisk film, exponerade och framkallade, med undantag av kinofilm

3705 00 90

Andra slag

Detta undernummer omfattar mikrofilmer och förminskade fotografiskt framställda reproduktioner av dokument (t.ex. affärshandlingar, arkivdokument, tekniska ritningar).

Mikrofilm är film i form av blad (mikroficher) eller rullar bestående av en rad mikrobilder. Mikroficher klassificeras enligt detta undernummer även om de är inramade.

Undernumret omfattar inte mikrokopior på fotografiskt papper, exponerade och framkallade (i form av mikrokort, böcker och liknande), utan dessa klassificeras enligt undernr 4911 91 00 .

3706

Kinofilm, exponerad och framkallad, med eller utan ljudspår eller med enbart ljudspår

Detta nummer omfattar i fråga om ljudfilm endast sådan film som innehåller både bilder och ljudspår på samma band. Ljudfilm bestående av två band klassificeras individuellt beroende på beskaffenhet, även om båda banden föreligger tillsammans, dvs. film bestående av endast ljudspår klassificeras enligt undernr 3706 10 20 eller undernr 3706 90 52 beroende på bredden, medan film som innehåller bilder omfattas av något av dessa undernummer eller undernr 3706 90 91 eller undernr 3706 90 99 (kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel tillämpas).

3706 10 20

Kinofilm med enbart ljudspår; negativ; mellanpositiv

Detta undernummer omfattar bl.a.:

1.

Originalnegativ.

| 2. | Mellanpositiv som är avtryck av originalnegativ. I svartvit teknik betecknas de som ”duplicating positives”, ”maroon positives”, ”lavender mauve positives”, ”master positives”, ”masterprints”, ”fine-grain masterprints” eller ”lavender positives” medan de i färgteknik betecknas som ”duplicating positives”, ”interpositives” eller ”intermediate positives”. Mellanpositiv har ljuslila eller rödbrunt underlag men detta kan också vara ofärgat. Sådan film används normalt inte för projicering utan är avsedda för framställning av kopior av originalnegativ. Den kan dock i undantagsfall användas för granskning, redigering eller eftersynkronisering av en film.
  Som mellanpositiv anses också de tre svartvita separationspositiv som med hjälp av filter (blått, grönt och rött) framställs av de färgade originalnegativen och används för att med hjälp av liknande filter framställa ett färgat mellannegativ som är avsett för projicering av positivkopior. |
| --- | --- |

2.

Mellanpositiv som är avtryck av originalnegativ. I svartvit teknik betecknas de som ”duplicating positives”, ”maroon positives”, ”lavender mauve positives”, ”master positives”, ”masterprints”, ”fine-grain masterprints” eller ”lavender positives” medan de i färgteknik betecknas som ”duplicating positives”, ”interpositives” eller ”intermediate positives”. Mellanpositiv har ljuslila eller rödbrunt underlag men detta kan också vara ofärgat. Sådan film används normalt inte för projicering utan är avsedda för framställning av kopior av originalnegativ. Den kan dock i undantagsfall användas för granskning, redigering eller eftersynkronisering av en film.

Som mellanpositiv anses också de tre svartvita separationspositiv som med hjälp av filter (blått, grönt och rött) framställs av de färgade originalnegativen och används för att med hjälp av liknande filter framställa ett färgat mellannegativ som är avsett för projicering av positivkopior.

| 3. | Kopienegativ som är framställda av mellanpositiv och avsedda för projicering av positivkopior. I svartvit teknik betecknas de som ”duplicating negatives” och i färgteknik som ”internegatives” eller mellannegativ (10). |
| --- | --- |

3.

Kopienegativ som är framställda av mellanpositiv och avsedda för projicering av positivkopior. I svartvit teknik betecknas de som ”duplicating negatives” och i färgteknik som ”internegatives” eller mellannegativ (10).

| 4. | Omvända mellannegativ, som i färgteknik framställs direkt genom omvändning av originalnegativet och av vilka det framställs kopior för projicering. |
| --- | --- |

4.

Omvända mellannegativ, som i färgteknik framställs direkt genom omvändning av originalnegativet och av vilka det framställs kopior för projicering.

| 5. | ”Matrisfilm” (röd, grön, blå), som i färgteknik framställs av negativ och av vilka det framställs kopior för projicering. |
| --- | --- |

5.

”Matrisfilm” (röd, grön, blå), som i färgteknik framställs av negativ och av vilka det framställs kopior för projicering.

Om filmerna är minst 35 mm breda är de – med undantag av ”matrisfilm” – i allmänhet försedda med den för negativ typiska perforeringen (tunnformade hål).

Detta gör det möjligt att skilja mellan mellanpositiv med ofärgat underlag och positiv film för projicering, som är försedd med för positiv typisk perforering.

Image 29

Det bör dock observeras att film från vissa länder (särskilt det forna Sovjetunionen) uppvisar en unik typ av perforering (Dubray-Howell) som i hög grad liknar normal positivperforering och också förekommer hos originalnegativ, mellanpositiv och negativ och även hos positiva kopior avsedda för projicering.

”Matrisfilm” har typisk positivperforering men känns igen på sin tjocklek (nästan dubbelt så stor som positiv films), sin framträdande rödbruna färg och en viss relief hos bilderna.

3706 10 99

Annan positiv

Detta undernummer omfattar film avsedd för projicering.

Positiv film med två eller flera bildband bredvid varandra klassificeras och förtullas enligt filmens bredd och längd sedan den skurits till, dvs. filmens bredd och längd då den projiceras.

En film med 35 mm bredd (fyra band på vardera 8 mm plus kanter som skärs bort) och 100 m längd anses t.ex. som en 8 mm bred och 400 m lång film.

Image 30

3706 90 52

Kinofilm med enbart ljudspår; negativ; mellanpositiv; journalfilmer

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 3706 10 20 .

För definition av begreppet ”journalfilmer” hänvisas till kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel.

3706 90 91
  och
  3706 90 99

Annan, med en bredd av

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 3706 10 99 .

KAPITEL 38

DIVERSE KEMISKA PRODUKTER

| 3801 | Konstgjord grafit; kolloidal och halvkolloidal grafit; preparat på basis av grafit eller annat kol, i pastaform eller i form av block, plattor eller andra halvfabrikat |
| --- | --- |
| 3801 10 00 | Konstgjord grafit

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3801 , 1. |
| 3801 20 10
  och
  3801 20 90 | Kolloidal eller halvkolloidal grafit

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3801 , 2. |
| 3801 20 90 | Annan

  Detta undernummer omfattar kolloidal grafit som är suspenderad i vatten eller i annat medium, med undantag av olja. |
| 3801 30 00 | Kolhaltig elektrodmassa och liknande massor för invändig beklädnad av ugnar

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3801 , 3 b. |
| 3802 | Aktiverat kol; aktiverade naturliga mineraliska produkter; djurkol, inbegripet använt djurkol |
| 3802 10 00 | Aktiverat kol

  Aktiverat kol enligt detta undernummer har ett jodtal på minst 300 (milligram jod upptaget per gram kol), bestämt enligt metod ASTM D 4607-86. |
| 3802 90 00 | Andra slag

  Aktiverad diatomit enligt detta undernummer, som har bränts tillsammans med sintringsmedel, såsom natriumklorid eller natriumkarbonat (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3802 , A, tredje stycket, b 1) har i allmänhet följande kännetecken:






  — | Det är vitt och ändrar inte färg efter vidare bränning. |

3801

Konstgjord grafit; kolloidal och halvkolloidal grafit; preparat på basis av grafit eller annat kol, i pastaform eller i form av block, plattor eller andra halvfabrikat

3801 10 00

Konstgjord grafit

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3801 , 1.

3801 20 10
  och
  3801 20 90

Kolloidal eller halvkolloidal grafit

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3801 , 2.

3801 20 90

Annan

Detta undernummer omfattar kolloidal grafit som är suspenderad i vatten eller i annat medium, med undantag av olja.

3801 30 00

Kolhaltig elektrodmassa och liknande massor för invändig beklädnad av ugnar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3801 , 3 b.

3802

Aktiverat kol; aktiverade naturliga mineraliska produkter; djurkol, inbegripet använt djurkol

3802 10 00

Aktiverat kol

Aktiverat kol enligt detta undernummer har ett jodtal på minst 300 (milligram jod upptaget per gram kol), bestämt enligt metod ASTM D 4607-86.

3802 90 00

Andra slag

Aktiverad diatomit enligt detta undernummer, som har bränts tillsammans med sintringsmedel, såsom natriumklorid eller natriumkarbonat (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3802 , A, tredje stycket, b 1) har i allmänhet följande kännetecken:

—

Det är vitt och ändrar inte färg efter vidare bränning.

| — | Dess pH-värde i en 10 %-suspension i vatten är mellan 7,5 och 10,5. |
| --- | --- |

—

Dess pH-värde i en 10 %-suspension i vatten är mellan 7,5 och 10,5.

| — | Glödgningsförlusten vid 900 °C är mindre än 0,5 %. |
| --- | --- |

—

Glödgningsförlusten vid 900 °C är mindre än 0,5 %.

| — | Natriumhalten, uttryckt som Na2O, är högre än 1,5 %. |
| --- | --- |

—

Natriumhalten, uttryckt som Na2O, är högre än 1,5 %.

Detta undernummer omfattar aktiverad bentonit i enlighet med beskrivningen för aktiverade leror (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3802 , A, tredje stycket, b 3). Aktiverad bentonit enligt detta undernummer skiljer sig från naturliga bentoniter hänförliga till undernr 2508 10 00 genom att pH-värdet i allmänhet är lägre än 6 (sur bentonit) eller högre än 9,5 (för en 5 %-suspension i vatten och efter en timmes stillastående) och att natriumkarbonathalten är högre än 2 % eller genom att den sammanlagda halten av utbytbart natrium och kalcium överstiger 80 mekv/100 g (aktiverad natriumbentonit).

Organofila bentoniter erhållna genom tillsats av t.ex. stearylamin omfattas i allmänhet av undernr 3824 99 96 .

Naturlig bentonit med tillsats av små mängder natriumkarbonat omfattas av undernr 3824 99 96 .

3803 00

Tallolja (tallsyra), även raffinerad

3803 00 10

Rå tallolja

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3803 , de två första styckena.

3804 00 00

Avfallslut från tillverkning av massa av ved, även koncentrerad, avsockrad eller kemiskt behandlad, inbegripet ligninsulfonater men inte tallolja enligt nr 3803

Detta nummer omfattar bl.a. koncentrerad sulfitlut.

Koncentrerad sulfitlut, som utvinns genom kraftig koncentration av avfallslut från tillverkning av massa av ved genom sulfitmetoden, eventuellt efter lämplig kemisk behandling för att ändra dess surhetsgrad eller alkalitet, askhalt, färg och kolloida egenskaper.

3805

Balsamterpentin, extraherad terpentin, sulfatterpentin och andra terpentinoljor, framställda genom destillation eller annan behandling av barrträ; rå dipenten; sulfitterpentin och annan rå para-cymen; ”pine oil” innehållande α-terpineol som huvudbeståndsdel

3805 10 10

Balsamterpentin

Detta undernummer omfattar endast den produkt som uteslutande och direkt erhålls genom destillation (med vattenånga) av terpentinbalsam som utsöndras från växande barrträd.

3805 10 30

Extraherad terpentin

Detta undernummer omfattar den produkt som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3805 , andra stycket, 2 a.

3805 10 90

Sulfatterpentin

Detta undernummer omfattar den produkt som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3805 , andra stycket, 2 b.

3805 90 10

”Pine oil”

Detta undernummer omfattar den produkt som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3805 , andra stycket, 5.

3805 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. terpentin från vilken innehållet av beta-pinen nästan helt har avlägsnats genom fraktionerad destillation och efterföljande blandning av de andra fraktionerna. Denna produkt saluförs under benämningen ”rekonstituerad terpentinolja”.

3806

Kolofonium och hartssyror samt derivat av dessa ämnen; hartssprit och hartsoljor; naturhartser modifierade genom utsmältning

3806 10 00

Kolofonium och hartssyror

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3806 , A.

3806 20 00

Salter av kolofonium, av hartssyror eller av derivat av kolofonium eller hartssyror, andra än salter av kolofoniumaddukter

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3806 , B.

3806 30 00

Estrar bildade av hartssyror och glycerol eller annan polyol

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3806 , C.

3806 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | De derivat av kolofonium och av hartssyror som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3806 , D I samt dehydrerat kolofonium i vilket en del av hartssyran är dehydrerad och en del hydrerad, tekniska hartsaminer (t.ex. dehydroabietylamin) och tekniska hartsnitriler. |
| --- | --- |

1.

De derivat av kolofonium och av hartssyror som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3806 , D I samt dehydrerat kolofonium i vilket en del av hartssyran är dehydrerad och en del hydrerad, tekniska hartsaminer (t.ex. dehydroabietylamin) och tekniska hartsnitriler.

| 2. | Den hartssprit och de hartsoljor som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3806 , D II. |
| --- | --- |

2.

Den hartssprit och de hartsoljor som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3806 , D II.

| 3. | De naturhartser modifierade genom uppvärmning (”run gums”) som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3806 , D III. |
| --- | --- |

3.

De naturhartser modifierade genom uppvärmning (”run gums”) som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3806 , D III.

3807 00

Trätjära; trätjäroljor; trätjärkreosot; rå metanol; vegetabiliskt beck; bryggeriharts och liknande preparat på basis av kolofonium, hartssyror eller vegetabiliskt beck

3807 00 10

Trätjära

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3807 , andra stycket, A 1.

3807 00 90

Andra slag

Detta undernummer omfattar de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3807 , andra stycket, A 2 och 3 samt B, C och D.

3808

Insekts-, svamp- och ogräsbekämpningsmedel, groningshindrande medel, tillväxtreglerande medel för växter, desinfektionsmedel, bekämpningsmedel mot gnagare och liknande produkter, föreliggande i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln eller som preparat eller utformade artiklar (t.ex. band, vekar och ljus, preparerade med svavel, samt flugpapper)

3808 91 10
  till
  3808 91 90

Insektsbekämpningsmedel

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3808 , I, efter de tre asteriskerna.

3808 92 10
  till
  3808 92 90

Svampbekämpningsmedel

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3808 , II, efter de tre asteriskerna.

3808 92 10

Preparat på basis av kopparföreningar

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Bordeauxvätska, som framställs av kopparsulfat och släckt kalk och används inom jordbruket som svampbekämpningsmedel. |
| --- | --- |

1.

Bordeauxvätska, som framställs av kopparsulfat och släckt kalk och används inom jordbruket som svampbekämpningsmedel.

| 2. | Preparat som framställs av basisk kopparklorid och basiskt kopparsulfat, kopparoxiklorid, kopparsilikat, kopparacetoarsenit, kopparoxid, kopparhydroxid eller kopparkarbonat och används för samma ändamål. |
| --- | --- |

2.

Preparat som framställs av basisk kopparklorid och basiskt kopparsulfat, kopparoxiklorid, kopparsilikat, kopparacetoarsenit, kopparoxid, kopparhydroxid eller kopparkarbonat och används för samma ändamål.

| 3. | Preparat på basis av kopparnaftenat eller kopparfosfat, som används för att skydda textilier och trä mot svampangrepp. |
| --- | --- |

3.

Preparat på basis av kopparnaftenat eller kopparfosfat, som används för att skydda textilier och trä mot svampangrepp.

| 4. | Kelater bestående av organiska kopparsalter och metallisk tvål. |
| --- | --- |

4.

Kelater bestående av organiska kopparsalter och metallisk tvål.

Preparaten enligt detta undernummer kan föreligga i form av pulver, lösningar eller tabletter, i lösvikt eller i detaljhandelsförpackningar och kan förutom kopparföreningar också innehålla andra aktiva ämnen, t.ex. zink-eller kvicksilverföreningar.

3808 93 90

Tillväxtreglerande medel för växter

Detta undernummer omfattar ämnen som ändrar växternas fysiologiska processer i önskad riktning. De används på hela växten, delar av växten eller i jorden.

De kan påverka t.ex.:

| a) | Växtens generella tillväxt. |
| --- | --- |

a)

Växtens generella tillväxt.

| b) | Växtens storlek (ökning eller minskning av höjden). |
| --- | --- |

b)

Växtens storlek (ökning eller minskning av höjden).

| c) | Rotknölarnas storlek och form. |
| --- | --- |

c)

Rotknölarnas storlek och form.

| d) | Internodlängden (förbättrad motståndskraft mot vind). |
| --- | --- |

d)

Internodlängden (förbättrad motståndskraft mot vind).

| e) | Fruktmängd och -storlek. |
| --- | --- |

e)

Fruktmängd och -storlek.

| f) | Halten av näringsreserver (kolhydrater, proteiner, fetter). |
| --- | --- |

f)

Halten av näringsreserver (kolhydrater, proteiner, fetter).

| g) | Blomningstid eller frukternas mognadstid. |
| --- | --- |

g)

Blomningstid eller frukternas mognadstid.

| h) | Växternas sterilitet. |
| --- | --- |

h)

Växternas sterilitet.

| ij) | Antalet honblommor. |
| --- | --- |

ij)

Antalet honblommor.

Tillväxtreglerande medel för växter kan indelas i fyra huvudkategorier:

| 1. | Auxiner, som påverkar rotbildningen, stamtillväxten och fruktutvecklingen. Den viktigaste är 3-indol-ättiksyra. |
| --- | --- |

1.

Auxiner, som påverkar rotbildningen, stamtillväxten och fruktutvecklingen. Den viktigaste är 3-indol-ättiksyra.

| 2. | Gibberelliner, som särskilt främjar knopparnas tillväxt och blomningen. De är alla avledda från gibberellinsyra. |
| --- | --- |

2.

Gibberelliner, som särskilt främjar knopparnas tillväxt och blomningen. De är alla avledda från gibberellinsyra.

| 3. | Cytokininer, som särskilt främjar celldelningen och fördröjer växtens åldrande. Mest kända är kinetin (6-furfurylaminopurin) och zeatin. |
| --- | --- |

3.

Cytokininer, som särskilt främjar celldelningen och fördröjer växtens åldrande. Mest kända är kinetin (6-furfurylaminopurin) och zeatin.

| 4. | Tillväxthämmande medel. |
| --- | --- |

4.

Tillväxthämmande medel.

Undernummer omfattar inte följande:

| a) | Gödselmedel. |
| --- | --- |

a)

Gödselmedel.

| b) | Jordförbättringsmedel. |
| --- | --- |

b)

Jordförbättringsmedel.

| c) | Ogräsbekämpningsmedel, även selektiva (undernr 3808 93 11 till 3808 93 27 ). |
| --- | --- |

c)

Ogräsbekämpningsmedel, även selektiva (undernr 3808 93 11 till 3808 93 27 ).

| d) | Groningshindrande medel (undernr 3808 93 30 ). |
| --- | --- |

d)

Groningshindrande medel (undernr 3808 93 30 ).

3808 94 10
  till
  3808 94 90

Desinfektionsmedel

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3808 , IV, de tre första styckena efter de tre asteriskerna.

3809

Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

3809 10 10
  till
  3809 10 90

På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter

Förutom de produkter och preparat framställda på basis av stärkelse eller stärkelseprodukter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3809 , tredje stycket, A 1 och 11 samt B 1 och 2 omfattar dessa undernummer även blandningar av stärkelse eller stärkelseprodukter och borax eller karboximetylcellulosa (linnestärkelse) och blandningar av löslig stärkelse och kaolin (som används vid papperstillverkning).

3809 91 00
  till
  3809 93 00

Andra slag

Dessa undernummer omfattar särskilt följande produkter och preparat som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3809 , tredje stycket, A, B och C under förutsättning att de inte är framställda på basis av stärkelse eller stärkelseprodukter:

| 1. | Olika appreturmedel som används inom textilindustrin för att göra textilmaterial skrynkelhärdigt eller krympfritt. Bland dessa varor kan nämnas förkondensat av karbamidformaldehyd, melaminformaldehyd och glyoxaldikarbamid, förutsatt att de inte har samma egenskaper som polykondensationsprodukter enligt kapitel 39 eller kemiskt definierade föreningar (kapitel 29). Dessa undernummer omfattar även vattenhaltiga föreningar (t.ex. dimetylolkarbamid, trimetylolmelamin) till vilka det tillsatts parfym för att dölja lukten av formaldehyd som uppstår då produkten delvis bryts ned. |
| --- | --- |

1.

Olika appreturmedel som används inom textilindustrin för att göra textilmaterial skrynkelhärdigt eller krympfritt. Bland dessa varor kan nämnas förkondensat av karbamidformaldehyd, melaminformaldehyd och glyoxaldikarbamid, förutsatt att de inte har samma egenskaper som polykondensationsprodukter enligt kapitel 39 eller kemiskt definierade föreningar (kapitel 29). Dessa undernummer omfattar även vattenhaltiga föreningar (t.ex. dimetylolkarbamid, trimetylolmelamin) till vilka det tillsatts parfym för att dölja lukten av formaldehyd som uppstår då produkten delvis bryts ned.

| 2. | Appreturmedel som förutom att de gör textilmaterial vattenavvisande gör dem synnerligen motståndskraftiga mot olja och smuts samtidigt som de fortfarande är luftgenomträngliga. |
| --- | --- |

2.

Appreturmedel som förutom att de gör textilmaterial vattenavvisande gör dem synnerligen motståndskraftiga mot olja och smuts samtidigt som de fortfarande är luftgenomträngliga.

| 3. | Antistatmedel, dvs. appreturmedel som förhindrar att det samlas statisk elektricitet i textilfibrer eller -vävnader. Dessa är i allmänhet preparat bestående av förkondenserade vattenlösliga polyelektrolyter som efter kortvarig behandling vid måttlig temperatur kan bilda nätformiga polykondensat som är tillräckligt olösliga för att motstå upprepad vattentvätt och kemtvätt. Denna kategori omfattar också produkter bestående av en basisk, vattenlöslig, lineär polyamid framställd av dikarbonsyra (t.ex. adipin-, bärnstens- eller tereftalsyra) och polyaminer innehållande en eller flera sekundära aminogrupper (t.ex. dietylentriamin, trietylentetramin) och en produkt med alkylerande verkan (som kan förorsaka förgrening av polyamiden och således göra den olöslig genom lämplig värmebehandling) bestående av t.ex. vissa dihalogenider (polyetenglykoldijodid med relativt låg molekylvikt, epiklorhydrin och liknande). |
| --- | --- |

3.

Antistatmedel, dvs. appreturmedel som förhindrar att det samlas statisk elektricitet i textilfibrer eller -vävnader. Dessa är i allmänhet preparat bestående av förkondenserade vattenlösliga polyelektrolyter som efter kortvarig behandling vid måttlig temperatur kan bilda nätformiga polykondensat som är tillräckligt olösliga för att motstå upprepad vattentvätt och kemtvätt. Denna kategori omfattar också produkter bestående av en basisk, vattenlöslig, lineär polyamid framställd av dikarbonsyra (t.ex. adipin-, bärnstens- eller tereftalsyra) och polyaminer innehållande en eller flera sekundära aminogrupper (t.ex. dietylentriamin, trietylentetramin) och en produkt med alkylerande verkan (som kan förorsaka förgrening av polyamiden och således göra den olöslig genom lämplig värmebehandling) bestående av t.ex. vissa dihalogenider (polyetenglykoldijodid med relativt låg molekylvikt, epiklorhydrin och liknande).

| 4. | Flamskyddsmedel, som minskar t.ex. textiliers och läders antändlighet. Dessa preparat är vanligtvis baserade på ammoniumsalter, borsyra, klorparaffin, antimonoxid, zinkoxid, andra metalloxider och vissa organiska kväve- och/eller fosforföreningar. |
| --- | --- |

4.

Flamskyddsmedel, som minskar t.ex. textiliers och läders antändlighet. Dessa preparat är vanligtvis baserade på ammoniumsalter, borsyra, klorparaffin, antimonoxid, zinkoxid, andra metalloxider och vissa organiska kväve- och/eller fosforföreningar.

3811

Preparat för motverkande av knackning, oxidation, korrosion eller hartsbildning, viskositetsförbättrande preparat och andra beredda tillsatsmedel för mineraloljor (inbegripet bensin) eller för andra vätskor som används för samma ändamål som mineraloljor

3811 11 10

På basis av tetraetylbly

Detta undernummer omfattar preparat i vilka tetraetylbly är den enda beståndsdelen som motverkar knackning.

3811 11 90

Andra

Detta undernummer omfattar preparat i vilka tetrametylbly eller etylmetylbly eller en blandning av tetraetyl- och tetrametylbly är den enda eller huvudsakliga beståndsdelen som motverkar knackning.

3815

Reaktionsinitiatorer, reaktionsacceleratorer samt beredda katalysatorer, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

3815 11 00
  till
  3815 19 90

Katalysatorer utfällda på en bärsubstans

Detta är mycket använda katalysatorer utfällda på en bärsubstans, i allmänhet genom impregnering, samtidig utfällning eller blandning. De består i regel av ett eller flera aktiva ämnen på en bärsubstans eller av blandningar på basis av aktiva ämnen. Dessa aktiva ämnen utgörs vanligen av mycket finfördelade metaller, metalloxider eller andra metallföreningar. De metaller som oftast används tillhör grupp VIII i periodiska systemet (särskilt kobolt, nickel, palladium och platina) och molybden, krom, koppar och zink. Bärsubstansen, som ibland är aktiverad, består i allmänhet av aluminiumoxid, kiselgel, fossilmjöl eller keramiskt material.

De används i industriprocesser för framställning av organiska och oorganiska föreningar och vid raffinering av petroleum (t.ex. vid ammoniaksyntes, hydrering av fetter, hydrering av olefiner).

Denna grupp katalysatorer omfattar även följande produkter:

| 1. | Vissa preparat på basis av föreningar av övergångsmetaller vilkas funktion är att under förbränningen underlätta oxidation, och följaktligen avlägsnande av kolrester i form av koldioxid (t.ex. i pannor och brännare). |
| --- | --- |

1.

Vissa preparat på basis av föreningar av övergångsmetaller vilkas funktion är att under förbränningen underlätta oxidation, och följaktligen avlägsnande av kolrester i form av koldioxid (t.ex. i pannor och brännare).

| 2. | Så kallade ”efterförbränningskatalysatorer”, som är avsedda att monteras i motorfordons avgassystem för att minska föroreningen från avgaserna genom oxidation av kolmonoxid till koldioxid och genom omvandling av andra giftiga ämnen (t.ex. heterocykliska föreningar) från förbränningen av bensin. |
| --- | --- |

2.

Så kallade ”efterförbränningskatalysatorer”, som är avsedda att monteras i motorfordons avgassystem för att minska föroreningen från avgaserna genom oxidation av kolmonoxid till koldioxid och genom omvandling av andra giftiga ämnen (t.ex. heterocykliska föreningar) från förbränningen av bensin.

3815 90 10
  och
  3815 90 90

Andra slag

Dessa undernummer omfattar blandningar av föreningar vilkas egenskaper och sammansättning beror på den kemiska reaktion som skall katalyseras. De används i allmänhet vid framställning av plast och går ofta under benämningen initiatorer, kedjeöverförare, terminatorer eller telomerer och förnätnings- eller tvärbindningsmedel.

Bland dessa produkter ingår bl.a.:

| 1. | Friradikalkatalysatorer

  Detta är preparat, framställda på basis av organiska ämnen, som under reaktionsprocessen långsamt bryts ned och bildar brottstycken som genom sammanstötning med de ursprungliga monomererna leder till en kemisk bindning och att det bildas nya fria radikaler som kan upprepa processen och fortsätta kedjebildningen.
  Till dessa hör följande:






  a) | Preparat på basis av organiska peroxider R-O-O-R′ (lösningar av organiska peroxider, t.ex. acetylperoxid och dibensoylperoxid). Under reaktionen bildas radikalerna RO· och R′O· som har aktiverande funktioner. |
| --- | --- | --- |

1.

Friradikalkatalysatorer

Detta är preparat, framställda på basis av organiska ämnen, som under reaktionsprocessen långsamt bryts ned och bildar brottstycken som genom sammanstötning med de ursprungliga monomererna leder till en kemisk bindning och att det bildas nya fria radikaler som kan upprepa processen och fortsätta kedjebildningen.

Till dessa hör följande:

a)

Preparat på basis av organiska peroxider R-O-O-R′ (lösningar av organiska peroxider, t.ex. acetylperoxid och dibensoylperoxid). Under reaktionen bildas radikalerna RO· och R′O· som har aktiverande funktioner.

| b) | Preparat på basis av azoföreningar (t.ex. azo-bis-isobutyronitril), som under reaktionsprocessen bryts ned samtidigt som de avger kväve och därigenom bildar fria radikaler. |
| --- | --- |

b)

Preparat på basis av azoföreningar (t.ex. azo-bis-isobutyronitril), som under reaktionsprocessen bryts ned samtidigt som de avger kväve och därigenom bildar fria radikaler.

| c) | Redoxpreparat (t.ex. blandningar av kaliumperoxid och dodecylmerkaptan), i vilka aktiverande radikaler bildas på grund av en redoxreaktion. |
| --- | --- |

c)

Redoxpreparat (t.ex. blandningar av kaliumperoxid och dodecylmerkaptan), i vilka aktiverande radikaler bildas på grund av en redoxreaktion.

| 2. | Jonkatalysatorer

  Detta är i allmänhet organiska lösningar av jonbildande föreningar som kan förena sig med dubbelbindningar och bilda aktiva zoner i den utvunna produkten.
  Till dessa hör följande:






  a) | Zieglerkatalysatorer för framställning av polyolefiner (t.ex. blandningar av titan och trietylaluminium). |
| --- | --- | --- |

2.

Jonkatalysatorer

Detta är i allmänhet organiska lösningar av jonbildande föreningar som kan förena sig med dubbelbindningar och bilda aktiva zoner i den utvunna produkten.

Till dessa hör följande:

a)

Zieglerkatalysatorer för framställning av polyolefiner (t.ex. blandningar av titan och trietylaluminium).

| b) | Ziegler-Nattakatalysatorer (stereokatalysatorer, orienteringskatalysatorer), t.ex. en blandning av titantriklorid och trialkylaluminium för framställning av isotaktisk polypropen och av segmentsampolymerer av etylen-olefiner. |
| --- | --- |

b)

Ziegler-Nattakatalysatorer (stereokatalysatorer, orienteringskatalysatorer), t.ex. en blandning av titantriklorid och trialkylaluminium för framställning av isotaktisk polypropen och av segmentsampolymerer av etylen-olefiner.

| c) | Katalysatorer för framställning av polyuretaner (t.ex. blandningar av trietylendiamin och tennföreningar). |
| --- | --- |

c)

Katalysatorer för framställning av polyuretaner (t.ex. blandningar av trietylendiamin och tennföreningar).

| d) | Katalysatorer för framställning av aminoplast (t.ex. fosforsyra i ett organiskt lösningsmedel). |
| --- | --- |

d)

Katalysatorer för framställning av aminoplast (t.ex. fosforsyra i ett organiskt lösningsmedel).

| 3. | Katalysatorer för polykondensationsreaktioner

  Detta är preparat på basis av olika föreningar (t.ex. blandningar av kalciumacetat, antimontrioxid, titanalkoholater och liknande). |
| --- | --- |

3.

Katalysatorer för polykondensationsreaktioner

Detta är preparat på basis av olika föreningar (t.ex. blandningar av kalciumacetat, antimontrioxid, titanalkoholater och liknande).

3821 00 00

Beredda närsubstrat för odling eller bevarande av mikroorganismer (inbegripet virus och likartade organismer) eller av växtceller, mänskliga celler eller djurceller

Detta nummer omfattar inte ägg, även befruktade, som även om de kommer från intygat patogenfria flockar, inte är beredda för odling av mikroorganismer (nr 0407 och 0408 )

3823

Tekniska enbasiska fettsyror; sura oljor från raffinering; tekniska fettalkoholer

3823 11 00

Stearinsyra

Med stearinsyra förstås i detta undernummer blandningar av fettsyror, som befinner sig i fast tillstånd vid normal temperatur och som håller en ren stearinsyrehalt av minst 30 viktprocent men mindre än 90 viktprocent räknat på torrsubstansen.

Produkter av detta slag, som håller en stearinsyrehalt av minst 90 viktprocent, omfattas av undernr 2915 70 50 .

3823 12 00

Oleinsyra

Med oleinsyra förstås i detta undernummer blandningar av fettsyror, som befinner sig i flytande tillstånd vid normal temperatur och som håller en ren oleinsyrehalt av minst 70 viktprocent men mindre än 85 viktprocent räknat på torrsubstansen.

Produkter, som håller en oleinsyrehalt av minst 85 viktprocent, omfattas av undernr 2916 15 00 .

3823 13 00

Tallfettsyra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3823 , A, andra stycket, 3.

Produkter av detta slag, som håller en fettsyrehalt av minst 90 viktprocent, omfattas av nr 3803 00 .

3823 70 00

Tekniska fettalkoholer

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3823 , B.

Detta undernummer omfattar endast tekniska fettalkoholer (blandningar av acykliska alkoholer), i vilka inga av alkoholkomponenterna omfattar minst 90 viktprocent räknat på torrsubstansen.

Produkter av detta slag, i vilka en av fettalkoholkomponenterna omfattar minst 90 viktprocent, omfattas i allmänhet av nr 2905 .

3824

Beredda bindemedel för gjutformar eller gjutkärnor; kemiska produkter samt preparat från kemiska eller närstående industrier (inbegripet sådana som består av blandningar av naturprodukter), inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

3824 10 00

Beredda bindemedel för gjutformar eller gjutkärnor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3824 , A.

3824 30 00

Osintrade metallkarbider, blandade med varandra eller med metalliska bindemedel

Detta undernummer omfattar pulver som är färdiga att omvandlas till ”hårdmetaller” genom sintring. De består av metallkarbider (volfram-, titan-, tantal- och niobkarbider) som är blandade med varandra, även med metalliska bindemedel (kobolt- eller nickelpulver), och ofta innehåller små mängder paraffin (ca 0,5 viktprocent). Även enkla blandningar av en av de ovannämnda karbiderna och ett metalliskt bindemedel omfattas av detta undernummer medan de enskilda karbiderna omfattas av nr 2849 .

3824 40 00

Beredda tillsatsmedel för cement, murbruk eller betong

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3824 , B, sjunde stycket, 3.

3824 50 10

Färdigblandad betong

Detta undernummer omfattar betong som blandats med vatten och vanligtvis transporteras i bilar med betongblandare.

3824 50 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Betong som ännu inte blandats med vatten. |
| --- | --- |

1.

Betong som ännu inte blandats med vatten.

| 2. | Murbruk. |
| --- | --- |

2.

Murbruk.

3824 60 11
  till
  3824 60 99

Sorbitol, annan än sorbitol enligt nr 2905 44

Dessa undernummer omfattar så kallade ”icke-kristalliserande” typer av sorbitol (D-glucitol), som i allmänhet utvinns ur glukossirap innehållande en viss mängd andra oligosackarider genom hydrering under högt tryck. Deras sorbitolhalt (D-glucitol) varierar mellan 60 och 80 viktprocent räknat på torrsubstansen medan de övriga beståndsdelarna huvudsakligen utgörs av delvis hydrerade polyalkoholer och oligosackarider. Av denna anledning är produktens benägenhet att kristallisera starkt begränsad (härav beteckningen icke-kristalliserande sorbitol (D-glucitol).

Sorbitol som uppfyller villkoren i anmärkning 1 till kapitel 29 klassificeras enligt undernr 2905 44 11 till 2905 44 99 .

3824 71 00
  till
  3824 79 00

Blandningar innehållande halogenerade derivat av metan, etan eller propan

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3824 71 till 3824 79 ,

3824 99 10

Petroleumsulfonater med undantag av petroleumsulfonater av alkalimetaller, av ammonium eller av etanolaminer; tiofenhaltiga sulfonsyror av oljor ur bituminösa mineral och salter av dessa syror

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Petroleumsulfonater av kalcium eller barium, som i allmänhet innehåller 55 till 70 viktprocent mineralolja. De används ofta vid framställning av tillsatsmedel för mineraloljor. |
| --- | --- |

1.

Petroleumsulfonater av kalcium eller barium, som i allmänhet innehåller 55 till 70 viktprocent mineralolja. De används ofta vid framställning av tillsatsmedel för mineraloljor.

| 2. | Tiofenhaltiga sulfonsyror av oljor ur bituminösa mineral, beredda genom torrdestillation av vissa bituminösa skiffer och efterföljande behandling med svavelsyra. Produkterna av avsedda för farmaceutiskt bruk och har i allmänhet en total svavelhalt på mer än 9 viktprocent. Enligt detta undernummer klassificeras också salter av dessa syror, särskilt kalciumsalter. |
| --- | --- |

2.

Tiofenhaltiga sulfonsyror av oljor ur bituminösa mineral, beredda genom torrdestillation av vissa bituminösa skiffer och efterföljande behandling med svavelsyra. Produkterna av avsedda för farmaceutiskt bruk och har i allmänhet en total svavelhalt på mer än 9 viktprocent. Enligt detta undernummer klassificeras också salter av dessa syror, särskilt kalciumsalter.

3824 99 15

Jonbytare

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3824 , B, sjunde stycket, 14.

Detta undernummer omfattar jonbytare på basis av sulfonerat kol och vissa typer av lera, förutsatt att de har genomgått särskild behandling för att göra dem lämpliga att användas som jonbytare (huvudsakligen av katjoner). Här ingår bl.a. glaukonit i form av aluminiumsilikatgel som utvunnits ur sandhaltig märgel av marint ursprung. Produkten används huvudsakligen för avhärdning av vatten. Till samma ändamål används produkter på basis av montmorillonit och kaolinit.

Detta undernummer omfattar även syntetiska jonbytare, t.ex. konstgjorda zeoliter och jonbytare på basis av aluminiumoxid och kiselgel.

Följande produkter ingår inte i detta undernummer:

| a) | Ren kiselgel (undernr 2811 22 00 ). |
| --- | --- |

a)

Ren kiselgel (undernr 2811 22 00 ).

| b) | Ren aluminiumoxid, även aktiverad (undernr 2818 20 00 eller 2818 30 00 ). |
| --- | --- |

b)

Ren aluminiumoxid, även aktiverad (undernr 2818 20 00 eller 2818 30 00 ).

| c) | Konstgjorda zeoliter, som inte innehåller ligander (undernr 2842 10 00 ), i överensstämmelse med sjunde stycket, 14 i den förklarande anmärkningen till HS, nr 3824 , B. |
| --- | --- |

c)

Konstgjorda zeoliter, som inte innehåller ligander (undernr 2842 10 00 ), i överensstämmelse med sjunde stycket, 14 i den förklarande anmärkningen till HS, nr 3824 , B.

| d) | Aktiverad lera (undernr 3802 90 00 ). |
| --- | --- |

d)

Aktiverad lera (undernr 3802 90 00 ).

3824 99 20

Getter för vakuumrör

Detta undernummer omfattar så kallade ”getter”. Man skiljer mellan ”flash getters” och ”bulk getters”.

Den förstnämnda typen förångas i röret under framställningen. Till denna typ hör produkter bestående av både barium och aluminium, magnesium, tantal, torium och liknande i form av tråd eller pelletar samt blandningar av barium- och strontiumkarbonat på tantaltråd.

”Bulk getters” värms upp men förångas inte och har endast kontaktabsorberande verkan. De består i allmänhet av rena metaller (tantal, volfram, zirkonium, niob, torium) i form av tråd, plattor och liknande och kan därför inte klassificeras enligt detta undernummer.

3824 99 30

Naftensyror, vattenolösliga salter av naftensyror samt estrar av naftensyror

Naftensyror är blandningar av alicykliska monokarboxylsyror som erhållits vid raffinering av råoljor av visst ursprung (särskilt det förra Sovjetunionen).

Detta undernummer omfattar också de vattenolösliga salterna av naftensyror (t.ex. aluminium-, barium-, bly-, krom-, kalcium-, mangan-, kobolt och zinksalter) och estrar av naftensyror.

3824 99 45

Pannstensförhindrande medel och liknande preparat

Detta undernummer omfattar de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3824 , B, sjunde stycket, 15 samt preparat som löser upp kalkavlagringar.

3824 99 50

Preparat för galvanoteknik

Detta undernummer omfattar t.ex. speciella preparat för metalliseringsbad, poleringsbad och produkter för galvanisk etsning.

3824 99 55

Blandningar av mono-, di- och trifettsyraestrar av glycerol (emulgatorer för fetter)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3824 , B, sjunde stycket, 11.

3824 99 65

Hjälpmedel för gjuterier (andra än sådana som omfattas av nr 3824 10 00
  )

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3824 , B, sjunde stycket, 6 och 43 omfattar detta undernummer bl.a.:

| 1. | Preparat för beläggning av gjutkärnflaskor och mönsterplattor på basis av kalciumkarbonat, vax och ett färgmedel. |
| --- | --- |

1.

Preparat för beläggning av gjutkärnflaskor och mönsterplattor på basis av kalciumkarbonat, vax och ett färgmedel.

| 2. | Preparat på basis av dextrin och natriumkarbonat som efter emulgering är avsett att användas för beläggning av stålverksformar. |
| --- | --- |

2.

Preparat på basis av dextrin och natriumkarbonat som efter emulgering är avsett att användas för beläggning av stålverksformar.

| 3. | Sand överdragen med ett tunt lager syntetisk harts, avsedd för framställning av gjutkärnor. |
| --- | --- |

3.

Sand överdragen med ett tunt lager syntetisk harts, avsedd för framställning av gjutkärnor.

| 4. | Produkter för avgasning av stål. |
| --- | --- |

4.

Produkter för avgasning av stål.

| 5. | Formsläppmedel (med undantag av formsläppmedel enligt nr 3403 ). |
| --- | --- |

5.

Formsläppmedel (med undantag av formsläppmedel enligt nr 3403 ).

3824 99 70

Eldfasta, vattenfasta och liknande preparat som används inom byggnadsindustrin

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Brandskyddsprodukter (t.ex. på basis av ammoniumföreningar som under värmepåverkan sväller och bildar ett isoleringsskikt för byggnadsdelar). |
| --- | --- |

1.

Brandskyddsprodukter (t.ex. på basis av ammoniumföreningar som under värmepåverkan sväller och bildar ett isoleringsskikt för byggnadsdelar).

| 2. | Produkter (i allmänhet på basis av silikat) för impregnering av fasader till skydd mot vatten. |
| --- | --- |

2.

Produkter (i allmänhet på basis av silikat) för impregnering av fasader till skydd mot vatten.

| 3. | Produkter som skyddar betong mot inträngande av grundvatten. |
| --- | --- |

3.

Produkter som skyddar betong mot inträngande av grundvatten.

3824 99 92
  och
  3824 99 93

Kemiska produkter eller preparat, som till större delen består av organiska föreningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

Vid klassificering av kemiska produkter eller preparat enligt dessa undernummer ska mängden vatten inte beaktas.

Termen ”organiska föreningar” är tillämplig på alla organiska produkter oavsett var de är klassificerade.

Dessa undernummer omfattar oxooljor samt fraktioner av sådana oljor, som genomgått partiell eller hel förestring, alkoxylation, kondensering eller hydrolys. Det är fråga om tunga oxofraktioner (HOF) som är biprodukter från oxoprocesser (inbegripet oxosyntes), bland andra biprodukter från hydroformylering (Fischer–Tropsch-processen som omvandlar alkener till aldehyder) och destillationsåterstoder från framställningen av oxoalkoholer. De innehåller huvudsakligen aldehyder, etrar, eteralkoholer, alkoholer, estrar och karboxylsyror med mindre mängder av andra ämnen (t.ex. olefiner och paraffiner).

Dessa undernummer omfattar inte de lätta oxofraktioner (LOF) som är biprodukter från oxoprocesser och vilka huvudsakligen består av olefiner och paraffiner (nr 2710 ).

AVDELNING VII

PLASTER OCH PLASTVAROR; GUMMI OCH GUMMIVAROR

KAPITEL 39

PLASTER OCH PLASTVAROR

| Anmärkning 6 | Uttrycket ”lösningar” in denna anmärkning och i anmärkning 4 till kapitel 32 omfattar inte kolloidala lösningar. |
| --- | --- |

Anmärkning 6

Uttrycket ”lösningar” in denna anmärkning och i anmärkning 4 till kapitel 32 omfattar inte kolloidala lösningar.

| | I. PLASTER I OBEARBETAD FORM |
| --- | --- |
| | Beträffande definitionen av begreppet ”obearbetad form” hänvisas till anmärkning 6 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 39, allmänna anvisningar, ”obearbetad form”. |
| 3901 | Polymerer av eten, i obearbetad form |
| 3901 10 10
  och
  3901 10 90 | Polyeten med en specifik vikt av mindre än 0,94 (LD)

  Dessa undernummer omfattar endast homopolymerer av eten, dvs. polymerer i vilka eten utgör minst 95 viktprocent av den totala polymerhalten.
  Polyetenets densitetstal skall bestämmas med hjälp av en polymer utan tillsatsmedel.
  Flytande polyeten klassificeras endast enligt dessa undernummer om det uppfyller villkoren i anmärkning 3 a till detta kapitel. I annat fall omfattas det av undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 .
  Polyetenvaxer klassificeras enligt nr 3404 . |
| 3901 20 10
  och
  3901 20 90 | Polyeten med en specifik vikt av minst 0,94 (HD)

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 3901 10 10 och 3901 10 90 . |
| 3901 90 30
  och
  3901 90 80 | Andra slag

  I enlighet med anmärkning 4 och anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel omfattar dessa undernummer följande:






  1. | Sampolymerer av eten och andra monomerer, med undantag av vinylacetat (t.ex. sampolymerer av eten och propylen), samt blandningar av polymerer av liknande sammansättning i vilka etylen är den dominerande monomera enheten. |

I. PLASTER I OBEARBETAD FORM

Beträffande definitionen av begreppet ”obearbetad form” hänvisas till anmärkning 6 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 39, allmänna anvisningar, ”obearbetad form”.

3901

Polymerer av eten, i obearbetad form

3901 10 10
  och
  3901 10 90

Polyeten med en specifik vikt av mindre än 0,94 (LD)

Dessa undernummer omfattar endast homopolymerer av eten, dvs. polymerer i vilka eten utgör minst 95 viktprocent av den totala polymerhalten.

Polyetenets densitetstal skall bestämmas med hjälp av en polymer utan tillsatsmedel.

Flytande polyeten klassificeras endast enligt dessa undernummer om det uppfyller villkoren i anmärkning 3 a till detta kapitel. I annat fall omfattas det av undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 .

Polyetenvaxer klassificeras enligt nr 3404 .

3901 20 10
  och
  3901 20 90

Polyeten med en specifik vikt av minst 0,94 (HD)

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 3901 10 10 och 3901 10 90 .

3901 90 30
  och
  3901 90 80

Andra slag

I enlighet med anmärkning 4 och anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel omfattar dessa undernummer följande:

1.

Sampolymerer av eten och andra monomerer, med undantag av vinylacetat (t.ex. sampolymerer av eten och propylen), samt blandningar av polymerer av liknande sammansättning i vilka etylen är den dominerande monomera enheten.

| 2. | Kemiskt modifierad polyeten enligt anmärkning 5 till detta kapitel (t.ex. klorerad polyeten och klorsulfonerad polyeten). |
| --- | --- |

2.

Kemiskt modifierad polyeten enligt anmärkning 5 till detta kapitel (t.ex. klorerad polyeten och klorsulfonerad polyeten).

3902

Polymerer av propen eller av andra olefiner, i obearbetad form

3902 10 00

Polypropen

De förklarande anmärkningarna till undernr 3901 10 10 och 3901 10 90 , första stycket gäller i tillämpliga delar.

Detta undernummer omfattar inte flytande polypropen som inte uppfyller villkoren i anmärkning 3 a till detta kapitel (t.ex. tri- och tetrapropylen) (undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 ).

3902 20 00

Polyisobuten

Detta undernummer omfattar den produkt som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3902 , tredje och fjärde stycket.

Undernumret omfattar inte flytande polyisobuten som inte uppfyller villkoren i anmärkning 3 a till detta kapitel (t.ex. triisobuten) (undernr 2710 12 11 till 2710 19 99 ).

3902 30 00

Sampolymerer med propen

Detta undernummer omfattar bl.a. en sampolymer eller en blandning av sampolymerer bestående av 45 viktprocent eten, 35 viktprocent propen och 20 viktprocent isobuten eftersom propenet och isobutenet, vilkas polymerer omfattas av nr 3902 , utgör 55 viktprocent av sampolymeren och därför tillsammans dominerar över etenet. Vidare är det propenet, vars sampolymerer uttryckligen nämns här, som är den dominerande monomeren i förhållande till isobutenet (anmärkning 4 och anmärkning 1 till undernummer till detta kapitel tillämpas).

Om procentandelen av propen och isobuten är den ombytta i ovanstående exempel omfattas sampolymeren i fråga däremot av undernr 3902 90 10 till 3902 90 90 .

3902 90 10
  till
  3902 90 90

Andra slag

Dessa undernummer omfattar produkter med handelsbeteckningen poly(alfaoleofiner), som i allmänhet erhålls genom svag polymerisation av dec-1-en, följt av hydrering och åtskillnad genom destillation av de fraktioner som har hög halt av C20-, C30-, C40- och C50-kolväten. Dessa fraktioner blandas så att de bildar olika typer av kommersiella poly(alfaoleofiner).

Produkterna är vätskor som inte nödvändigtvis uppfyller villkoren i anmärkning 3 c till detta kapitel, men som uppfyller villkoren i anmärkning 3 a till samma kapitel och används som ersättning för mineraloljor vid beredningen av syntetiska och halvsyntetiska smörjoljor och ger dessa produkter ett högre viskositetsgrad, lägre flyttemperatur, större termisk stabilitet, högre flampunkt och mindre flyktighet.

3903

Polymerer av styren, i obearbetad form

Detta nummer omfattar inte styrenerade polyestrar (nr 3907 ).

3903 11 00
  och
  3903 19 00

Polystyren

De förklarande anmärkningarna till undernr 3901 10 10 och 3901 10 90 , första stycket gäller i tillämpliga delar.

3904

Polymerer av vinylklorid eller av andra halogenerade olefiner, i obearbetad form

En vinylpolymer är en sådan polymer vars monomer har den kemiska formeln

Image 31

där C–X-bindningen är varken en kol-kolbindning eller en kol-vätebindning.

3904 10 00

Polyvinylklorid, inte blandad med andra ämnen

De förklarande anmärkningarna till undernr 3901 10 10 och 3901 10 90 , första stycket gäller i tillämpliga delar.

3904 21 00
  och
  3904 22 00

Annan polyvinylklorid

De förklarande anmärkningarna till undernr 3901 10 10 och 3901 10 90 , första stycket gäller i tillämpliga delar.

3904 30 00

Sampolymerer av vinylklorid och vinylacetat

Detta undernummer omfattar endast:

| 1. | Sampolymerer av vinylklorid i vilka vinylkloriden är den dominerande monomeren. |
| --- | --- |

1.

Sampolymerer av vinylklorid i vilka vinylkloriden är den dominerande monomeren.

| 2. | Blandningar av polyvinylklorid och polyvinylacetat i vilka vinylkloriden är den dominerande monomeren. |
| --- | --- |

2.

Blandningar av polyvinylklorid och polyvinylacetat i vilka vinylkloriden är den dominerande monomeren.

3904 40 00

Andra sampolymerer med vinylklorid

Detta undernummer omfattar bl.a. sampolymerer av vinylklorid och etylklorid i vilka vinylkloriden är den dominerande monomeren.

3904 61 00

Polytetrafluoreten

De förklarande anmärkningarna till undernr 3901 10 10 och 3901 10 90 , första stycket gäller i tillämpliga delar.

3904 69 80

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. polyklortrifluoreten och polyvinylidenfluorid.

3906

Akrylpolymerer i obearbetad form

3906 10 00

Polymetylmetakrylat

De förklarande anmärkningarna till undernr 3901 10 10 och 3901 10 90 , första stycket gäller i tillämpliga delar.

3906 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar poly(akrylnitril) och polyakryliska elastomerer (ACM) i obearbetad form (ovulkaniserade).

Detta undernummer omfattar inte följande:

| a) | Akrylpolymerer som utgör jonbytare (nr 3914 00 00 ). |
| --- | --- |

a)

Akrylpolymerer som utgör jonbytare (nr 3914 00 00 ).

| b) | Sampolymerer av akrylnitril som uppfyller fordringarna enligt anmärkning 4 till kapitel 40 (kapitel 40). |
| --- | --- |

b)

Sampolymerer av akrylnitril som uppfyller fordringarna enligt anmärkning 4 till kapitel 40 (kapitel 40).

3907

Polyacetaler, andra polyetrar samt epoxihartser, i obearbetad form; polykarbonater, alkydhartser, polyallylestrar och andra polyestrar, i obearbetad form

Beträffande definitionen av prefixet ”poly” i detta nummer hänvisas till anmärkning 1 a 1 till undernummer i detta kapitel.

3907 20 11
  till
  3907 20 99

Andra polyetrar

Dessa undernummer omfattar också kemiskt modifierade polyetrar (med undantag av polyacetaler) (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3907 , 2).

3907 40 00

Polykarbonater

Detta undernummer omfattar bl.a. sampolymerer som innehåller en komponent bestående av en polykarbonat och en komponent bestående av en plast baserad på polyetentereftalat om polykarbonatet utgör den största andelen (se de förklarande anmärkningarna till undernummer till HS, kapitel 39, B 1, sjätte stycket).

3907 61 00
  och
  3907 69 00

Polyetentereftalat

De förklarande anmärkningarna till undernr 3901 10 10 och 3901 10 90 , första stycket gäller i tillämpliga delar.

Dessa undernummer omfattar bl.a. sampolymerer som innehåller en komponent bestående av en polykarbonat och en komponent bestående av en plast baserad på polyetentereftalat om polyetentereftalatet utgör den största andelen (se de förklarande anmärkningarna till undernummer till HS, kapitel 39, B 1, sjätte stycket).

3907 61 00

Med en viskositetskvot på 78 ml/g eller mer

Polyetylentereftalat med en viskositetskvot på 78 ml/g eller mer används i allmänhet vid tillverkning av flaskor.

Viskositetskvoten beräknas enligt ISO-normen 1628-5, med diklorättiksyra som lösningsmedel.

3908

Polyamider i obearbetad form

3908 10 00

Polyamid-6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 eller -6,12

De förklarande anmärkningarna till undernr 3901 10 10 och 3901 10 90 , första stycket, gäller i tillämpliga delar.

3909

Aminoplaster, fenoplaster och polyuretaner, i obearbetad form

Beträffande klassificeringen av sampolymerer bestående av de monomerer av hartser som nämns i detta nummer samt blandningar av dessa hänvisas till anmärkning 4 till detta kapitel.

3911

Petroleumhartser, kumaronindenhartser, polyterpener, polysulfider, polysulfoner och andra produkter omnämnda i anmärkning 3 till detta kapitel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, i obearbetad form

3911 10 00

Petroleumhartser, kumaron-, inden- och kumaronindenhartser samt polyterpener

Polyterpener enligt detta undernummer är endast polymerer och blandningar av polymerer i vilka en eller flera monomerer av terpen utgör minst 95 viktprocent av det samlade polymerinnehållet.

3911 90 11
  till
  3911 90 19

Kondensations-, polykondensations- och polyadditionsprodukter, även kemiskt modifierade

Dessa undernummer omfattar bl.a. de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3911 , första stycket, 2 till 5.

3912

Cellulosa och kemiska cellulosaderivat, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, i obearbetad form

3912 11 00
  och
  3912 12 00

Cellulosaacetater

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3912 , B, andra stycket, 1.

3912 20 11
  till
  3912 20 90

Cellulosanitrater (inbegripet kollodium)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3912 , B, andra stycket, 2.

3912 20 11

Kollodium och celloidin

Kollodium är en lösning av cellulosanitrat innehållande 12 viktprocent kväve i en blandning av eter och alkohol. När lösningen torkar lämnar den ett elastiskt skikt av cellulosanitrat vars flexibilitet kan ökas genom tillsats av ricinolja. Kollodium kan också framställas genom upplösning av cellulosanitrat i aceton. Kollodium används för framställning av fotografiska emulsioner och till medicinska ändamål.

Celloidin framställs av kollodium genom delvis indunstning av lösningsmedlen och är ett fast ämne.

3912 20 19

Andra

Detta undernummer omfattar andra icke-mjukgjorda cellulosanitrat (nitrocellulosa) än kollodium och celloidin även om de av säkerhetsskäl är fuktade – vanligen med etanol eller butanol – eller har gjorts oskadliga på annat sätt.

3912 31 00
  till
  3912 39 85

Cellulosaetrar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3912 , B, andra stycket, 4.

3912 31 00

Karboximetylcellulosa och salter av detta ämne

Karboximetylcellulosa framställs genom behandling av alkalicellulosa med monoklorättiksyra. Produkten används huvudsakligen som förtjockningsmedel och som skyddskolloid.

3912 39 85

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. metylcellulosa, etylcellulosa, bensylcellulosa och hydroxietylcellulosa.

3912 90 10

Cellulosaestrar

Detta undernummer omfattar bl.a. cellulosapropionat och cellulosabutyrat.

3912 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar cellulosa, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans, i obearbetad form.

På grund av den form i vilken cellulosaregenerat vanligen föreligger i handeln klassificeras det i allmänhet inte enligt detta undernummer. I form av tunna, genomsynliga folier klassificeras det enligt nr 3920 eller 3921 och i form av textilfibrer enligt kapitel 54 eller 55.

Undernumret omfattar också blandningar av cellulosaestrar och cellulosaetrar (se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel).

3913

Naturliga polymerer (t.ex. alginsyra) och modifierade naturliga polymerer (t.ex. härdade proteiner och kemiska derivat av naturgummi), inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, i obearbetad form

3913 10 00

Alginsyra samt salter och estrar av alginsyra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3913 , första stycket, 1.

3913 90 00

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3913 , första stycket, 2 till 4.

II. AVKLIPP OCH ANNAT AVFALL AV PLAST SAMT PLASTSKROT; HALVFABRIKAT AV PLAST; ANDRA PLASTVAROR

3915

Avklipp och annat avfall av plast samt plastskrot

Begreppet ”plast” definieras i anmärkning 1 till detta kapitel.

Numret omfattar bl.a.:

| 1. | Avklipp och annat avfall samt skrot av ett enda värmehärdande material (redan härdat) som har omvandlats till obearbetad form. |
| --- | --- |

1.

Avklipp och annat avfall samt skrot av ett enda värmehärdande material (redan härdat) som har omvandlats till obearbetad form.

| 2. | Avklipp och annat avfall samt skrot av plaster som blandats med varandra (termoplast, värmehärdande (redan härdade) material eller bådadera) som har omvandlats till obearbetad form. |
| --- | --- |

2.

Avklipp och annat avfall samt skrot av plaster som blandats med varandra (termoplast, värmehärdande (redan härdade) material eller bådadera) som har omvandlats till obearbetad form.

3916

Enfibertråd med ett största tvärmått av mer än 1 mm samt stavar, stänger och strängar (inbegripet profilerade stänger och strängar), även ytbehandlade men inte bearbetade på annat sätt, av plast

3916 90 10

Av kondensations-, polykondensations- eller polyadditionsprodukter, även kemiskt modifierade

Detta undernummer omfattar bl.a. enfibertråd, stavar, stänger och strängar (inbegripet profilerade stänger och strängar) av polyestrar, polyamider eller polyuretaner.

3916 90 50

Av additionspolymerisationsprodukter

Beträffande definitionen av begreppet ”additionspolymerisationsprodukter” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 39, allmänna anvisningar, ”polymerer”, andra stycket, 1.

Detta undernummer omfattar bl.a. enfibertråd, stavar, stänger och strängar (inbegripet profilerade stänger och strängar) av polymerer av propen eller styren eller av polymerer av akryl.

3917

Rör och slangar samt rördelar (t.ex. skarvrör, knärör och flänsar) och andra tillbehör till rör eller slangar, av plast

Beträffande definitionen av begreppet ”rör och slangar” hänvisas till anmärkning 8 till detta kapitel.

3917 29 00

Av annan plast

Detta undernummer omfattar bl.a. rör och slangar av kondensations-, polykondensations- eller polyadditionsprodukter, även kemiskt modifierade, t.ex. fenolhartser, aminohartser, alkydhartser och andra polyestrar, polyamider, polyuretaner och silikoner.

Detta undernummer omfattar bl.a. produkter som framställts av additionspolymerisationsprodukter, t.ex. polytetrahaloetener, polyisobuten, polymerer av styren, vinylidenklorid, vinylacetat eller andra vinylestrar och polymerer av akryl.

3918

Golvbeläggningsmaterial av plast, även självhäftande, i rullar eller i form av plattor; vägg- eller takbeklädnad av plast enligt definition i anmärkning 9 till detta kapitel

Detta nummer omfattar bl.a. icke-perforerade folier av plast, i rullar eller i form av plattor, av det slag som används som beläggning på t.ex. tennisbanor och terrasser.

3919

Plattor, duk, film, folier, tejp, remsor och andra platta produkter av plast, självhäftande, även i rullar

Beträffande definitionen av uttrycket ”självhäftande” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3919 , första stycket. Detta nummer omfattar inte platta produkter av plast som endast fäster vid släta ytor såsom glas.

Varor enligt detta nummer har ofta ett skyddande ark eller en skyddande remsa av papper eller plast som kan dras av. Detta skydd berör inte klassificeringen av denna produkt.

3919 10 12
  till
  3919 10 80

I rullar med en bredd av högst 20 cm

Dessa undernummer omfattar bl.a. klisterremsor som är försedda med öppningsremsa och sitter i en hållare som huvudsakligen tjänar som detaljhandelsemballage och vanligen inte kan återanvändas.

3919 10 12
  till
  3919 10 19

Remsor, som överdragits med ovulkat naturgummi eller syntetgummi

Dessa undernummer omfattar endast självhäftande klisterremsor, t.ex. remsor som utmärker sig som avsedda att endast eller uteslutande användas som fästmedel. Sådana remsor används i allmänhet för emballering av varor och liknande ändamål.

3920

Andra slag av plattor, duk, film, folier och remsor, av plast, inte porösa och inte förstärkta, laminerade eller på liknande sätt kombinerade med annat material

Se anmärkning 10 till detta kapitel.

Detta undernummer omfattar inte remsor med en bredd i föreliggande skick av högst 5 mm (kapitel 54).

Detta nummer omfattar ”stenpapper” bestående av stenmjöl (ca 80 viktprocent kalciumkarbonat) och plast (ca 20 viktprocent plast) där plasten ger produkten dess flexibla grundegenskaper, eftersom stenmjölet bara fungerar som fyllmedel. Stenpapper är ett pappersliknande material som kan behandlas som papper (dvs. genom tryckning, skärning, vikning och klistring), eftersom det har ett densitetsintervall liknande papper framställt av cellulosa. Det är lämpligt t.ex. för pappersvaror, påsar, förpackningar, klistermärken, smörpapper, förpackningar och behållare.

3920 20 80

Med en tjocklek av mer än 0,10 mm

Detta undernummer omfattar dekorationsband av sådana slag som används för inslagning och som är färgade och sidenblanka och framställs genom extrudering av propenpolymerer.

Den molekylstruktur som propenpolymererna därigenom får medför att produkten fibrillerar (dvs. delar sig) när bandet dras av för hand i längdriktningen, vilket ger det felaktiga intrycket att det rör sig om en produkt på basis av fibrer.

Banden är ca 0,13 mm tjocka, de kan förses med tryck och är lämpliga att krusas. De är i allmänhet upprullade på spolar eller ihåliga rullar och saluförs under beteckningen ”plastic bolducs”. De används för samma ändamål som band bestående av sammanklistrade parallella trådar eller fibrer enligt nr 5806 . När dessa dekorationsband används till inslagning av paket brukar de i regel knytas.

Detta undernummer omfattar även andra band av sådana slag som används för inslagning och som antingen är ofärgade eller färgade i massan och framställs genom extrudering av propenpolymerer.

I motsats till de ovannämnda dekorationsband är dessa band inte sidenblanka, men tjockare och styvare och inte lämpliga att krusas. Ytan kan ha förhöjningar eller fördjupningar och vara försedd med tryck.

Dessa band spänns runt de artiklar som ska emballeras och ändarna värmeförsluts eller förbinds med en metall- eller plastklämma.

Undernumret omfattar inte band med en bredd i föreliggande skick av högst 5 mm (undernr 5404 90 10 ).

3920 43 10
  och
  3920 43 90

Innehållande minst 6 viktprocent mjukningsmedel

Se anmärkning 2 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3920 43 och 3920 49 .

3920 49 10
  och
  3920 49 90

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3920 43 och 3920 49 .

3920 73 10

Film i rullar eller remsor för kino- eller fotobruk

Detta undernummer omfattar folier som inom kinografi eller fotografi används som underlag för ljuskänsliga material.

3921

Andra slag av plattor, duk, film, folier och remsor av plast

Se de förklarande anmärkningarna till nr 3920 .

3921 90 41

Högtryckslaminat dekorerade på en eller båda sidor

Detta undernummer omfattar bl.a. laminerade plattor, bestående av fiberhaltiga skikt (t.ex. papper), som impregnerats med värmehärdande harts och framställts genom uppvärmning och sammanpressning vid ett tryck av minst 5 MPa. Det eller de yttersta skikten är färgade eller försedda med dekorationer (t.ex. träimitation).

Plattor med dekorativa skikt på båda sidorna används vertikalt, t.ex. som skiljeväggar i skyltfönster. Plattor med endast ett dekorativt skikt används huvudsakligen för beklädnad av spånskivor.

3923

Artiklar för transport eller förpackning av varor, av plast; proppar, lock, kapsyler och andra förslutningsartiklar av plast

3923 90 00

Andra slag

Extruderade plasttrådnät i slangform enligt detta undernummer används som emballage och säljs i obestämda längder. Sedan varan kapats till önskad längd används den vanligen för framställning av säckar och påsar för emballering av vissa slag av frukt och grönsaker, t.ex. äpplen, apelsiner, potatis och lök.

3924

Bords- och köksartiklar, andra hushållsartiklar samt hygien- och toalettartiklar, av plast

3924 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar både tvättsvamp av cellulosaregenerat som skurits till i annan form än kvadratisk eller rektangulär och tvättsvamp som skurits till i kvadratisk eller rektangulär form med slipade kanter eller på annat sätt bearbetad tvättsvamp.

Detta undernummer omfattar inte följande:

| a) | Naturlig tvättsvamp (undernr 0511 99 31 och 0511 99 39 ). |
| --- | --- |

a)

Naturlig tvättsvamp (undernr 0511 99 31 och 0511 99 39 ).

| b) | Tvättsvamp som endast skurits till i rektangulär eller kvadratisk form (nr 3921 ). |
| --- | --- |

b)

Tvättsvamp som endast skurits till i rektangulär eller kvadratisk form (nr 3921 ).

3925

Byggvaror av plast, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

Se anmärkning 11 till detta kapitel.

3925 20 00

Dörrar, fönster, dörr- och fönsterkarmar samt dörrtrösklar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 3925 20 .

3925 90 10

Beslag och liknande tillbehör för permanent fastsättning i eller på dörrar, fönster, trappor, väggar eller andra delar av byggnader

Se anmärkning 11 ij till detta kapitel.

3926 40 00

Statyetter och andra prydnadsföremål

Detta undernummer omfattar bl.a. prydnadsföremål för hem och trädgård bestående av stenmjöl (ca 59 viktprocent kalciumkarbonat), plast (ca 39 viktprocent omättade polyestrar) och små mängder av andra tillsatser där plasten ger artiklarna deras väsentliga karaktär. Stenmjölet är i detta fall ett fyllmedel.

KAPITEL 40

GUMMI OCH GUMMIVAROR

Allmänna anmärkningar

Med uttrycket ”icke termoplastiska ämnen” i anmärkning 4 a till detta kapitel förstås ämnen som inte kan mjukgöras upprepade gånger genom värmebehandling så att de kan formas genom gjutning eller extrudering.

| 4001 | Naturgummi, balata, guttaperka, guayulegummi, chiclegummi och liknande naturliga produkter, i obearbetad form eller i form av plattor, duk eller remsor |
| --- | --- |
| 4001 21 00 | Rökt arkgummi

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4001 , B 1, första stycket. |
| 4001 29 00 | Annat

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4001 , B 1, andra och fjärde stycket.
  Detta undernummer omfattar bl.a. ljust kräppgummi, brunt kräppgummi, räfflade och lufttorkade ark, reagglomererat gummigranulat och fririnnande pulver av naturgummi. |
| 4002 | Syntetgummi samt faktis framställd av oljor, i obearbetad form eller i form av plattor, duk eller remsor; blandningar av produkter enligt nr 4001
  med produkter enligt detta nummer, i obearbetad form eller i form av plattor, duk eller remsor |
| 4002 99 10 | Produkter modifierade genom tillsats av plast

  Detta undernummer omfattar de produkter som nämns i anmärkning 4 c till detta kapitel, med undantag av depolymeriserat naturgummi (undernr 4002 99 90 ). |
| 4002 99 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. karboxylnitrilgummi (XNBR), nitrilisoprengummi (NIR) och faktis framställd av oljor. |
| 4005 | Ovulkat gummi med inblandning av tillsatsämnen, i obearbetad form eller i form av plattor, duk eller remsor |
| 4005 20 00 | Lösningar; dispersioner, andra än dispersioner enligt nr 4005 10

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4005 , fjärde stycket, B samt femte stycket, 2. |
| 4005 91 00 | Plattor, duk och remsor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4005 , fjärde stycket, B samt femte stycket, 3 och 4.
  Detta undernummer omfattar också plattor, duk och remsor av ovulkat gummi, som är oskurna eller enbart nedskurna till kvadratisk eller rektangulär form, och som på den ena sidan är belagda med ett skikt av lim. Anbringandet av lim anses endast som ytbehandling enligt anmärkning 9 till detta kapitel. Klassificeringen av sådana varor enligt detta nummer ändras inte även om limmet skyddas av ett skikt av papper, textilmaterial eller liknande. |
| 4005 99 00 | Andra

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4005 , fjärde stycket, B samt femte stycket, 5. |
| 4009 | Rör och slangar av mjukgummi, även försedda med kopplingsanordningar e.d. (t.ex. skarvrör, knärör och flänsar) |
| 4009 12 00 | Försedda med kopplingsanordningar e.d.

  Rör och slangar enligt detta undernummer kan ha kopplingsanordningar som består av vilket material som helst. |
| 4009 22 00 | Försedda med kopplingsanordningar e.d.

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4009 12 00 . |
| 4009 32 00 | Försedda med kopplingsanordningar e.d.

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4009 12 00 . |
| 4009 42 00 | Försedda med kopplingsanordningar e.d.

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4009 12 00 . |
| 4011 | Nya däck, andra än massivdäck, av gummi |
| 4011 20 10 | Med ett belastningsindex av högst 121

  Belastningsindex anges alltid på däcket. Det definieras i Europaparlamentets och Rådets Förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (EUT L 200, 31.7.2009, s. 8). |
| 4011 20 90 | Med ett belastningsindex högre än 121

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4011 20 10 . |
| 4011 80 00 | Av sådana slag som används på fordon och maskiner för byggändamål, gruvdrift eller industriell hantering

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4011 80 . |
| 4015 | Kläder och tillbehör till kläder (inbegripet handskar, halvhandskar och vantar), för alla ändamål, av mjukgummi |
| 4015 11 00 | För kirurgiskt bruk

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4015 11 .
  Detta undernummer omfattar inte endast handskar för kirurgiskt bruk i sterila förpackningar utan även handskar som uppfyller kraven i EN 455-1 och EN 455-2 eller motsvarande standarder |
| 4015 19 00 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Manschettförsedda tum- och fingervantar för användning inom industrin. |

4001

Naturgummi, balata, guttaperka, guayulegummi, chiclegummi och liknande naturliga produkter, i obearbetad form eller i form av plattor, duk eller remsor

4001 21 00

Rökt arkgummi

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4001 , B 1, första stycket.

4001 29 00

Annat

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4001 , B 1, andra och fjärde stycket.

Detta undernummer omfattar bl.a. ljust kräppgummi, brunt kräppgummi, räfflade och lufttorkade ark, reagglomererat gummigranulat och fririnnande pulver av naturgummi.

4002

Syntetgummi samt faktis framställd av oljor, i obearbetad form eller i form av plattor, duk eller remsor; blandningar av produkter enligt nr 4001
  med produkter enligt detta nummer, i obearbetad form eller i form av plattor, duk eller remsor

4002 99 10

Produkter modifierade genom tillsats av plast

Detta undernummer omfattar de produkter som nämns i anmärkning 4 c till detta kapitel, med undantag av depolymeriserat naturgummi (undernr 4002 99 90 ).

4002 99 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. karboxylnitrilgummi (XNBR), nitrilisoprengummi (NIR) och faktis framställd av oljor.

4005

Ovulkat gummi med inblandning av tillsatsämnen, i obearbetad form eller i form av plattor, duk eller remsor

4005 20 00

Lösningar; dispersioner, andra än dispersioner enligt nr 4005 10

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4005 , fjärde stycket, B samt femte stycket, 2.

4005 91 00

Plattor, duk och remsor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4005 , fjärde stycket, B samt femte stycket, 3 och 4.

Detta undernummer omfattar också plattor, duk och remsor av ovulkat gummi, som är oskurna eller enbart nedskurna till kvadratisk eller rektangulär form, och som på den ena sidan är belagda med ett skikt av lim. Anbringandet av lim anses endast som ytbehandling enligt anmärkning 9 till detta kapitel. Klassificeringen av sådana varor enligt detta nummer ändras inte även om limmet skyddas av ett skikt av papper, textilmaterial eller liknande.

4005 99 00

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4005 , fjärde stycket, B samt femte stycket, 5.

4009

Rör och slangar av mjukgummi, även försedda med kopplingsanordningar e.d. (t.ex. skarvrör, knärör och flänsar)

4009 12 00

Försedda med kopplingsanordningar e.d.

Rör och slangar enligt detta undernummer kan ha kopplingsanordningar som består av vilket material som helst.

4009 22 00

Försedda med kopplingsanordningar e.d.

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4009 12 00 .

4009 32 00

Försedda med kopplingsanordningar e.d.

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4009 12 00 .

4009 42 00

Försedda med kopplingsanordningar e.d.

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4009 12 00 .

4011

Nya däck, andra än massivdäck, av gummi

4011 20 10

Med ett belastningsindex av högst 121

Belastningsindex anges alltid på däcket. Det definieras i Europaparlamentets och Rådets Förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (EUT L 200, 31.7.2009, s. 8).

4011 20 90

Med ett belastningsindex högre än 121

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4011 20 10 .

4011 80 00

Av sådana slag som används på fordon och maskiner för byggändamål, gruvdrift eller industriell hantering

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4011 80 .

4015

Kläder och tillbehör till kläder (inbegripet handskar, halvhandskar och vantar), för alla ändamål, av mjukgummi

4015 11 00

För kirurgiskt bruk

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4015 11 .

Detta undernummer omfattar inte endast handskar för kirurgiskt bruk i sterila förpackningar utan även handskar som uppfyller kraven i EN 455-1 och EN 455-2 eller motsvarande standarder

4015 19 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

1.

Manschettförsedda tum- och fingervantar för användning inom industrin.

| 2. | Handskar för radiologer, som gjorts ogenomträngliga för röntgenstrålar med hjälp av en blykarbonatbaserad tillsats. |
| --- | --- |

2.

Handskar för radiologer, som gjorts ogenomträngliga för röntgenstrålar med hjälp av en blykarbonatbaserad tillsats.

4015 90 00

Andra slag

Förutom de artiklar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4015 (med undantag av handskar, halvhandskar och vantar) omfattar detta undernummer också skyddskläder mot strålning och atmosfäriskt tryck (t.ex. tryckutjämningsdräkter för flygare), förutsatt att de inte är kombinerade med andningsutrustning. I sådana fall omfattas de av nr 9020 00 00 .

4016

Andra varor av mjukgummi

4016 91 00

Golvbeläggningsmaterial och mattor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4016 , andra stycket, 2.

4016 99 52
  till
  4016 99 97

Andra

Förutom de artiklar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4016 , andra stycket, 7 till 14 omfattar dessa undernummer också slipklossar överdragna med (utbytbart) sandpapper som används för handpolering av vissa föremål.

AVDELNING VIII

OBEREDDA HUDAR OCH SKINN, LÄDER, PÄLSSKINN SAMT VAROR AV DESSA MATERIAL; SADELMAKERIARBETEN; RESEFFEKTER, HANDVÄSKOR OCH LIKNANDE ARTIKLAR; VAROR AV TARMAR

KAPITEL 41

OBEREDDA HUDAR OCH SKINN (ANDRA ÄN PÄLSSKINN) SAMT LÄDER

| 4101 | Oberedda hudar och skinn av nötkreatur och andra oxdjur (inbegripet buffel) samt av hästdjur (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade |
| --- | --- |
| 4101 20 10
  till
  4101 20 80 | Hela hudar och skinn, ospaltade, med en vikt per hud eller skinn av högst 8 kg när de är enbart torkade, av högst 10 kg när de är torrsaltade och av högst 16 kg när de är färska, våtsaltade eller på annat sätt konserverade

  Hudar och skinn enligt dessa undernummer anses som hela även om huvudet och benen har avlägsnats. De får dock inte vara spaltade, dvs. de ursprungliga hudarna och skinnen får inte vara uppdelade i två eller flera lager. |
| 4101 20 10 | Färska

  Detta undernummer omfattar hudar och skinn som endast har flåtts av djuren. Även kylda hudar och skinn klassificeras enligt detta undernummer. |
| 4101 20 30 | Våtsaltade

  Detta undernummer omfattar hudar och skinn som gjorts motståndskraftiga mot förruttnelse enbart genom saltning. |
| 4101 20 50 | Torkade eller torrsaltade

  Detta undernummer omfattar torkade hudar och skinn (konserverade genom enkel torkning, med eller utan tillsats av desinfektionsmedel) och torrsaltade hudar och skinn. |
| 4101 20 80 | Andra

  Detta undernummer omfattar kalkade hudar och skinn (blötlagda i kalkvatten eller bestrukna med en pasta som innehåller släckt kalk), picklade hudar och skinn (behandlade med svaga, med koksalt försatta lösningar av saltsyra, svavelsyra eller andra kemikalier) och på annan sätt konserverade hudar och skinn. |
| 4101 50 10
  till
  4101 50 90 | Hela hudar och skinn, med en vikt av mer än 16 kg

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 10 till 4101 20 80 . |
| 4101 50 10 | Färska

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 10 . |
| 4101 50 30 | Våtsaltade

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 30 . |
| 4101 50 50 | Torkade eller torrsaltade

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 50 . |
| 4101 50 90 | Andra

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 80 . |
| 4101 90 00 | Andra, inbegripet kärnstycken (kruponger), halva kärnstycken och bukar

  Kärnstycken (kuponger) är den del av huden som täcker ryggen och bakpartiet. Detta är den tjockaste, starkaste och därför mest värdefulla delen av huden.
  Halva kärnstycken erhålls genom att dela kärnstyckena i två delar längsmed ryggraden. |
| 4102 | Oberedda skinn av får och lamm (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade, med undantag av sådana som enligt anmärkning 1 c inte omfattas av detta kapitel |
| 4102 10 10 | Av lamm

  Detta undernummer omfattar skinn med en yta av högst 0,75 m2. |
| 4102 10 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar skinn med en yta av mer än 0,75 m2. |
| 4102 21 00 | Picklade

  Beträffande picklade skinn hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 80 . |
| 4103 | Andra oberedda hudar och skinn (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade, med undantag av sådana som enligt anmärkning 1 b eller 1 c inte omfattas av detta kapitel |
| 4103 20 00 | Av reptiler

  Detta undernummer omfattar bl.a. skinn av pyton, boa, alligator, kajman, leguan, gavial och ödla. |
| 4104 | Hudar och skinn, garvade eller som crust, av nötkreatur och andra oxdjur (inbegripet buffel) eller av hästdjur, utan kvarsittande hår, även spaltade men inte vidare beredda

  Se anmärkning 2 A och 2 B till detta kapitel. |
| 4104 11 10
  till
  4104 19 90 | I vått tillstånd (inbegripet wet-blue)

  Produkter enligt detta undernummer känns särskilt igen på köttsidan, där det i synnerhet i kanterna förekommer en större eller mindre mängd fibrer från underhuden. Köttsidan har därför en fiberaktig, ojämn yta. Hudar och skinn som är partiellt garvade (förgarvade) klassificeras som hudar och skinn, endast garvade.
  Behandling som avslutar själva garvningen och under vilken skinnen befrias från de ämnen som används för garvningen och eventuellt återstående vatten (t.ex. tvättning, urvridning, pressning, torkning och sträckning) ändrar inte lädrets klassificering. Detta gäller också för enkel spaltning av hudar och skinn som endast är garvade. |
| 4104 11 10
  till
  4104 11 90 | Narvläder, ospaltat; spaltat narvläder

  Dessa undernummer omfattar hudar och skinn som har kvar den ursprungliga ytan på hudsidan (narven) sedan överhuden har avlägsnats och hos vilket intet av ytan har avlägsnats genom polering e.d.
  Dessa undernummer omfattas endast läder som har kvar den ursprungliga ytan på hudsidan (narven). |
| 4104 41 11
  till
  4104 49 90 | Torra (crust)

  Se anmärkning 2 B till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, II, tredje stycket. |
| 4104 41 11
  till
  4104 41 90 | Narvläder, ospaltat; spaltat narvläder

  Se förklarande anmärkningarna till undernr 4104 11 10 till 4104 11 90 . |
| 4104 41 11 | Indiska hudar (Kips), hela eller utan huvud och ben, med en vikt av högst 4,5 kg per styck, endast vegetabiliskt garvade, även vidare behandlade, men inte lämpliga för direkt tillverkning av lädervaror

  Detta undernummer omfattar ”kips” (kalvskinn) som endast är garvade med vegetabiliska ämnen och som kan ha genomgått konserverande behandling t.ex. med vegetabilisk olja, för att underlätta transport på långa sträckor.
  Dessa skinn kännetecknas av sin fasta och kompakta struktur och ljusbruna färg till följd av den vegetabiliska garvningen. Skinnets narvsida är slät med jämn glans och köttsidan är i allmänhet väl rengjord genom skavning. Innan skinn av denna typ kan användas för framställning av lädervaror måste de genomgå en helt ny behandling (dvs. omgarvas) och kan alltså betraktas som förgarvade.
  Dessa skinn importeras huvudsakligen från Indien eller Pakistan (så kallat ”Madrasläder”). De föreligger vanligtvis i pressade balar om 6 stycken, inslagna i halmmattor och jutesäckar. |
| 4104 49 11 | Indiska hudar (Kips), hela eller utan huvud och ben, med en vikt av högst 4,5 kg per styck, endast vegetabiliskt garvade, även vidare behandlade, men inte lämpliga för direkt tillverkning av lädervaror

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4104 41 11 . |
| 4105 | Skinn av får och lamm, garvade eller som crust, utan kvarsittande ull, även spaltade men inte vidare beredda

  Se anmärkning 2 A och 2 B till detta kapitel. |
| 4105 10 00 | I vått tillstånd (inbegripet wet-blue)

  Se förklarande anmärkningarna till undernr 4104 11 10 till 4104 19 90 . |
| 4105 30 10
  och
  4105 30 90 | Torra (crust)

  Se anmärkning 2 B till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, II, tredje stycket. |
| 4105 30 10 | Vegetabiliskt förgarvade skinn av indiska hårfår, även behandlade, men uppenbart olämpliga för direkt tillverkning av lädervaror

  Detta undernummer omfattar vegetabiliskt förgarvade skinn som kräver ytterligare garvning före färdigställandet.
  Skinn som endast är garvade med vegetabiliska ämnen och som kan ha genomgått konserverande behandling t.ex. med vegetabilisk olja, för att underlätta transport på långa sträckor.
  Dessa skinn kännetecknas av sin fasta och kompakta struktur och ljusbruna färg till följd av den vegetabiliska garvningen.
  Dessa skinn importeras huvudsakligen från Indien eller Pakistan (så kallat ”Madrasläder”). De föreligger vanligtvis i pressade balar om 6 stycken, inslagna i halmmattor och jutesäckar. |
| 4105 30 90 | Andra

  Dessa undernummer omfattar skinn av får och lamm som garvats med en blandning av salt, alun, äggula och mjöl (glacégarvning). Glacéläder används huvudsakligen för handsktillverkning och för tillverkning av skodon av hög kvalitet. |
| 4106 | Hudar och skinn av andra djur, garvade eller som crust, utan kvarsittande ull eller hår, även spaltade men inte vidare beredda

  Se anmärkning 2 A och 2 B till detta kapitel. |
| 4106 21 00 | I vått tillstånd (inbegripet wet-blue)

  Se förklarande anmärkningarna till undernr 4104 11 10 till 4104 19 90 . |
| 4106 22 10
  och
  4106 22 90 | Torra (crust)

  Se anmärkning 2 B till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, II, tredje stycket. |
| 4106 22 10 | Vegetabiliskt förgarvade skinn av indisk get eller killing, även behandlade, men uppenbart olämpliga för direkt tillverkning av lädervaror

  De förklarande anmärkningarna till undernr 4105 30 10 gäller i tillämpliga delar. |
| 4106 31 00 | I vått tillstånd (inbegripet wet-blue)

  Se förklarande anmärkningarna till undernr 4104 11 10 till 4104 19 90 . |
| 4106 32 00 | Torra (crust)

  Se anmärkning 2 B till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, II, tredje stycket. |
| 4106 40 10 | Vegetabiliskt förgarvade

  Detta undernummer omfattar vegetabiliskt förgarvade hudar och skinn och som behöver garvas ytterligare före den slutliga behandlingen.
  Dessa huder och skinn kännetecknas av sin fasta och kompakta struktur och ljusbruna färg till följd av den vegetabiliska garvningen. |
| 4106 91 00 | I vått tillstånd (inbegripet wet-blue)

  Se förklarande anmärkningarna till undernr 4104 11 10 till 4104 19 90 . |
| 4106 92 00 | Torra (crust)

  Se anmärkning 2 B till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, II, tredje stycket. |
| 4107 | Läder, vidare berett efter garvning eller grundfärgning och torkning, även berett till pergament, av nötkreatur och andra oxdjur (inbegripet buffel) eller av hästdjur, utan kvarsittande hår, även spaltat, annat än läder enligt nr 4114

  Läder enligt detta nummer kan vara ytterligare behandlade (appreterade, färgade, narvade eller präglade, behandlade för att erhålla ett mockaliknande utseende, tryckta, glättade, satinerade, osv.) eller beredda till pergament (se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, III). |
| 4107 11 11
  till
  4107 11 90 | Narvläder, ospaltat

  Dessa undernummer omfattar läder som inte spaltats (dvs. de ursprungliga hudarna och skinnen är inte uppdelade i flera lager) oavsett om de reducerats till jämn tjocklek genom skavning och avlägsnande av eventuella ojämnheter eller vidhängande partiklar på köttsidan. |
| 4107 11 11 | Boxkalv

  Boxkalv är kalvläder som kromgarvats eller ibland garvats genom en kombinationsprocess, varefter det färgats och glättats, och som används till överdelar till skodon och till andra lädervaror (t.ex. handväskor, portföljer). Detta skinn är mycket mjukt. |
| 4107 12 11 | Boxkalv

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4107 11 11 . |
| 4107 91 10
  och
  4107 91 90 | Narvläder, ospaltat

  Se förklarande anmärkningarna till undernr 4107 11 11 till 4107 11 90 . |
| 4107 91 10 | Sulläder

  På grund av användningen, som kräver fasthet och slitstyrka, fettbehandlas inte sulläder. Den beredningsmetod som används för detta läder betecknas som ”vattenberedning” i motsats till ”fettberedning”, som används för fettbehandlat läder. Den viktigaste behandlingen av detta läder utgörs av rengöring av lädersidan, luftexponering, upprepad hamring och tryckvalsning.
  Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4107 , tredje stycket. |
| 4112 00 00 | Läder, vidare berett efter garvning eller grundfärgning och torkning, inbegripet läder berett till pergament, av får och lamm, utan kvarsittande ull, även spaltat, annat än läder enligt nr 4114

  Den förklarande anmärkningen till nr 4107 gäller i tillämpliga delar. |
| 4113 | Läder, vidare berett efter garvning eller grundfärgning och torkning, inbegripet läder berett till pergament, av andra djur, utan kvarsittande ull eller hår, även spaltat, annat än läder enligt nr 4114

  Den förklarande anmärkningen till nr 4107 gäller i tillämpliga delar. |
| 4115 | Konstläder på basis av läder eller läderfibrer, i plattor, skivor eller remsor, även i rullar; avklipp och annat avfall av läder eller konstläder, olämpligt för tillverkning av lädervaror; läderpulver

  Läder och läderfibrer är grundmaterialen vid tillverkning av konstläder. I syfte att ge konstlädret särskilda egenskaper används även filtbara material som cellulosa-, syntet- eller bomullsfibrer vid tillverkningen. För klassificering av varorna som plattor, skivor, remsor eller rullar enligt nr 4115 måste dock andelen sådana fibrer vara klart lägre än 50 %. Läderfibrerna framställs av avfall från falsning av kromläder, från vegetabilgarvat läder eller från tillskärning av läder. Som bindemedel används huvudsakligen naturlig latex.
  Konstläder används huvudsakligen inom skoindustrin, för tillverkning av rand, bakkappor och inner-, mellan- och yttersulor för inneskor. Det används även inom väskindustrin (t.ex. för resväskstommar, skolväskor och fack i portföljer eller plånböcker) och för tekniska ändamål (t.ex. för manschetter och tätningsmaterial). |

4101

Oberedda hudar och skinn av nötkreatur och andra oxdjur (inbegripet buffel) samt av hästdjur (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade

4101 20 10
  till
  4101 20 80

Hela hudar och skinn, ospaltade, med en vikt per hud eller skinn av högst 8 kg när de är enbart torkade, av högst 10 kg när de är torrsaltade och av högst 16 kg när de är färska, våtsaltade eller på annat sätt konserverade

Hudar och skinn enligt dessa undernummer anses som hela även om huvudet och benen har avlägsnats. De får dock inte vara spaltade, dvs. de ursprungliga hudarna och skinnen får inte vara uppdelade i två eller flera lager.

4101 20 10

Färska

Detta undernummer omfattar hudar och skinn som endast har flåtts av djuren. Även kylda hudar och skinn klassificeras enligt detta undernummer.

4101 20 30

Våtsaltade

Detta undernummer omfattar hudar och skinn som gjorts motståndskraftiga mot förruttnelse enbart genom saltning.

4101 20 50

Torkade eller torrsaltade

Detta undernummer omfattar torkade hudar och skinn (konserverade genom enkel torkning, med eller utan tillsats av desinfektionsmedel) och torrsaltade hudar och skinn.

4101 20 80

Andra

Detta undernummer omfattar kalkade hudar och skinn (blötlagda i kalkvatten eller bestrukna med en pasta som innehåller släckt kalk), picklade hudar och skinn (behandlade med svaga, med koksalt försatta lösningar av saltsyra, svavelsyra eller andra kemikalier) och på annan sätt konserverade hudar och skinn.

4101 50 10
  till
  4101 50 90

Hela hudar och skinn, med en vikt av mer än 16 kg

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 10 till 4101 20 80 .

4101 50 10

Färska

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 10 .

4101 50 30

Våtsaltade

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 30 .

4101 50 50

Torkade eller torrsaltade

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 50 .

4101 50 90

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 80 .

4101 90 00

Andra, inbegripet kärnstycken (kruponger), halva kärnstycken och bukar

Kärnstycken (kuponger) är den del av huden som täcker ryggen och bakpartiet. Detta är den tjockaste, starkaste och därför mest värdefulla delen av huden.

Halva kärnstycken erhålls genom att dela kärnstyckena i två delar längsmed ryggraden.

4102

Oberedda skinn av får och lamm (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade, med undantag av sådana som enligt anmärkning 1 c inte omfattas av detta kapitel

4102 10 10

Av lamm

Detta undernummer omfattar skinn med en yta av högst 0,75 m2.

4102 10 90

Andra

Detta undernummer omfattar skinn med en yta av mer än 0,75 m2.

4102 21 00

Picklade

Beträffande picklade skinn hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 4101 20 80 .

4103

Andra oberedda hudar och skinn (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade, med undantag av sådana som enligt anmärkning 1 b eller 1 c inte omfattas av detta kapitel

4103 20 00

Av reptiler

Detta undernummer omfattar bl.a. skinn av pyton, boa, alligator, kajman, leguan, gavial och ödla.

4104

Hudar och skinn, garvade eller som crust, av nötkreatur och andra oxdjur (inbegripet buffel) eller av hästdjur, utan kvarsittande hår, även spaltade men inte vidare beredda

Se anmärkning 2 A och 2 B till detta kapitel.

4104 11 10
  till
  4104 19 90

I vått tillstånd (inbegripet wet-blue)

Produkter enligt detta undernummer känns särskilt igen på köttsidan, där det i synnerhet i kanterna förekommer en större eller mindre mängd fibrer från underhuden. Köttsidan har därför en fiberaktig, ojämn yta. Hudar och skinn som är partiellt garvade (förgarvade) klassificeras som hudar och skinn, endast garvade.

Behandling som avslutar själva garvningen och under vilken skinnen befrias från de ämnen som används för garvningen och eventuellt återstående vatten (t.ex. tvättning, urvridning, pressning, torkning och sträckning) ändrar inte lädrets klassificering. Detta gäller också för enkel spaltning av hudar och skinn som endast är garvade.

4104 11 10
  till
  4104 11 90

Narvläder, ospaltat; spaltat narvläder

Dessa undernummer omfattar hudar och skinn som har kvar den ursprungliga ytan på hudsidan (narven) sedan överhuden har avlägsnats och hos vilket intet av ytan har avlägsnats genom polering e.d.

Dessa undernummer omfattas endast läder som har kvar den ursprungliga ytan på hudsidan (narven).

4104 41 11
  till
  4104 49 90

Torra (crust)

Se anmärkning 2 B till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, II, tredje stycket.

4104 41 11
  till
  4104 41 90

Narvläder, ospaltat; spaltat narvläder

Se förklarande anmärkningarna till undernr 4104 11 10 till 4104 11 90 .

4104 41 11

Indiska hudar (Kips), hela eller utan huvud och ben, med en vikt av högst 4,5 kg per styck, endast vegetabiliskt garvade, även vidare behandlade, men inte lämpliga för direkt tillverkning av lädervaror

Detta undernummer omfattar ”kips” (kalvskinn) som endast är garvade med vegetabiliska ämnen och som kan ha genomgått konserverande behandling t.ex. med vegetabilisk olja, för att underlätta transport på långa sträckor.

Dessa skinn kännetecknas av sin fasta och kompakta struktur och ljusbruna färg till följd av den vegetabiliska garvningen. Skinnets narvsida är slät med jämn glans och köttsidan är i allmänhet väl rengjord genom skavning. Innan skinn av denna typ kan användas för framställning av lädervaror måste de genomgå en helt ny behandling (dvs. omgarvas) och kan alltså betraktas som förgarvade.

Dessa skinn importeras huvudsakligen från Indien eller Pakistan (så kallat ”Madrasläder”). De föreligger vanligtvis i pressade balar om 6 stycken, inslagna i halmmattor och jutesäckar.

4104 49 11

Indiska hudar (Kips), hela eller utan huvud och ben, med en vikt av högst 4,5 kg per styck, endast vegetabiliskt garvade, även vidare behandlade, men inte lämpliga för direkt tillverkning av lädervaror

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4104 41 11 .

4105

Skinn av får och lamm, garvade eller som crust, utan kvarsittande ull, även spaltade men inte vidare beredda

Se anmärkning 2 A och 2 B till detta kapitel.

4105 10 00

I vått tillstånd (inbegripet wet-blue)

Se förklarande anmärkningarna till undernr 4104 11 10 till 4104 19 90 .

4105 30 10
  och
  4105 30 90

Torra (crust)

Se anmärkning 2 B till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, II, tredje stycket.

4105 30 10

Vegetabiliskt förgarvade skinn av indiska hårfår, även behandlade, men uppenbart olämpliga för direkt tillverkning av lädervaror

Detta undernummer omfattar vegetabiliskt förgarvade skinn som kräver ytterligare garvning före färdigställandet.

Skinn som endast är garvade med vegetabiliska ämnen och som kan ha genomgått konserverande behandling t.ex. med vegetabilisk olja, för att underlätta transport på långa sträckor.

Dessa skinn kännetecknas av sin fasta och kompakta struktur och ljusbruna färg till följd av den vegetabiliska garvningen.

Dessa skinn importeras huvudsakligen från Indien eller Pakistan (så kallat ”Madrasläder”). De föreligger vanligtvis i pressade balar om 6 stycken, inslagna i halmmattor och jutesäckar.

4105 30 90

Andra

Dessa undernummer omfattar skinn av får och lamm som garvats med en blandning av salt, alun, äggula och mjöl (glacégarvning). Glacéläder används huvudsakligen för handsktillverkning och för tillverkning av skodon av hög kvalitet.

4106

Hudar och skinn av andra djur, garvade eller som crust, utan kvarsittande ull eller hår, även spaltade men inte vidare beredda

Se anmärkning 2 A och 2 B till detta kapitel.

4106 21 00

I vått tillstånd (inbegripet wet-blue)

Se förklarande anmärkningarna till undernr 4104 11 10 till 4104 19 90 .

4106 22 10
  och
  4106 22 90

Torra (crust)

Se anmärkning 2 B till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, II, tredje stycket.

4106 22 10

Vegetabiliskt förgarvade skinn av indisk get eller killing, även behandlade, men uppenbart olämpliga för direkt tillverkning av lädervaror

De förklarande anmärkningarna till undernr 4105 30 10 gäller i tillämpliga delar.

4106 31 00

I vått tillstånd (inbegripet wet-blue)

Se förklarande anmärkningarna till undernr 4104 11 10 till 4104 19 90 .

4106 32 00

Torra (crust)

Se anmärkning 2 B till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, II, tredje stycket.

4106 40 10

Vegetabiliskt förgarvade

Detta undernummer omfattar vegetabiliskt förgarvade hudar och skinn och som behöver garvas ytterligare före den slutliga behandlingen.

Dessa huder och skinn kännetecknas av sin fasta och kompakta struktur och ljusbruna färg till följd av den vegetabiliska garvningen.

4106 91 00

I vått tillstånd (inbegripet wet-blue)

Se förklarande anmärkningarna till undernr 4104 11 10 till 4104 19 90 .

4106 92 00

Torra (crust)

Se anmärkning 2 B till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, II, tredje stycket.

4107

Läder, vidare berett efter garvning eller grundfärgning och torkning, även berett till pergament, av nötkreatur och andra oxdjur (inbegripet buffel) eller av hästdjur, utan kvarsittande hår, även spaltat, annat än läder enligt nr 4114

Läder enligt detta nummer kan vara ytterligare behandlade (appreterade, färgade, narvade eller präglade, behandlade för att erhålla ett mockaliknande utseende, tryckta, glättade, satinerade, osv.) eller beredda till pergament (se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 41, allmänna anvisningar, III).

4107 11 11
  till
  4107 11 90

Narvläder, ospaltat

Dessa undernummer omfattar läder som inte spaltats (dvs. de ursprungliga hudarna och skinnen är inte uppdelade i flera lager) oavsett om de reducerats till jämn tjocklek genom skavning och avlägsnande av eventuella ojämnheter eller vidhängande partiklar på köttsidan.

4107 11 11

Boxkalv

Boxkalv är kalvläder som kromgarvats eller ibland garvats genom en kombinationsprocess, varefter det färgats och glättats, och som används till överdelar till skodon och till andra lädervaror (t.ex. handväskor, portföljer). Detta skinn är mycket mjukt.

4107 12 11

Boxkalv

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4107 11 11 .

4107 91 10
  och
  4107 91 90

Narvläder, ospaltat

Se förklarande anmärkningarna till undernr 4107 11 11 till 4107 11 90 .

4107 91 10

Sulläder

På grund av användningen, som kräver fasthet och slitstyrka, fettbehandlas inte sulläder. Den beredningsmetod som används för detta läder betecknas som ”vattenberedning” i motsats till ”fettberedning”, som används för fettbehandlat läder. Den viktigaste behandlingen av detta läder utgörs av rengöring av lädersidan, luftexponering, upprepad hamring och tryckvalsning.

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4107 , tredje stycket.

4112 00 00

Läder, vidare berett efter garvning eller grundfärgning och torkning, inbegripet läder berett till pergament, av får och lamm, utan kvarsittande ull, även spaltat, annat än läder enligt nr 4114

Den förklarande anmärkningen till nr 4107 gäller i tillämpliga delar.

4113

Läder, vidare berett efter garvning eller grundfärgning och torkning, inbegripet läder berett till pergament, av andra djur, utan kvarsittande ull eller hår, även spaltat, annat än läder enligt nr 4114

Den förklarande anmärkningen till nr 4107 gäller i tillämpliga delar.

4115

Konstläder på basis av läder eller läderfibrer, i plattor, skivor eller remsor, även i rullar; avklipp och annat avfall av läder eller konstläder, olämpligt för tillverkning av lädervaror; läderpulver

Läder och läderfibrer är grundmaterialen vid tillverkning av konstläder. I syfte att ge konstlädret särskilda egenskaper används även filtbara material som cellulosa-, syntet- eller bomullsfibrer vid tillverkningen. För klassificering av varorna som plattor, skivor, remsor eller rullar enligt nr 4115 måste dock andelen sådana fibrer vara klart lägre än 50 %. Läderfibrerna framställs av avfall från falsning av kromläder, från vegetabilgarvat läder eller från tillskärning av läder. Som bindemedel används huvudsakligen naturlig latex.

Konstläder används huvudsakligen inom skoindustrin, för tillverkning av rand, bakkappor och inner-, mellan- och yttersulor för inneskor. Det används även inom väskindustrin (t.ex. för resväskstommar, skolväskor och fack i portföljer eller plånböcker) och för tekniska ändamål (t.ex. för manschetter och tätningsmaterial).

KAPITEL 42

LÄDERVAROR; SADELMAKERIARBETEN; RESEFFEKTER, HANDVÄSKOR OCH LIKNANDE ARTIKLAR; VAROR AV TARMAR

| 4202 | Koffertar, resväskor, sminkväskor, attachéväskor, portföljer, skolväskor, fodral, etuier och väskor för glasögon, kikare, kameror, musikinstrument eller vapen samt liknande artiklar; ressäckar, isolerade väskor för mat eller dryck, necessärer, ryggsäckar, handväskor, shoppingväskor, plånböcker, portmonnäer, kartfodral, cigarettetuier, tobakspungar, verktygsväskor, sportväskor, flaskfodral, smyckeskrin, puderdosor, matsilveretuier och liknande artiklar, av läder, konstläder, plast (i form av plattor, duk eller folier), textilvara, vulkanfiber eller papp eller helt eller till största delen belagda med sådant material eller med papper

  Beträffande definitionen av begreppet ”utsida” hänvisas till kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4202 11 , 4202 21 , 4202 31 och 4202 91 .
  Detta nummer omfattar racketfodral som rymmer hela racketen, även försedda med handtag eller axelrem.
  Numret omfattar däremot inte fodral som täcker huvudet av tennisracketar, badmintonracketar, golfklubbor och liknande, framställda av textilmaterial (vanligtvis plastöverdragna), även försedda med en ficka för bollar (nr 6307 ). |
| --- | --- |
| 4202 11 10
  och
  4202 11 90 | Med utsida av läder eller konstläder

  Beträffande definitionen av begreppet ”konstläder” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4115 , I. |
| 4202 12 11
  och
  4202 12 19 | Av plast (i form av plattor, duk eller folier)

  Om en produkts utsida består av ett kombinationsmaterial där det yttersta skiktet som är synligt för blotta ögat är av plast (i form av plattor, duk eller folier) t.ex. textilvävnad i förening med plast (i form av plattor, duk eller folier) är det oväsentligt ur klassificeringssynpunkt huruvida plastskiktet har tillverkats för sig innan framställningen av kombinationsmaterialet eller om plastskiktet har applicerats genom överdragning eller beläggning av ett material (t.ex. textilvävnad) förutsatt att ytskiktet som är synligt för blotta ögat ger samma synintryck som ett påfört skikt av plast (i form av plattor, duk eller folier). |
| 4202 22 10 | Av plast (i form av plattor, duk eller folier)

  Se förklarande anmärkningarna till undernr 4202 12 11 och 4202 12 19 . |
| 4202 31 00
  till
  4202 39 00 | Artiklar av sådana slag som normalt bärs i fickan eller handväskan

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4202 31 , 4202 32 och 4202 39 .
  Dessa undernummer omfattar också mobiltelefonfodral som, på grund av sin beskaffenhet och design, normalt bärs i fickan eller handväskan.
  Mobiltelefonfodral enligt dessa undernummer omfattas av första delen av rubriken och kan således bestå av alla slags material.
  De kan vara utformade för att passa en viss typ av mobiltelefon eller olika modeller av mobiltelefoner med samma mått.
  De kan även ha en stängningsmekanism. De omsluter mobiltelefonen genom att täcka dess baksida, sidor och framsida, så att den skyddas. Enkla fodral som endast täcker baksidan och sidorna av mobiltelefonen omfattas dock inte, eftersom de inte har samma egenskaper som fodral enligt nr 4202 och därför klassificeras efter den typ av material de består av.
  Dessa undernummer omfattar dock inte fodral, med eller utan ställ, för pekplattor, minipekplattor eller e-böcker, eftersom dessa på grund av sin storlek inte anses vara artiklar som normalt bärs i fickan eller handväskan (klassificering enligt undernummer 4202 91 80 till 4202 99 00 , efter den typ av material de består av). Dessa fodral omfattas av första delen av rubriken och kan bestå av alla slags material. |
| 4202 32 10 | Av plast (i form av plattor, duk eller folier)

  Se förklarande anmärkningarna till undernr 4202 12 11 och 4202 12 19 . |
| 4202 92 11
  till
  4202 92 19 | Av plast (i form av plattor, duk eller folier)

  Se förklarande anmärkningarna till undernr 4202 12 11 och 4202 12 19 . |
| 4203 | Kläder och tillbehör till kläder, av läder eller konstläder |
| 4203 10 00 | Kläder

  Detta undernummer omfattar kläder, även arbetskläder, av läder eller konstläder, t.ex. rockar, överrockar, jackor, byxor och förkläden. Det omfattar också skinn och sammansättningar av skinn som utgör ofullständiga eller halvfärdiga varor som dock är igenkännliga som kläder. |
| 4203 21 00
  till
  4203 29 90 | Handskar, halvhandskar och vantar

  Dessa undernummer omfattar bl.a. handskar, halvhandskar och vantar som är tillskurna men inte vidare beredda.
  Stycken av läder som skurits till en bestämd form för tillverkning av handskar men där tummen och fingrarna ännu inte är tillskurna klassificeras enligt undernr 4205 00 90 . |
| 4203 21 00 | Speciellt utformade för att användas vid sport- eller idrottsutövning

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4203 21 .
  Detta undernummer omfattar också fäkthandskar, krickethandskar, basebollhandskar och handskar med utskuren handrygg för cyklister. |
| 4203 29 10 | Arbetshandskar

  Arbetshandskar och halvhandskar enligt detta undernummer är i allmänhet avsedda att skydda händerna under arbetet. I motsats till andra handskar är de därför ofta framställda av tjockt och motståndskraftigt läder som normalt inte är vidare behandlat efter garvningen. Arbetshandskarnas yta är ofta skrovlig. De kan vara försedda med manschetter som skyddar handleden och underarmen.
  Arbetshandskar på vilka endast handflatan och insidan på fingrarna är av läder klassificeras också enligt detta undernummer. |
| 4203 29 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar även handskar, halvhandskar och vantar som trots att de används vid sport- och idrottsutövning inte har den funktionella formgivning som är kännetecknande för handskar avsedda för sport- och idrottsutövning och som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4203 21 .
  Handskar av de typer där handflatan och insidan på fingrarna samt styckena mellan fingrarna är av läder men handryggen är av annat material omfattas också av detta undernummer. |
| 4203 30 00 | Bälten och axelremmar

  Detta undernummer omfattar bl.a. penningbälten och liknande bälten av läder med en eller flera fickor och stängningsanordning. |
| 4203 40 00 | Andra tillbehör till kläder

  Detta undernummer omfattar bl.a. hängslen, handledsremmar, slipsar och hängslen för tyrolerbyxor.
  Skosnören anses dock inte som tillbehör till kläder och klassificeras därför enligt undernr 4205 00 90 . Handledsremmar som utgör bijouterivaror (nr 7117 ) och urarmband (nr 9113 ) omfattas inte heller av detta undernummer. |
| 4205 00 | Andra varor av läder eller konstläder |
| 4205 00 11 | Transportband

  Detta undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4205 , andra stycket, 1, utom transportörskopor. |
| 4205 00 19 | Andra

  Detta undernummer omfattar transportörskopor och de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4205 , andra stycket, 2. |
| 4205 00 90 | Andra

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4205 , tredje stycket. |

4202

Koffertar, resväskor, sminkväskor, attachéväskor, portföljer, skolväskor, fodral, etuier och väskor för glasögon, kikare, kameror, musikinstrument eller vapen samt liknande artiklar; ressäckar, isolerade väskor för mat eller dryck, necessärer, ryggsäckar, handväskor, shoppingväskor, plånböcker, portmonnäer, kartfodral, cigarettetuier, tobakspungar, verktygsväskor, sportväskor, flaskfodral, smyckeskrin, puderdosor, matsilveretuier och liknande artiklar, av läder, konstläder, plast (i form av plattor, duk eller folier), textilvara, vulkanfiber eller papp eller helt eller till största delen belagda med sådant material eller med papper

Beträffande definitionen av begreppet ”utsida” hänvisas till kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4202 11 , 4202 21 , 4202 31 och 4202 91 .

Detta nummer omfattar racketfodral som rymmer hela racketen, även försedda med handtag eller axelrem.

Numret omfattar däremot inte fodral som täcker huvudet av tennisracketar, badmintonracketar, golfklubbor och liknande, framställda av textilmaterial (vanligtvis plastöverdragna), även försedda med en ficka för bollar (nr 6307 ).

4202 11 10
  och
  4202 11 90

Med utsida av läder eller konstläder

Beträffande definitionen av begreppet ”konstläder” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4115 , I.

4202 12 11
  och
  4202 12 19

Av plast (i form av plattor, duk eller folier)

Om en produkts utsida består av ett kombinationsmaterial där det yttersta skiktet som är synligt för blotta ögat är av plast (i form av plattor, duk eller folier) t.ex. textilvävnad i förening med plast (i form av plattor, duk eller folier) är det oväsentligt ur klassificeringssynpunkt huruvida plastskiktet har tillverkats för sig innan framställningen av kombinationsmaterialet eller om plastskiktet har applicerats genom överdragning eller beläggning av ett material (t.ex. textilvävnad) förutsatt att ytskiktet som är synligt för blotta ögat ger samma synintryck som ett påfört skikt av plast (i form av plattor, duk eller folier).

4202 22 10

Av plast (i form av plattor, duk eller folier)

Se förklarande anmärkningarna till undernr 4202 12 11 och 4202 12 19 .

4202 31 00
  till
  4202 39 00

Artiklar av sådana slag som normalt bärs i fickan eller handväskan

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4202 31 , 4202 32 och 4202 39 .

Dessa undernummer omfattar också mobiltelefonfodral som, på grund av sin beskaffenhet och design, normalt bärs i fickan eller handväskan.

Mobiltelefonfodral enligt dessa undernummer omfattas av första delen av rubriken och kan således bestå av alla slags material.

De kan vara utformade för att passa en viss typ av mobiltelefon eller olika modeller av mobiltelefoner med samma mått.

De kan även ha en stängningsmekanism. De omsluter mobiltelefonen genom att täcka dess baksida, sidor och framsida, så att den skyddas. Enkla fodral som endast täcker baksidan och sidorna av mobiltelefonen omfattas dock inte, eftersom de inte har samma egenskaper som fodral enligt nr 4202 och därför klassificeras efter den typ av material de består av.

Dessa undernummer omfattar dock inte fodral, med eller utan ställ, för pekplattor, minipekplattor eller e-böcker, eftersom dessa på grund av sin storlek inte anses vara artiklar som normalt bärs i fickan eller handväskan (klassificering enligt undernummer 4202 91 80 till 4202 99 00 , efter den typ av material de består av). Dessa fodral omfattas av första delen av rubriken och kan bestå av alla slags material.

4202 32 10

Av plast (i form av plattor, duk eller folier)

Se förklarande anmärkningarna till undernr 4202 12 11 och 4202 12 19 .

4202 92 11
  till
  4202 92 19

Av plast (i form av plattor, duk eller folier)

Se förklarande anmärkningarna till undernr 4202 12 11 och 4202 12 19 .

4203

Kläder och tillbehör till kläder, av läder eller konstläder

4203 10 00

Kläder

Detta undernummer omfattar kläder, även arbetskläder, av läder eller konstläder, t.ex. rockar, överrockar, jackor, byxor och förkläden. Det omfattar också skinn och sammansättningar av skinn som utgör ofullständiga eller halvfärdiga varor som dock är igenkännliga som kläder.

4203 21 00
  till
  4203 29 90

Handskar, halvhandskar och vantar

Dessa undernummer omfattar bl.a. handskar, halvhandskar och vantar som är tillskurna men inte vidare beredda.

Stycken av läder som skurits till en bestämd form för tillverkning av handskar men där tummen och fingrarna ännu inte är tillskurna klassificeras enligt undernr 4205 00 90 .

4203 21 00

Speciellt utformade för att användas vid sport- eller idrottsutövning

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4203 21 .

Detta undernummer omfattar också fäkthandskar, krickethandskar, basebollhandskar och handskar med utskuren handrygg för cyklister.

4203 29 10

Arbetshandskar

Arbetshandskar och halvhandskar enligt detta undernummer är i allmänhet avsedda att skydda händerna under arbetet. I motsats till andra handskar är de därför ofta framställda av tjockt och motståndskraftigt läder som normalt inte är vidare behandlat efter garvningen. Arbetshandskarnas yta är ofta skrovlig. De kan vara försedda med manschetter som skyddar handleden och underarmen.

Arbetshandskar på vilka endast handflatan och insidan på fingrarna är av läder klassificeras också enligt detta undernummer.

4203 29 90

Andra

Detta undernummer omfattar även handskar, halvhandskar och vantar som trots att de används vid sport- och idrottsutövning inte har den funktionella formgivning som är kännetecknande för handskar avsedda för sport- och idrottsutövning och som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4203 21 .

Handskar av de typer där handflatan och insidan på fingrarna samt styckena mellan fingrarna är av läder men handryggen är av annat material omfattas också av detta undernummer.

4203 30 00

Bälten och axelremmar

Detta undernummer omfattar bl.a. penningbälten och liknande bälten av läder med en eller flera fickor och stängningsanordning.

4203 40 00

Andra tillbehör till kläder

Detta undernummer omfattar bl.a. hängslen, handledsremmar, slipsar och hängslen för tyrolerbyxor.

Skosnören anses dock inte som tillbehör till kläder och klassificeras därför enligt undernr 4205 00 90 . Handledsremmar som utgör bijouterivaror (nr 7117 ) och urarmband (nr 9113 ) omfattas inte heller av detta undernummer.

4205 00

Andra varor av läder eller konstläder

4205 00 11

Transportband

Detta undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4205 , andra stycket, 1, utom transportörskopor.

4205 00 19

Andra

Detta undernummer omfattar transportörskopor och de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4205 , andra stycket, 2.

4205 00 90

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4205 , tredje stycket.

KAPITEL 43

PÄLSSKINN OCH KONSTGJORD PÄLS; VAROR AV DESSA MATERIAL

| 4301 | Oberedda pälsskinn (inbegripet huvuden, svansar, tassar och andra delar eller avklipp, lämpliga för körsnärsbruk), andra än oberedda hudar och skinn enligt nr 4101
  ,
  4102
  eller
  4103

  Beträffande definitionen av begreppet ”oberedda pälsskinn” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4301 , näst sista stycket. |
| --- | --- |
| 4301 80 00 | Andra hela pälsskinn, med eller utan huvud, svans eller tassar

  Detta undernummer omfattar skinn av säl (t.ex. av ungar av grönlandssäl (whitecoat) eller av hårsäl (blueback)), av havsutter eller av nutria.
  Skinn av ungar av grönlandssäl (whitecoat) är helt vitt.
  Skinn av ungar av hårsäl (blueback) är vitt med ett brett blågrått ryggband som sträcker sig från huvudet till svansen.
  Pälsskinn av säl betecknas ofta felaktigt som ”havsutter”. Skinn av säl har fin, silkesmjuk, tät päls som är glänsande svart och täcker gyllene underhår som övergår i rödbrunt eller orange på halsen och buken.
  Pälsskinn av havsutter är brunt till svart med inslag av vita hårstrån medan underhåret är mycket fint samtidigt som det är mycket starkt.
  Som pälsskinn av nutria används nästan bara bukskinnet eftersom bröstvårtorna sitter på ryggen. Vid beredning av pälsen flås därför djuret med ett snitt längs ryggen. Pälsen, som är svartbrun på buken och ljusare på ryggen och sidorna, har en stor mängd spetsiga täckhår och fint, tjockt, ulligt underhår.
  Detta undernummer omfattar pälsskinn av gepard, jaguar, lodjur, panter (eller leopard) och puma. |
| 4301 90 00 | Huvuden, svansar, tassar och andra delar eller avklipp, lämpliga för körsnärsbruk

  Detta undernummer omfattar inte bara avfall (huvuden, svansar och tassar) utan också andra slags avklipp. Dessa delar används för framställning av ämnen som används till pälsverk är lägre kvalitet. |
| 4302 | Garvade eller på annat sätt beredda pälsskinn (inbegripet huvuden, svansar, tassar och andra delar eller avklipp), lösa eller hopfogade (dock inte med andra material), med undantag av varor enligt nr 4303 |
| 4302 11 00
  till
  4302 19 99 | Hela skinn, med eller utan huvud, svans eller tassar, lösa

  Dessa undernummer omfattar bl.a. hudar och skinn (t.ex. av får) från vilka endast huvudet, tassarna och svansen har avlägsnats, även grovt tillskurna i kanterna, men inte tillskurna eller på annat sätt beredda för något speciellt ändamål. De kan vara färgade och är lämpliga att användas som mattor. |
| 4302 19 41 | Av ungar av grönlandssäl (whitecoat) eller av hårsäl (blueback)

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4301 80 00 . |
| 4302 20 00 | Huvuden, svansar, tassar och andra delar eller avklipp, icke hopfogade

  ”Delar eller avklipp” enligt detta undernummer är delar och avklipp från framställningen av pälsverk eller från pälsskinn eller delar av pälsskinn som sytts ihop till kvadratiska, rektangulära, trapetsformade eller korsformade stycken. |
| 4302 30 10 | S.k. utryckta skinn

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4302 , första stycket, 2, andra underavdelningen.
  Utryckta pälsskinn kan också framställas på följande sätt:






  — | Genom att skära till skinnen diagonalt i smala remsor och sedan hopfoga dem i ursprunglig ordning. |

4301

Oberedda pälsskinn (inbegripet huvuden, svansar, tassar och andra delar eller avklipp, lämpliga för körsnärsbruk), andra än oberedda hudar och skinn enligt nr 4101
  ,
  4102
  eller
  4103

Beträffande definitionen av begreppet ”oberedda pälsskinn” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4301 , näst sista stycket.

4301 80 00

Andra hela pälsskinn, med eller utan huvud, svans eller tassar

Detta undernummer omfattar skinn av säl (t.ex. av ungar av grönlandssäl (whitecoat) eller av hårsäl (blueback)), av havsutter eller av nutria.

Skinn av ungar av grönlandssäl (whitecoat) är helt vitt.

Skinn av ungar av hårsäl (blueback) är vitt med ett brett blågrått ryggband som sträcker sig från huvudet till svansen.

Pälsskinn av säl betecknas ofta felaktigt som ”havsutter”. Skinn av säl har fin, silkesmjuk, tät päls som är glänsande svart och täcker gyllene underhår som övergår i rödbrunt eller orange på halsen och buken.

Pälsskinn av havsutter är brunt till svart med inslag av vita hårstrån medan underhåret är mycket fint samtidigt som det är mycket starkt.

Som pälsskinn av nutria används nästan bara bukskinnet eftersom bröstvårtorna sitter på ryggen. Vid beredning av pälsen flås därför djuret med ett snitt längs ryggen. Pälsen, som är svartbrun på buken och ljusare på ryggen och sidorna, har en stor mängd spetsiga täckhår och fint, tjockt, ulligt underhår.

Detta undernummer omfattar pälsskinn av gepard, jaguar, lodjur, panter (eller leopard) och puma.

4301 90 00

Huvuden, svansar, tassar och andra delar eller avklipp, lämpliga för körsnärsbruk

Detta undernummer omfattar inte bara avfall (huvuden, svansar och tassar) utan också andra slags avklipp. Dessa delar används för framställning av ämnen som används till pälsverk är lägre kvalitet.

4302

Garvade eller på annat sätt beredda pälsskinn (inbegripet huvuden, svansar, tassar och andra delar eller avklipp), lösa eller hopfogade (dock inte med andra material), med undantag av varor enligt nr 4303

4302 11 00
  till
  4302 19 99

Hela skinn, med eller utan huvud, svans eller tassar, lösa

Dessa undernummer omfattar bl.a. hudar och skinn (t.ex. av får) från vilka endast huvudet, tassarna och svansen har avlägsnats, även grovt tillskurna i kanterna, men inte tillskurna eller på annat sätt beredda för något speciellt ändamål. De kan vara färgade och är lämpliga att användas som mattor.

4302 19 41

Av ungar av grönlandssäl (whitecoat) eller av hårsäl (blueback)

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4301 80 00 .

4302 20 00

Huvuden, svansar, tassar och andra delar eller avklipp, icke hopfogade

”Delar eller avklipp” enligt detta undernummer är delar och avklipp från framställningen av pälsverk eller från pälsskinn eller delar av pälsskinn som sytts ihop till kvadratiska, rektangulära, trapetsformade eller korsformade stycken.

4302 30 10

S.k. utryckta skinn

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4302 , första stycket, 2, andra underavdelningen.

Utryckta pälsskinn kan också framställas på följande sätt:

—

Genom att skära till skinnen diagonalt i smala remsor och sedan hopfoga dem i ursprunglig ordning.

| — | Genom att skära till skinnen i trappstegsformade stycken och åter sammanfoga dem. |
| --- | --- |

—

Genom att skära till skinnen i trappstegsformade stycken och åter sammanfoga dem.

Genom detta bildas ett längre men smalare skinn.

4302 30 25
  till
  4302 30 99

Andra slag

Förutsatt att inga andra material har tillfogats omfattar dessa undernummer bl.a.:

| 1. | Delar eller avklipp enligt undernr 4302 20 00 eller hela skinn, sammansatta till säckar, plattor, kors eller liknande halvfabrikat. |
| --- | --- |

1.

Delar eller avklipp enligt undernr 4302 20 00 eller hela skinn, sammansatta till säckar, plattor, kors eller liknande halvfabrikat.

| 2. | Ämnen till pälskappor och pälsjackor, som vanligen består av tre separata av pälsskinn hopfogade stycken, ett i form av en likbent trapets med en lång böjd bas från vilken ryggen skärs till och de andra två i form av rektanglar från vilka framstycken och ärmar skärs till. |
| --- | --- |

2.

Ämnen till pälskappor och pälsjackor, som vanligen består av tre separata av pälsskinn hopfogade stycken, ett i form av en likbent trapets med en lång böjd bas från vilken ryggen skärs till och de andra två i form av rektanglar från vilka framstycken och ärmar skärs till.

4302 30 51

Av ungar av grönlandssäl (whitecoat) eller av hårsäl (blueback)

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4301 80 00 .

4303

Kläder och tillbehör till kläder samt andra varor av pälsskinn

4303 10 10
  och
  4303 10 90

Kläder och tillbehör till kläder

Se anmärkning 4 till detta kapitel.

4303 10 10

Av pälsskinn av ungar av grönlandssäl (whitecoat) eller av hårsäl (blueback)

Detta undernummer omfattar kläder och tillbehör till kläder som framställts av skinn enligt undernr 4302 19 41 eller 4302 30 51 .

4303 90 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4303 , tredje och fjärde stycket.

AVDELNING IX

TRÄ OCH VAROR AV TRÄ; TRÄKOL; KORK OCH VAROR AV KORK; VAROR AV HALM, ESPARTO ELLER ANDRA FLÄTNINGSMATERIAL; KORGMAKERIARBETEN

KAPITEL 44

TRÄ OCH VAROR AV TRÄ; TRÄKOL

| 4401 | Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen e.d.; trä i form av flis eller spån, sågspån och annat träavfall, även agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former |
| --- | --- |
| 4401 11 00
  och
  4401 12 00 | Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen e.d.

  Ingen begränsning i fråga om storlek har fastställts för brännved i form av stockar och kubbar. Det är varans tillstånd och det sätt på vilket den presenteras som skiljer den från trä enligt nr 4403 (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4401 , undantag b).
  Dessa undernummer omfattar inte sågspån och annat träavfall, även om det klart framgår att dessa varor ska användas som bränsle (undernr 4401 31 00 , 4401 39 00 , 4401 40 10 eller 4401 40 90 ). |
| 4401 21 00
  och
  4401 22 00 | Trä i form av flis eller spån

  Se anmärkning 1 a och 1 c till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4401 , första stycket, B. |
| 4401 31 00
  och
  4401 39 00 | Sågspån och annat träavfall, agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former

  Se anmärkning 1 a och 1 c till detta kapitel.
  Dessa undernummer omfattar inte trämjöl enligt definitionen i kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel (nr 4405 00 00 ). |
| 4401 40 10
  och
  4401 40 90 | Sågspån och annat träavfall, ej agglomererat

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4401 31 00 och 4401 39 00 . |
| 4403 | Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller grovt sågat på två eller fyra sidor |
| 4403 11 00
  och
  4403 12 00 | Målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4403 11 och 4403 12 .
  Impregnering av virke är en behandling som utförs för att virket skall bevaras bättre (i fråga om hållbarhet) eller för att ge det speciella egenskaper (t.ex. göra det brandhärdigt eller skydda det mot uttorkning). Impregneringen av t.ex. ledningsstolpar av barrträ säkerställer lång hållbarhet.
  Denna behandling innebär nedsänkning under lång tid i öppna kar med varm vätska, varvid stolparna ligger kvar i vätskan till dess att den kallnat, eller behandling i en autoklav under vakuum eller tryck.
  Bland de använda produkterna finns organiska produkter som kreosot, dinitrofenoler och dinitrokresoler.
  Undernumret omfattar även målade eller fernissade stolpar av trä. |
| 4403 21 10 | Sågtimmer

  Sågtimmer kännetecknas bl.a av följande fysiska egenskaper:






  — | Cylindriska och rätfibriga utan större böjningar. |

4401

Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen e.d.; trä i form av flis eller spån, sågspån och annat träavfall, även agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former

4401 11 00
  och
  4401 12 00

Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen e.d.

Ingen begränsning i fråga om storlek har fastställts för brännved i form av stockar och kubbar. Det är varans tillstånd och det sätt på vilket den presenteras som skiljer den från trä enligt nr 4403 (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4401 , undantag b).

Dessa undernummer omfattar inte sågspån och annat träavfall, även om det klart framgår att dessa varor ska användas som bränsle (undernr 4401 31 00 , 4401 39 00 , 4401 40 10 eller 4401 40 90 ).

4401 21 00
  och
  4401 22 00

Trä i form av flis eller spån

Se anmärkning 1 a och 1 c till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4401 , första stycket, B.

4401 31 00
  och
  4401 39 00

Sågspån och annat träavfall, agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former

Se anmärkning 1 a och 1 c till detta kapitel.

Dessa undernummer omfattar inte trämjöl enligt definitionen i kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel (nr 4405 00 00 ).

4401 40 10
  och
  4401 40 90

Sågspån och annat träavfall, ej agglomererat

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4401 31 00 och 4401 39 00 .

4403

Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller grovt sågat på två eller fyra sidor

4403 11 00
  och
  4403 12 00

Målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4403 11 och 4403 12 .

Impregnering av virke är en behandling som utförs för att virket skall bevaras bättre (i fråga om hållbarhet) eller för att ge det speciella egenskaper (t.ex. göra det brandhärdigt eller skydda det mot uttorkning). Impregneringen av t.ex. ledningsstolpar av barrträ säkerställer lång hållbarhet.

Denna behandling innebär nedsänkning under lång tid i öppna kar med varm vätska, varvid stolparna ligger kvar i vätskan till dess att den kallnat, eller behandling i en autoklav under vakuum eller tryck.

Bland de använda produkterna finns organiska produkter som kreosot, dinitrofenoler och dinitrokresoler.

Undernumret omfattar även målade eller fernissade stolpar av trä.

4403 21 10

Sågtimmer

Sågtimmer kännetecknas bl.a av följande fysiska egenskaper:

—

Cylindriska och rätfibriga utan större böjningar.

| — | Ett tvärsnittsmått på minst 15 cm. |
| --- | --- |

—

Ett tvärsnittsmått på minst 15 cm.

Sågtimmer sågas (eller klyvs) i allmänhet i längdriktningen för framställning av sågade trävaror eller järnvägssliprar (syllar) eller används för tillverkning av skivor för fanering (huvudsakligen genom att det skärs eller svarvas till skivor).

4403 23 10

Sågtimmer

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4403 21 10 .

4403 25 10

Sågtimmer

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4403 21 10 .

4403 41 00
  till
  4403 49 85

Annat, av tropiska träslag

Se även de förklarande anmärkningarna till HS, allmänna anvisningar till undernummer i detta kapitel beträffande namnen på vissa tropiska träslag. Se också bilagan till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 44.

4403 49 35

Okoumé och sipo

Okoumé kommer nästan uteslutande från skogarna i Gabon. Detta träslag är mjukt och laxrosa till färgen, med fiberaktig struktur och ojämn ådring. Det liknar till en del mahogny men är mycket ljusare till färgen. Trädet ger välformade cylindriska stockar som lämpar sig utmärkt att skära eller svarva till skivor och används huvudsakligen för framställning av fanerskivor.

4403 95 10

Sågtimmer

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4403 21 10 .

4403 97 00

Av poppel och asp (

  Populus

  spp.)

Detta undernummer omfattar alla arter av släktet Populus.

Poppelträ är ljust till färgen, lätt och mycket mjukt. Det används till snickerier (för invändiga delar av möbler och packlådor) och för framställning av plywood. Näst barrträden är poppel det mest använda träslaget för framställning av cellulosa till pappersmassa.

4404

Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, tillspetsade men inte sågade i längdriktningen; träkäppar, grovt tillformade men inte svarvade, böjda eller på annat sätt bearbetade, lämpliga för tillverkning av promenadkäppar, paraplyer, verktygsskaft e.d.; träspån av sådana slag som används för tillverkning av korgar, askar, siktar e.d. samt liknande spån

Träspån av sådana slag som används för tillverkning av korgar, askar, siktar e.d. samt liknande spån skiljer sig i allmänhet från faner enligt nr 4408 genom sin mindre storlek och den träsort som används (normalt de vanliga mjuka träslagen).

4404 20 00

Av lövträ

Detta undernummer omfattar bl.a. träspån som liknar hoprullade spån (vanligtvis av björk eller hassel) som används vid tillverkning av ättika eller för klarning av vätskor.

4405 00 00

Träull; trämjöl

Beträffande definitionen av begreppet ”trämjöl” hänvisas till kompletterande anmärkning 1 till detta kapitel.

4406

Järnvägs- och spårvägssliprar av trä

4406 11 00
  och
  4406 12 00

Oimpregnerade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4406 11 till 4406 92 .

4406 91 00
  och
  4406 92 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4406 11 till 4406 92 .

4407

Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen eller skuret eller svarvat till skivor, även hyvlat, slipat eller längdskarvat, med en tjocklek av mer än 6 mm

Beträffande definitionen av begreppet ”skuret eller svarvat till skivor” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4408 , andra och tredje stycket.

4407 11 20
  och
  4407 12 20

Hyvlat

Följande produkter omfattas inte av dessa undernummer:

| a) | Grovhyvlat timmer, dvs. timmer som hyvlats så att ojämnheter och en del av de grova sågmärkena har avlägsnats (undernr 4407 11 90 , 4407 12 90 och 4407 19 90 ). |
| --- | --- |

a)

Grovhyvlat timmer, dvs. timmer som hyvlats så att ojämnheter och en del av de grova sågmärkena har avlägsnats (undernr 4407 11 90 , 4407 12 90 och 4407 19 90 ).

| b) | Virke som är sågat i längdriktningen och som, med hänsyn till det berörda träslagets egenskaper och utvecklingen av tekniken för behandling av denna träsort, inte bär märken efter sågningen, förutsatt att avsaknaden av sågmärken är resultatet av en process som är av underordnad betydelse för sågningen, men som är nödvändig av tekniska skäl och som inte är avsedd att underlätta den följande användningen av virket genom att dessa märken avlägsnats (undernr 4407 11 90 , 4407 12 90 och 4407 19 90 ). |
| --- | --- |

b)

Virke som är sågat i längdriktningen och som, med hänsyn till det berörda träslagets egenskaper och utvecklingen av tekniken för behandling av denna träsort, inte bär märken efter sågningen, förutsatt att avsaknaden av sågmärken är resultatet av en process som är av underordnad betydelse för sågningen, men som är nödvändig av tekniska skäl och som inte är avsedd att underlätta den följande användningen av virket genom att dessa märken avlägsnats (undernr 4407 11 90 , 4407 12 90 och 4407 19 90 ).

4407 19 20

Hyvlat

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4407 11 20 och 4407 12 20 .

4407 11 90
  och
  4407 12 90

Annat

Dessa undernummer omfattar inte kompletta satser av virke som är sågat, skuret eller svarvat till skivor med en tjocklek av mer än 6 mm och avsett att användas vid tillverkningen av packlådor eller häckar. Sådana satser av skivor omfattas av nr 4415 även om de är försedda med vissa tillbehör som t.ex. hörn- eller fotbeslag. Se också de förklarande anmärkningarna till nr 4415 .

4407 19 90

Annat

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4407 11 90 och 4407 12 90 .

4407 21 10
  till
  4407 29 98

Av tropiska träslag

Se även de förklarande anmärkningarna till HS, allmänna anvisningar till undernummer i detta kapitel beträffande namnen på vissa tropiska träslag. Se också bilagan till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 44.

4408

Skivor för fanering (inbegripet sådana som erhållits genom skärning av laminerat virke), skivor för plywood eller för liknande laminerat virke och annat virke, sågat i längdriktningen eller skuret eller svarvat till skivor, även hyvlat, slipat, kantskarvat eller längdskarvat, med en tjocklek av högst 6 mm

4408 31 11
  till
  4408 39 95

Av tropiska träslag

Se även de förklarande anmärkningarna till HS, allmänna anvisningar till undernummer i detta kapitel beträffande namnen på vissa tropiska träslag. Se också bilagan till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 44.

4409

Virke (inbegripet icke sammansatt parkettstav), likformigt bearbetat utefter hela längden (spontat, falsat, fasat, försett med pärlstav, profilerat, bearbetat till rund form e.d.) på kanter, ändar eller sidor, även hyvlat, slipat eller längdskarvat

4409 10 11

Lister för ramar, speglar o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4409 , femte stycket, 4.

Detta undernummer omfattar inte träprofiler som har byggts upp genom att lägga ett stycke profilerat trä ovanpå ett annat profilerat eller oprofilerat trästycke (nr 4418 eller 4421 ).

4409 10 18

Annat

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Trätråd och runda trästavar för träplugg, som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4409 , femte stycket, 5. |
| --- | --- |

1.

Trätråd och runda trästavar för träplugg, som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4409 , femte stycket, 5.

| 2. | Parkettstav, likformigt bearbetad utefter hela sin längd.
  Parkettstav som inte har genomgått vidare bearbetning än hyvling, slipning eller hopskarvning, t.ex. fingerskarvning, klassificeras enligt nr 4407 eller 4408 . Parkettstav av kryssfaner (plywood) eller av fanerat trä omfattas av nr 4412 . |
| --- | --- |

2.

Parkettstav, likformigt bearbetad utefter hela sin längd.

Parkettstav som inte har genomgått vidare bearbetning än hyvling, slipning eller hopskarvning, t.ex. fingerskarvning, klassificeras enligt nr 4407 eller 4408 . Parkettstav av kryssfaner (plywood) eller av fanerat trä omfattas av nr 4412 .

4409 29 10

Lister för ramar, speglar o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4409 10 11 .

4409 29 91
  och
  4409 29 99

Annat

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4409 10 18 .

4410

Spånskivor,

  oriented strand board

  (OSB) och liknande skivor (t.ex.

  waferboard

  ) av trä eller andra vedartade material, även agglomererade med harts eller andra organiska bindemedel

4410 11 50

Ytbelagda med dekorativa plattor av plastlaminat

Detta undernummer omfattar bl.a. spånskivor av trä, belagda med högtryckslaminat enligt undernr 3921 90 41 .

4410 11 90

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a. spånskivor som är belagda med plast, målningsfärg, textilvävnad eller metall, med undantag av varor enligt undernr 4410 11 30 och 4410 11 50 .

4410 90 00

Andra

Exempel på andra vedartade material som omfattas av detta undernummer är bargass, bambu eller halm och lin- eller hampskävor.

4411

Fiberskivor av trä eller andra vedartade material, även innehållande harts eller andra organiska bindemedel

4411 12 10
  till
  4411 14 90

Torrtillverkade träfiberskivor (MDF)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4411 , andra stycket, A, första strecksatsen.

4411 12 10

Inte mekaniskt bearbetade och inte ytbelagda

För tillämpning av detta undernummer gäller att slipning inte anses utgöra mekanisk bearbetning.

4411 13 10

Inte mekaniskt bearbetade och inte ytbelagda

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4411 12 10

4411 14 10

Inte mekaniskt bearbetade och inte ytbelagda

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4411 12 10

4411 92 10
  och
  4411 92 90

Med en densitet av mer än 0,8 g/cm

  3

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4411 , andra stycket, B 1.

4411 92 10

Inte mekaniskt bearbetade och inte ytbelagda

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4411 12 10 .

4411 93 10
  och
  4411 93 90

Med en densitet av mer än 0,5 g/cm

  3

  men högst 0,8 g/cm

  3

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4411 , andra stycket, B 2.

4411 93 10

Inte mekaniskt bearbetade och inte ytbelagda

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4411 12 10 .

4411 94 10
  och
  4411 94 90

Med en densitet av högst 0,5 g/cm

  3

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4411 , andra stycket, B 2 och 3.

4411 94 10

Inte mekaniskt bearbetade och inte ytbelagda

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4411 12 10 .

4412

Kryssfaner (plywood), fanerade skivor och liknande trälaminat

Kryssfaner (plywood) av barrträ har ofta defekter (t.ex. hål) på det yttre skiktet som under tillverkningsprocessen repareras med träinläggningar, plastisk fyllnadsmassa osv.

Dessa material betraktas inte som tillsatsämnen och ger inte kryssfaneret karaktär av artiklar enligt andra nummer.

Kryssfaner enligt detta nummer kan vara oslipat eller förarbetat med slipning. Begreppet ”oslipat” inbegriper också ”lätt slipat”; syftet med att lätt slipa det yttre skiktet är att endast bearbeta ojämnheter som uppstått genom lappning, pluggning eller igenfyllning.

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4412 10 , 4412 31 , 4412 33 , 4412 34 och 4412 39 .

Kryssfanér (plywood), fanerade skivor och liknande trälaminat som används som golvskivor (se särskilt fjärde stycket i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4412 ) omfattar endast skivor med ett ytskikt av trä med en tjocklek av mindre än 2,5 mm (tunn faner).

Exempel på en typisk vara som består av tre skikt:

Image 32

Om de har ett ytskikt av trä med en tjocklek av 2,5 mm eller mer omfattas de inte av detta nummer (undernr 4418 73 10 , 4418 73 90 , 4418 74 00 eller 4418 75 00 ).

4412 94 10
  och
  4412 94 90

Lamellträ (blockboard, laminboard och battenboard)

Beträffande definitionen av begreppen ”blockboard, laminboard och battenboard” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4412 , första stycket, 3, första strecksatsen.

4413 00 00

Förtätat trä i block, plattor, ribbor eller profilerade former

De vanligaste träslagen i förtätat trä är björk, avenbok, vitrobinia (falsk akacia) och poppel.

4415

Packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar, av trä; kabeltrummor av trä; lastpallar, pallboxar och liknande anordningar, av trä; pallflänsar av trä

4415 10 10

Packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar

Detta undernummer omfattar bl.a. kompletta satser av virke, sågat, skuret eller svarvat till skivor, i icke sammansatt skick och avsett för framställning av packlådor, häckar och liknande, som föreligger i en komplett förpackning, även om bottnar, sidor, lock och stängningsanordningar är sorterade var för sig.

Inkompletta satser klassificeras enligt följande:

| 1. | Delar av förpackningsmaterial, t.ex. bottnar och lock, framställda av virke, sågat, skuret eller svarvat till skivor, hopspikade eller på annat sätt sammansatta, klassificeras enligt undernr 4421 99 99 . |
| --- | --- |

1.

Delar av förpackningsmaterial, t.ex. bottnar och lock, framställda av virke, sågat, skuret eller svarvat till skivor, hopspikade eller på annat sätt sammansatta, klassificeras enligt undernr 4421 99 99 .

| 2. | Icke sammansatta skivor klassificeras efter beskaffenhet (nr 4407 eller 4408 ). |
| --- | --- |

2.

Icke sammansatta skivor klassificeras efter beskaffenhet (nr 4407 eller 4408 ).

Se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4415 , I.

4415 10 90

Kabeltrummor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4415 , II.

4415 20 20
  och
  4415 20 90

Lastpallar, pallboxar och liknande anordningar; pallflänsar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4415 , III och IV.

4416 00 00

Fat, tunnor, kar, baljor och andra tunnbinderiarbeten samt delar till sådana arbeten, av trä, inbegripet tunnstav

Fat och tunnor är behållare som är mer eller mindre buktiga på mitten och har två fasta bottnar. Kar och baljor har vanligtvis en enda fast botten men kan ha ett löst lock.

De vanligaste träslagen för dessa varor är kastanj och ek.

Som delar anses bl.a. tunnstav och lock till tunnor och andra tunnbinderiarbeten.

Tunnstav är hyvlade bräder, mer eller mindre böjda, som åtminstone i den ena ändan är planade eller avfasade så att det bildas en skåra (s.k. krös) för sammanfogningen.

Locken är skurna till rund form av avpassad omkrets och avfasade på båda sidorna så att de kan passas in i kröset.

4417 00 00

Verktyg och redskap, infattningar, handtag och skaft till verktyg eller redskap, borstträn samt borst- och kvastskaft, av trä; skoläster och skoblock, av trä

Se anmärkning 5 till detta kapitel.

Detta nummer omfattar också skaft till målarpenslar och rakborstar.

4418

Byggnadssnickerier och timmermansarbeten, av trä, inbegripet cellplattor, sammansatta golvskivor samt vissa takspån (”shingles” och ”shakes”)

4418 20 10
  till
  4418 20 80

Dörrar, dörrkarmar och dörrtrösklar

Dessa undernummer omfattar bl.a. massiva laminerade träskivor med tjock kärna, förutsatt att de är ytterligare bearbetade så att de kan identifieras som uteslutande avsedda för dörrar (t.ex. genom att de försetts med försänkningar för handtag, lås eller gångjärn).

Undernumren omfattar inte obearbetade skivor, även kallade ”massiva dörrämnen”, även om deras kanter är fanerade (nr 4412 ).

4418 40 00

Formar, formluckor o.d., för betonggjutning

Formar, formluckor o.d. enligt detta undernummer är sammansättningar som används för alla typer av betonggjutning (t.ex. grundkonstruktioner, väggar, golv, strävor, pelare, stämp, tunnelsektioner, osv.).

Formar, formluckor o.d. tillverkas i allmänhet av hartshaltigt virke (plankor, bjälkar och liknande). Kryssfanerskivor som används till dessa varor (för att erhålla släta ytor) omfattas dock inte av detta undernummer även om de är försedda med beläggning på ena eller båda sidorna och deras användning som material till formar och formluckor framgår klart (nr 4412 ).

4418 50 00

Vissa takspån (”shingles” och ”shakes”)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4418 , sjunde och åttonde stycket.

4418 73 10
  till
  4418 79 00

Sammansatta golvskivor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4418 , sjätte stycket.

4418 73 10
  och
  4418 74 00

För mosaikgolv

Dessa undernummer omfattar bl.a. golvskivor vilka består av ett s.k. slitskikt av parkettstav som har satts samman på ett lämpligt underlag av trä, spånskivor, papper, plast, kork eller liknande.

Se de förklarande anmärkningarna till nr 4412 .

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4418 74 .

4418 75 00

Andra, flerskiktade

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4418 73 10 och 4418 74 00 .

4418 99 10

Limträ

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4418 , fjärde stycket.

4418 99 90

Annan

Detta undernummer omfattar cellplattor av trä, som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4418 , femte stycket.

4420

Trä med inläggningar; skrin, askar, etuier och fodral för smycken, matsilver och liknande artiklar, av trä; statyetter och andra prydnadsföremål, av trä; rumsinventarier av trä, inte inbegripna i kapitel 94

4420 90 10

Trä med inläggningar

Detta undernummer omfattar skivor av trä med inläggningar.

Inläggningarna består vanligtvis av tunna stycken av trä eller annat material (oädel metall, sköldpadd, elfenben och liknande) som limmats på en träskiva för dekorativa ändamål.

4421

Andra varor av trä

4421 99 99

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Sammansättningar av plankor som utgör delar av packlådor av trä (t.ex. lock). |
| --- | --- |

1.

Sammansättningar av plankor som utgör delar av packlådor av trä (t.ex. lock).

| 2. | Trähyllor, även omonterade, förutsatt att de inte har möbelkaraktär. |
| --- | --- |

2.

Trähyllor, även omonterade, förutsatt att de inte har möbelkaraktär.

| 3. | Trädgårdsstaket och liknande, bestående av ett korsvis hopspikat spjälverk som sedan dragits ut (dragspelssystem). |
| --- | --- |

3.

Trädgårdsstaket och liknande, bestående av ett korsvis hopspikat spjälverk som sedan dragits ut (dragspelssystem).

| 4. | Grillspett och spetsiga pinnar av olika typer, som används vid servering av vissa maträtter (t.ex. rollmops). |
| --- | --- |

4.

Grillspett och spetsiga pinnar av olika typer, som används vid servering av vissa maträtter (t.ex. rollmops).

KAPITEL 45

KORK OCH VAROR AV KORK

| 4501 | Naturkork, obearbetad eller enkelt förarbetad; korkavfall; krossad, granulerad eller malen kork |
| --- | --- |
| 4501 10 00 | Naturkork, obearbetad eller enkelt förarbetad

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4501 , 1. |
| 4501 90 00 | Andra slag

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4501 , 2 och 3. |
| 4502 00 00 | Naturkork, befriad från det yttre barklagret eller sågad eller skuren så att yttersidan och innersidan blivit tämligen parallella, samt naturkork i kvadratiska eller rektangulära block, plattor, skivor eller remsor (inbegripet skarpkantade ämnen till korkar)

  Detta nummer omfattar väggbeklädnadsmaterial i rullar, bestående av ett tunt lager naturkork på ett underlag av papper. |
| 4503 | Varor av naturkork |
| 4503 10 10
  och
  4503 10 90 | Korkar

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4503 10 . |
| 4504 | Presskork (kork som agglomererats med eller utan bindemedel) och varor av presskork |
| 4504 10 11 | För mousserande vin, även med påsatt skiva av naturkork

  Detta undernummer omfattar cylindriska korkar för tillslutning av flaskor med mousserande vin. Deras diameter är avsevärt större än flaskhalsens och de pressas därför i hög grad samman när de sätts i flaskan. Efter användningen (dvs. när flaskan korkats upp) antar de den form som avbildas i de förklarande anmärkningarna till undernr 2204 21 06 till 2204 21 09 .
  Dessa korkar består ofta av en övre del av presskork och en nedre del (dvs. den del som kommer i kontakt med det mousserande vinet) av naturkork: |
| 4504 10 19 | Andra

  Detta undernummer omfattar cylindriska korkar av presskork för andra flaskor än dem som är avsedda för mousserande vin.
  Undernumret omfattar inte tunna korkskivor som används som packningar i kapsyler (undernr 4504 10 91 och 4504 10 99 ). |
| 4504 10 91
  och
  4504 10 99 | Andra

  Dessa undernummer omfattar även presskork till skivor för kapsyler. |
| 4504 90 20 | Korkar

  Detta undernummer omfattar icke-cylindriska korkar av presskork. De kan t.ex. vara koniska och ha ett hål i mitten: |
| | |

4501

Naturkork, obearbetad eller enkelt förarbetad; korkavfall; krossad, granulerad eller malen kork

4501 10 00

Naturkork, obearbetad eller enkelt förarbetad

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4501 , 1.

4501 90 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4501 , 2 och 3.

4502 00 00

Naturkork, befriad från det yttre barklagret eller sågad eller skuren så att yttersidan och innersidan blivit tämligen parallella, samt naturkork i kvadratiska eller rektangulära block, plattor, skivor eller remsor (inbegripet skarpkantade ämnen till korkar)

Detta nummer omfattar väggbeklädnadsmaterial i rullar, bestående av ett tunt lager naturkork på ett underlag av papper.

4503

Varor av naturkork

4503 10 10
  och
  4503 10 90

Korkar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4503 10 .

4504

Presskork (kork som agglomererats med eller utan bindemedel) och varor av presskork

4504 10 11

För mousserande vin, även med påsatt skiva av naturkork

Detta undernummer omfattar cylindriska korkar för tillslutning av flaskor med mousserande vin. Deras diameter är avsevärt större än flaskhalsens och de pressas därför i hög grad samman när de sätts i flaskan. Efter användningen (dvs. när flaskan korkats upp) antar de den form som avbildas i de förklarande anmärkningarna till undernr 2204 21 06 till 2204 21 09 .

Dessa korkar består ofta av en övre del av presskork och en nedre del (dvs. den del som kommer i kontakt med det mousserande vinet) av naturkork:

Image 33

4504 10 19

Andra

Detta undernummer omfattar cylindriska korkar av presskork för andra flaskor än dem som är avsedda för mousserande vin.

Undernumret omfattar inte tunna korkskivor som används som packningar i kapsyler (undernr 4504 10 91 och 4504 10 99 ).

4504 10 91
  och
  4504 10 99

Andra

Dessa undernummer omfattar även presskork till skivor för kapsyler.

4504 90 20

Korkar

Detta undernummer omfattar icke-cylindriska korkar av presskork. De kan t.ex. vara koniska och ha ett hål i mitten:

Image 34

KAPITEL 46

VAROR AV HALM, ESPARTO ELLER ANDRA FLÄTNINGSMATERIAL; KORGMAKERIARBETEN

| 4601 | Flätor och liknande produkter av flätningsmaterial, även sammanfogade till band; flätningsmaterial, flätor och liknande produkter av flätningsmaterial, hopbundna i parallella parter eller vävda till platta produkter, även utgörande färdiga artiklar (t.ex. mattor och gallerverk) |
| --- | --- |
| 4601 21 10
  till
  4601 29 90 | Mattor och gallerverk av vegetabiliska material

  Dessa undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Grova halmmattor som är vävda eller hopbundna i parallella parter eller vävda till plattor, t.ex. täckmattor för trädgårdsbruk. |

4601

Flätor och liknande produkter av flätningsmaterial, även sammanfogade till band; flätningsmaterial, flätor och liknande produkter av flätningsmaterial, hopbundna i parallella parter eller vävda till platta produkter, även utgörande färdiga artiklar (t.ex. mattor och gallerverk)

4601 21 10
  till
  4601 29 90

Mattor och gallerverk av vegetabiliska material

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

1.

Grova halmmattor som är vävda eller hopbundna i parallella parter eller vävda till plattor, t.ex. täckmattor för trädgårdsbruk.

| 2. | Kinamattor och mattor som tillverkas på samma sätt och används till samma ändamål.
  Med kinamattor förstås mattor som framställs direkt av stjälkar eller remsor av halvgräsplantor (Cyperacae: Lepironia mucronata). De föreligger i naturligt tillstånd eller färgade (vanligtvis röda). Dessa mattor är vävda. Varpen, som håller samman stjälkarna eller remsorna, består av garn eller tråd med stort inbördes avstånd. Mattorna tillverkas i regel styckvis och kan vara kantade med en remsa av textilmaterial. De sänds ofta från ursprungslandet i rullar bestående av flera mattor som är hopsydda efter varandra. |
| --- | --- |

2.

Kinamattor och mattor som tillverkas på samma sätt och används till samma ändamål.

Med kinamattor förstås mattor som framställs direkt av stjälkar eller remsor av halvgräsplantor (Cyperacae: Lepironia mucronata). De föreligger i naturligt tillstånd eller färgade (vanligtvis röda). Dessa mattor är vävda. Varpen, som håller samman stjälkarna eller remsorna, består av garn eller tråd med stort inbördes avstånd. Mattorna tillverkas i regel styckvis och kan vara kantade med en remsa av textilmaterial. De sänds ofta från ursprungslandet i rullar bestående av flera mattor som är hopsydda efter varandra.

| 3. | Grövre mattor (t.ex. täckmattor för trädgårdsbruk). |
| --- | --- |

3.

Grövre mattor (t.ex. täckmattor för trädgårdsbruk).

| 4. | Gallerverk (t.ex. av halm eller säv) som används för samma ändamål som ovannämnda grövre mattor men som också kan användas vid byggnad av inhägnader och vägar. |
| --- | --- |

4.

Gallerverk (t.ex. av halm eller säv) som används för samma ändamål som ovannämnda grövre mattor men som också kan användas vid byggnad av inhägnader och vägar.

4602

Korgmakeriarbeten och andra artiklar, formade direkt av flätningsmaterial eller tillverkade av varor enligt nr 4601
  ; artiklar av luffa

4602 11 00

Av bambu

Detta undernummer omfattar bl.a. de artiklar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4602 , första stycket, A och B, t.ex. mattor av vegetabiliska material, som framställs av hopbundna småmattor enligt undernr 4601 21 .

4602 19 10

Halmhylsor för flaskor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4602 , andra stycket, 8.

4602 19 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | De artiklar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4602 , första stycket, B, t.ex. mattor av vegetabiliska material, som framställs av hopbundna småmattor enligt undernr 4601 29 . |
| --- | --- |

1.

De artiklar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4602 , första stycket, B, t.ex. mattor av vegetabiliska material, som framställs av hopbundna småmattor enligt undernr 4601 29 .

| 2. | Artiklar av luffa. Luffa, som också går under beteckningen vegetabilisk svamp, klassificeras enligt undernr 1404 90 00 och består av cellvävnad av en sorts kurbits (kalebass) (Luffa cylindrica). |
| --- | --- |

2.

Artiklar av luffa. Luffa, som också går under beteckningen vegetabilisk svamp, klassificeras enligt undernr 1404 90 00 och består av cellvävnad av en sorts kurbits (kalebass) (Luffa cylindrica).

AVDELNING X

MASSA AV VED ELLER ANDRA FIBRÖSA CELLULOSAHALTIGA MATERIAL; PAPPER ELLER PAPP FÖR ÅTERVINNING (AVFALL OCH FÖRBRUKADE VAROR); PAPPER OCH PAPP SAMT VAROR AV PAPPER ELLER PAPP

KAPITEL 47

MASSA AV VED ELLER ANDRA FIBRÖSA CELLULOSAHALTIGA MATERIAL; PAPPER ELLER PAPP FÖR ÅTERVINNING (AVFALL OCH FÖRBRUKADE VAROR)

Allmänna anmärkningar

Beträffande definitionen av uttrycken ”halvblekt” och ”blekt” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 47, allmänna anvisningar, fjärde stycket.

Massa betraktas som halvblekt eller blekt om den efter framställningen har genomgått en mer eller mindre omfattande behandling som är avsedd att öka dess vithet (ljushet), särskilt genom att massans färgämnen i större eller mindre grad avlägsnats eller modifierats eller helt enkelt genom tillsats av fluorescerande medel.

| 4701 00 | Mekanisk massa av ved |
| --- | --- |
| 4701 00 10 | Termomekanisk massa

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4701 , fjärde stycket, sista underavdelningen. |
| 4701 00 90 | Annan

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4701 , fjärde stycket, de tre första underavdelningarna. |
| 4703 | Sodamassa och sulfatmassa, av ved, med undantag av dissolvingmassa

  Se anmärkning 1 till detta kapitel. |
| 4703 11 00 | Av barrträ

  Detta undernummer omfattar särskilt massa framställd av tall eller gran. |
| 4703 19 00 | Av lövträ

  Massa enligt detta undernummer framställs i regel av poppel och asp samt av hårdare träslag som björk, kastanj, eukalyptus och vissa tropiska träslag. Fibrerna är i allmänhet kortare än i massa av barrträ. |
| 4703 21 00 | Av barrträ

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4703 11 00 . |
| 4703 29 00 | Av lövträ

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4703 19 00 . |
| 4704 | Sulfitmassa av ved, med undantag av dissolvingmassa

  De förklarande anmärkningarna till nr 4703 och tillhörande undernummer gäller i tillämpliga delar. |
| 4706 | Massa av fibrer erhållna ur papper eller papp för återvinning (avfall och förbrukade varor) eller av andra fibrösa cellulosahaltiga material

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 47, allmänna anvisningar, tredje stycket. |
| 4706 10 00 | Massa av bomullslinters

  Massa av bomullslinters, som i allmänhet har en hög halt av alfacellulosa (98 till 99 viktprocent) och mycket låg askhalt (ca 0,05 viktprocent), skiljer sig från bomullslinters som endast sammanpressats till ark eller plattor enligt undernr 1404 20 00 genom att fibrerna i massan, som kokats under tryck i flera timmar i en lösning av natriumhydroxid, är mer eller mindre nedbrutna, medan fibrerna i bomullslinters enligt undernr 1404 20 00 , som inte genomgått samma behandling, vanligtvis har kvar sin ursprungliga struktur och längd. |
| 4707 | Papper eller papp för återvinning (avfall och förbrukade varor)

  Detta nummer omfattar inte rullar av papper vilkas yttersta skikt är delvis genomdränkt av vatten eller på annat sätt skadat (kapitel 48). |
| 4707 10 00 | Oblekt kraftpapper eller kraftpapp eller wellpapp

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4707 10 , 4707 20 och 4707 30 . |
| 4707 20 00 | Annat papper eller annan papp, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4707 10 , 4707 20 och 4707 30 .
  Detta undernummer omfattar avfall (t.ex. spån och skäravfall) från papperstillverkning eller behandling eller från tryckerier samt förbrukade hålkort och hålremsor. Denna kvalitet av papper för återvinning består i regel nästan uteslutande av papper utan tryck. |
| 4707 30 10
  och
  4707 30 90 | Papper eller papp, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster)

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4707 10 , 4707 20 och 4707 30 . |

4701 00

Mekanisk massa av ved

4701 00 10

Termomekanisk massa

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4701 , fjärde stycket, sista underavdelningen.

4701 00 90

Annan

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4701 , fjärde stycket, de tre första underavdelningarna.

4703

Sodamassa och sulfatmassa, av ved, med undantag av dissolvingmassa

Se anmärkning 1 till detta kapitel.

4703 11 00

Av barrträ

Detta undernummer omfattar särskilt massa framställd av tall eller gran.

4703 19 00

Av lövträ

Massa enligt detta undernummer framställs i regel av poppel och asp samt av hårdare träslag som björk, kastanj, eukalyptus och vissa tropiska träslag. Fibrerna är i allmänhet kortare än i massa av barrträ.

4703 21 00

Av barrträ

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4703 11 00 .

4703 29 00

Av lövträ

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 4703 19 00 .

4704

Sulfitmassa av ved, med undantag av dissolvingmassa

De förklarande anmärkningarna till nr 4703 och tillhörande undernummer gäller i tillämpliga delar.

4706

Massa av fibrer erhållna ur papper eller papp för återvinning (avfall och förbrukade varor) eller av andra fibrösa cellulosahaltiga material

Se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 47, allmänna anvisningar, tredje stycket.

4706 10 00

Massa av bomullslinters

Massa av bomullslinters, som i allmänhet har en hög halt av alfacellulosa (98 till 99 viktprocent) och mycket låg askhalt (ca 0,05 viktprocent), skiljer sig från bomullslinters som endast sammanpressats till ark eller plattor enligt undernr 1404 20 00 genom att fibrerna i massan, som kokats under tryck i flera timmar i en lösning av natriumhydroxid, är mer eller mindre nedbrutna, medan fibrerna i bomullslinters enligt undernr 1404 20 00 , som inte genomgått samma behandling, vanligtvis har kvar sin ursprungliga struktur och längd.

4707

Papper eller papp för återvinning (avfall och förbrukade varor)

Detta nummer omfattar inte rullar av papper vilkas yttersta skikt är delvis genomdränkt av vatten eller på annat sätt skadat (kapitel 48).

4707 10 00

Oblekt kraftpapper eller kraftpapp eller wellpapp

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4707 10 , 4707 20 och 4707 30 .

4707 20 00

Annat papper eller annan papp, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4707 10 , 4707 20 och 4707 30 .

Detta undernummer omfattar avfall (t.ex. spån och skäravfall) från papperstillverkning eller behandling eller från tryckerier samt förbrukade hålkort och hålremsor. Denna kvalitet av papper för återvinning består i regel nästan uteslutande av papper utan tryck.

4707 30 10
  och
  4707 30 90

Papper eller papp, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4707 10 , 4707 20 och 4707 30 .

KAPITEL 48

PAPPER OCH PAPP; VAROR AV PAPPERSMASSA, PAPPER ELLER PAPP

Allmänna anmärkningar

Rullar av papper vilkas yttersta skikt är delvis genomdränkt av vatten eller på annat sätt skadat klassificeras oavsett detta enligt motsvarande undernummer till nr 4801 till 4811.

| 4801 00 00 | Tidningspapper i rullar eller ark

  Se anmärkning 4 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4801 . |
| --- | --- |
| 4802 | Papper och papp, obelagda och obestrukna, av sådana slag som används för skrivning, tryckning eller annat grafiskt ändamål, samt icke-perforerat papper och papp till hålkort och hålremsor, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek, med undantag av papper enligt nr 4801
  eller
  4803
  ; papper och papp, handgjorda

  Se anmärkning 5 till detta kapitel. |
| 4802 10 00 | Papper och papp, handgjorda

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 48, allmänna anvisningar, B och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4802 , andra och tredje stycket. |
| 4802 40 10
  och
  4802 40 90 | Tapetråpapper

  Tapetråpapper kan vara vitt eller färgat papper, limmat, maskinglättat, med kraftig men smidig struktur och grov yta. Den ena sidan av papperet kan förses med beläggning eller tryck medan den andra är avsedd för anbringande av klister eller annat bindemedel. Råpapperet måste vara lämpligt för tapetframställning och uppsättning. |
| 4803 00 | Papper av sådan typ som används till toalettpapper, ansiktsservetter, handdukar eller bordsservetter samt liknande papper av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, även kräppade, plisserade, präglade, perforerade, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller i ark |
| 4803 00 10 | Cellulosavadd

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4803 , första stycket, 2, andra underavdelningen.
  Dukvarans lösa uppbyggnad gör det möjligt att urskilja små hål vid genomlysning. |
| 4803 00 31
  och
  4803 00 39 | Kräppat papper och duk av cellulosafibrer (tissue)

  Beträffande definitionen av uttrycket ”kräppat papper” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4808 , första stycket, 2.
  Dukvarans fasta uppbyggnad ger en mera kompakt och homogen struktur än hos cellulosavadd. |
| 4804 | Kraftpapper och kraftpapp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4802
  eller
  4803

  Beträffande definitionen av uttrycket ”kraftpapper och kraftpapp” hänvisas till anmärkning 6 till detta kapitel.
  Kraftpapper och kraftpapp har stor mekanisk hållfasthet. De innehåller i regel inte något fyllmedel och är i ganska hög grad limmade, nästan alltid ogenomskinliga, i de flesta fall maskinglättade (dvs. endast kalandrerade på ena sidan) och har i allmänhet synliga vattenmärken.
  Kraftpapper och kraftpapp är utmärkta emballagematerial och används också till isolering av elektriska kablar, som ytskikt för wellpapp, för framställning av pappersgarn och av tjärat, bitumeniserat eller asfalterat papper eller papp. |
| 4804 11 11
  till
  4804 19 90 | Kraftliner

  Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och motsvarande förklarande anmärkningar till undernummer i HS. |
| 4804 21 10
  till
  4804 29 90 | Kraftsäckspapper

  Se anmärkning 2 till undernummer i detta kapitel och motsvarande förklarande anmärkningar till undernummer i HS. |
| 4804 31 51 | Kraftpapper för elektrisk isolering

  Detta undernummer omfattar bl.a. kondensatorpapper och kabelpapper.
  Kondensatorpapper är tunt papper som används som dielektrikum i elkondensatorer. De fibrer som används för framställning av detta papper genomgår en omfattande raffinering så att papperets porositet blir så liten som möjligt och alla främmande partiklar (särskilt metalliska) avlägsnas omsorgsfullt.
  Kabelpapper används för isolering av elektriska kablar i transformatorspolar eller för andra former av elisolering. Det ska ha mycket goda isolerande egenskaper och därför inte innehålla några metallpartiklar, syror eller andra orenheter som kan vara elektriskt ledande. |
| 4804 41 91 | Lamineringskraftpapper

  Papper och papp av detta slag består huvudsakligen av träfibrer. Vikten per m2 är mer än 185 g men mindre än 225 g. Det föreligger i allmänhet i rullar med en bredd av mer än 125 cm men mindre än 165 cm. Dess porositetsindex är mindre än 13 sekunder per 100 cm3 luft och 40 sekunder per 300 cm3 luft, bestämt med hjälp av en Gurleyporosimeter i enlighet med den norm som fastställts av TAPPI (Technical Association of the Pulp and Paper Industry).
  Lamineringskraftpapper verkar som läskpapper. Man kan dra med fingret över en nydragen bläcklinje på papperet utan att bläcket blir suddigt.
  Lamineringskraftpapper är särskilt lämpligt att impregneras med syntetharts för framställning av plattor av högtryckslaminat. |
| 4805 | Annat papper eller papp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, inte vidare bearbetade eller behandlade än vad som anges i anmärkning 3 till detta kapitel |
| 4805 11 00 | Halvkemiskt vågningspapper

  Se anmärkning 3 till undernummer i detta kapitel. |
| 4805 12 00 | Vågningspapper av halmmassa

  Se anmärkning 4 till undernummer i detta kapitel. |
| 4805 19 10 | Vågskiktspapper

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4805 19 . |
| 4805 24 00
  och
  4805 25 00 | Testliner

  Se anmärkning 5 till undernummer i detta kapitel. |
| 4805 30 00 | Omslagspapper av sulfitmassa

  Se anmärkning 6 till undernummer i detta kapitel. |
| 4805 40 00 | Filtrerpapper och filtrerpapp

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4805 40 . |
| 4805 50 00 | Grålumppapper och grålumppapp

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4805 50 . |
| 4806 | Pergamentpapper, pergamentpapp, smörpapper, genomskinligt ritpapper och pergamyn (glassin) samt annat glättat, genomsynligt eller genomskinligt papper, i rullar eller ark |
| 4806 10 00 | Pergamentpapper och pergamentpapp

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4806 , de fyra första styckena. |
| 4806 20 00 | Smörpapper

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4806 , femte till åttonde stycket. |
| 4806 30 00 | Genomskinligt ritpapper

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4806 , nionde stycket. |
| 4806 40 10
  och
  4806 40 90 | Pergamyn (glassin) och annat glättat, genomsynligt eller genomskinligt papper

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4806 , tionde och elfte stycket. |
| 4808 | Papper och papp, vågade (med eller utan fastlimmade plana ytskikt), kräppade, plisserade, präglade eller perforerade, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4803 |
| 4808 10 00 | Papper och papp, vågade (inbegripet wellpapp), även perforerade

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4808 , 1. |
| 4808 40 00 | Kraftpapper, kräppat eller plisserat, även präglat eller perforerat

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4808 , 2, 3 och 4. |
| 4808 90 00 | Andra slag

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4808 , 2, 3 och 4. |
| 4809 | Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (inbegripet belagt, bestruket eller impregnerat papper för stenciler eller offsetplåtar), även tryckta, i rullar eller ark |
| 4809 20 00 | Självkopierande papper

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4816 , A 2. Produkterna enligt detta undernummer måste dock uppfylla storlekskraven i anmärkning 8 till detta kapitel. |
| 4809 90 00 | Andra slag

  Detta undernummer omfattar produkter som i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4816 , A 1, och annat kopierings- eller övertryckspapper, t.ex. värmeövertryckspapper och bestruket eller impregnerat papper för stenciler eller offsetplåtar. Produkterna enligt detta undernummer måste dock uppfylla storlekskraven i anmärkning 8 till detta kapitel. |
| 4810 | Papper och papp, på ena eller båda sidorna belagda eller bestrukna med kaolin eller andra oorganiska ämnen med eller utan bindemedel, men utan annan beläggning, även ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek |
| 4810 13 00
  till
  4810 19 00 | Papper och papp av sådana slag som används för skrivning, tryckning eller annat grafiskt ändamål, inte innehållande fibrer som erhållits i en mekanisk eller kemimekanisk process eller vars innehåll av sådana fibrer utgör högst 10 viktprocent av det totala fiberinnehållet

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4810 13 , 4810 14 , 4810 19 , 4810 22 och 4810 29 . |
| 4810 22 00
  till
  4810 29 80 | Papper och papp av sådana slag som används för skrivning, tryckning eller andra grafiska ändamål, vars innehåll av fibrer som erhållits i en mekanisk eller kemimekanisk process utgör mer än 10 viktprocent av det totala fiberinnehållet

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4810 13 , 4810 14 , 4810 19 , 4810 22 och 4810 29 . |
| 4810 22 00 | Belagt eller bestruket lättviktspapper (LWC-papper)

  Se anmärkning 7 till undernummer i detta kapitel. |
| 4810 92 10
  till
  4810 92 90 | Flerskiktade

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4805 , andra stycket, 2. |
| 4811 | Papper, papp, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, belagda, bestrukna, impregnerade, överdragna, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek, med undantag av varor enligt nr 4803
  ,
  4809
  och
  4810

  Detta nummer inbegriper vissa golvbeläggningar av papper eller papp som inte lämpar sig som väggbeklädnad.
  Numret inbegriper inte produkter som lämpar sig för både golvbeläggning och väggbeklädnad (nr 4823 ). |
| 4811 10 00 | Papper och papp, belagda, bestrukna eller impregnerade med tjära, bitumen eller asfalt

  Detta undernummer omfattar bl.a. isoleringspapper till skydd mot fukt, bestående av två lager kräppat papper impregnerat med asfalt med ett tunt mellanlägg av aluminiumfolie.
  Undernumret omfattar inte takplattor som består av en kärna av papp som är helt inbäddad i eller på båda sidor täckt av ett lager av asfalt eller liknande material (nr 6807 ). |
| 4811 51 00
  och
  4811 59 00 | Papper och papp, belagda, bestrukna eller impregnerade med plast (med undantag av klister)

  Papper och papp, belagda eller bestrukna med plast, klassificeras enligt dessa undernummer endast om plastskiktets tjocklek är mindre än hälften av varans totala tjocklek (se anmärkning 2 g till detta kapitel). |
| 4811 60 00 | Papper och papp, belagda, bestrukna eller impregnerade med vax, paraffin, stearin, olja eller glycerol

  Detta undernummer omfattar bl.a. paraffinerat papper och papp för tillverkning av förpackningar för mjölk eller fruktsaft och liknande eller för skivomslag och som på den ena sidan är tryckt med texter och illustrationer som kan hänföras till de varor som skall packas däri. |
| 4811 90 00 | Annat papper och annan papp samt cellulosavadd och duk av cellulosafibrer

  Detta undernummer omfattar bl.a. blanketter i löpande banor. Blanketter av detta slag består i ark av papper, i allmänhet vikt, eller i rullar, med jämna mellanrum försett med tvärgående perforering, varigenom det bildas en rad sammanhängande blanketter som kan skiljas åt i perforeringen. Dessa varor är försedda med tryck som kräver ytterligare ifyllnad. De kan också vara försedda med styrhål i kanterna som gör det möjligt att använda dem i särskilda snabbskrivare eller bokföringsmaskiner.
  Undernumret omfattar inte blankettsatser i löpande banor (undernr 4820 40 00 ). |
| 4816 | Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (med undantag av papper enligt nr 4809
  ), pappersstenciler och offsetplåtar av papper, även förpackade i askar |
| 4816 20 00 | Självkopierande papper

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4816 , A 2. Produkter enligt detta undernummer behöver inte uppfylla de storlekskriterier som anges i anmärkning 8 till detta kapitel (nr 4809 ). |
| 4816 90 00 | Andra slag

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4816 , A 1 och 3 och B 1. Produkter enligt detta undernummer behöver inte uppfylla de storlekskriterier som anges i anmärkning 8 till detta kapitel (nr 4809 ).
  Detta undernummer omfattar även offsetplåtar (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4816 , B 2, andra stycket). Dessa produkter behöver inte uppfylla några storlekskriterier. |
| 4818 | Toalettpapper och liknande papper, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, i rullar med en bredd av högst 36 cm, eller nedskurna till bestämd storlek eller form; näsdukar, servetter för rengöring av ansikte eller händer, handdukar, bordsdukar, bordsservetter, lakan och liknande hushålls-, sanitets- och sjukhusartiklar samt kläder och tillbehör till kläder, av pappersmassa, papper, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer |
| 4818 90 10
  och
  4818 90 90 | Andra slag

  Dessa undernummer omfattar skyddslakan för sjuksängar. |
| 4819 | Kartonger, askar, lådor, säckar, påsar och andra förpackningar av papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer; kortregisterlådor, brevkorgar och liknande artiklar av sådana slag som används på kontor, i butiker e.d., av papper eller papp |
| 4819 20 00 | Vikbara kartonger, askar och lådor av annat papper eller annan papp än wellpapp

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4819 , A, andra stycket. |
| 4819 60 00 | Kortregisterlådor, brevkorgar, förvaringsaskar och liknande artiklar av sådana slag som används på kontor, i butiker e.d.

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4819 , B. |
| 4820 | Kontorsböcker, räkenskapsböcker, anteckningsböcker, orderböcker, kvittensböcker, brevpapper i block, anteckningsblock, dagböcker och liknande artiklar, ävensom skrivböcker, skrivunderlägg, samlingspärmar (för lösblad eller andra), mappar, blankettsatser, även interfolierade med karbonpapper, samt liknande artiklar, av papper eller papp; album för prover eller samlingar samt bokpärmar och bokomslag, av papper eller papp |
| 4820 40 00 | Blankettsatser, även interfolierade med karbonpapper

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4820 , första stycket, 4 och 5.
  Se också de förklarande anmärkningarna till undernr 4811 90 00 . |
| 4823 | Andra slag av papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, tillskurna till bestämd storlek eller form; andra varor av pappersmassa, papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer |
| 4823 20 00 | Filtrerpapper och filtrerpapp

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4823 , andra stycket, 1. |
| 4823 90 85 | Andra

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4823 , andra stycket, 3 och 6 till 17.
  Detta undernummer inbegriper produkter som lämpar sig för både golvbeläggning och väggbeklädnad.
  Detta undernummer omfattar bl.a. kondensatorpapper, som är ett elisolationspapper som används som dielektrikum i kondensatorer. Det är mycket tunt (i regel mellan 0,006 och 0,02 mm), av mycket jämn tjocklek och helt utan porer. Det framställs i allmänhet av soda- eller sulfatmassa, ibland av lumpmassa. Kondensatorpapper är kemiskt neutralt, fritt från även de allra minsta metallpartiklar och har stor mekanisk och dielektrisk hållfasthet (ingen dielektrisk förlust). |

4801 00 00

Tidningspapper i rullar eller ark

Se anmärkning 4 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4801 .

4802

Papper och papp, obelagda och obestrukna, av sådana slag som används för skrivning, tryckning eller annat grafiskt ändamål, samt icke-perforerat papper och papp till hålkort och hålremsor, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek, med undantag av papper enligt nr 4801
  eller
  4803
  ; papper och papp, handgjorda

Se anmärkning 5 till detta kapitel.

4802 10 00

Papper och papp, handgjorda

Se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 48, allmänna anvisningar, B och de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4802 , andra och tredje stycket.

4802 40 10
  och
  4802 40 90

Tapetråpapper

Tapetråpapper kan vara vitt eller färgat papper, limmat, maskinglättat, med kraftig men smidig struktur och grov yta. Den ena sidan av papperet kan förses med beläggning eller tryck medan den andra är avsedd för anbringande av klister eller annat bindemedel. Råpapperet måste vara lämpligt för tapetframställning och uppsättning.

4803 00

Papper av sådan typ som används till toalettpapper, ansiktsservetter, handdukar eller bordsservetter samt liknande papper av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, även kräppade, plisserade, präglade, perforerade, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller i ark

4803 00 10

Cellulosavadd

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4803 , första stycket, 2, andra underavdelningen.

Dukvarans lösa uppbyggnad gör det möjligt att urskilja små hål vid genomlysning.

4803 00 31
  och
  4803 00 39

Kräppat papper och duk av cellulosafibrer (tissue)

Beträffande definitionen av uttrycket ”kräppat papper” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4808 , första stycket, 2.

Dukvarans fasta uppbyggnad ger en mera kompakt och homogen struktur än hos cellulosavadd.

4804

Kraftpapper och kraftpapp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4802
  eller
  4803

Beträffande definitionen av uttrycket ”kraftpapper och kraftpapp” hänvisas till anmärkning 6 till detta kapitel.

Kraftpapper och kraftpapp har stor mekanisk hållfasthet. De innehåller i regel inte något fyllmedel och är i ganska hög grad limmade, nästan alltid ogenomskinliga, i de flesta fall maskinglättade (dvs. endast kalandrerade på ena sidan) och har i allmänhet synliga vattenmärken.

Kraftpapper och kraftpapp är utmärkta emballagematerial och används också till isolering av elektriska kablar, som ytskikt för wellpapp, för framställning av pappersgarn och av tjärat, bitumeniserat eller asfalterat papper eller papp.

4804 11 11
  till
  4804 19 90

Kraftliner

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och motsvarande förklarande anmärkningar till undernummer i HS.

4804 21 10
  till
  4804 29 90

Kraftsäckspapper

Se anmärkning 2 till undernummer i detta kapitel och motsvarande förklarande anmärkningar till undernummer i HS.

4804 31 51

Kraftpapper för elektrisk isolering

Detta undernummer omfattar bl.a. kondensatorpapper och kabelpapper.

Kondensatorpapper är tunt papper som används som dielektrikum i elkondensatorer. De fibrer som används för framställning av detta papper genomgår en omfattande raffinering så att papperets porositet blir så liten som möjligt och alla främmande partiklar (särskilt metalliska) avlägsnas omsorgsfullt.

Kabelpapper används för isolering av elektriska kablar i transformatorspolar eller för andra former av elisolering. Det ska ha mycket goda isolerande egenskaper och därför inte innehålla några metallpartiklar, syror eller andra orenheter som kan vara elektriskt ledande.

4804 41 91

Lamineringskraftpapper

Papper och papp av detta slag består huvudsakligen av träfibrer. Vikten per m2 är mer än 185 g men mindre än 225 g. Det föreligger i allmänhet i rullar med en bredd av mer än 125 cm men mindre än 165 cm. Dess porositetsindex är mindre än 13 sekunder per 100 cm3 luft och 40 sekunder per 300 cm3 luft, bestämt med hjälp av en Gurleyporosimeter i enlighet med den norm som fastställts av TAPPI (Technical Association of the Pulp and Paper Industry).

Lamineringskraftpapper verkar som läskpapper. Man kan dra med fingret över en nydragen bläcklinje på papperet utan att bläcket blir suddigt.

Lamineringskraftpapper är särskilt lämpligt att impregneras med syntetharts för framställning av plattor av högtryckslaminat.

4805

Annat papper eller papp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, inte vidare bearbetade eller behandlade än vad som anges i anmärkning 3 till detta kapitel

4805 11 00

Halvkemiskt vågningspapper

Se anmärkning 3 till undernummer i detta kapitel.

4805 12 00

Vågningspapper av halmmassa

Se anmärkning 4 till undernummer i detta kapitel.

4805 19 10

Vågskiktspapper

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4805 19 .

4805 24 00
  och
  4805 25 00

Testliner

Se anmärkning 5 till undernummer i detta kapitel.

4805 30 00

Omslagspapper av sulfitmassa

Se anmärkning 6 till undernummer i detta kapitel.

4805 40 00

Filtrerpapper och filtrerpapp

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4805 40 .

4805 50 00

Grålumppapper och grålumppapp

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4805 50 .

4806

Pergamentpapper, pergamentpapp, smörpapper, genomskinligt ritpapper och pergamyn (glassin) samt annat glättat, genomsynligt eller genomskinligt papper, i rullar eller ark

4806 10 00

Pergamentpapper och pergamentpapp

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4806 , de fyra första styckena.

4806 20 00

Smörpapper

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4806 , femte till åttonde stycket.

4806 30 00

Genomskinligt ritpapper

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4806 , nionde stycket.

4806 40 10
  och
  4806 40 90

Pergamyn (glassin) och annat glättat, genomsynligt eller genomskinligt papper

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4806 , tionde och elfte stycket.

4808

Papper och papp, vågade (med eller utan fastlimmade plana ytskikt), kräppade, plisserade, präglade eller perforerade, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4803

4808 10 00

Papper och papp, vågade (inbegripet wellpapp), även perforerade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4808 , 1.

4808 40 00

Kraftpapper, kräppat eller plisserat, även präglat eller perforerat

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4808 , 2, 3 och 4.

4808 90 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4808 , 2, 3 och 4.

4809

Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (inbegripet belagt, bestruket eller impregnerat papper för stenciler eller offsetplåtar), även tryckta, i rullar eller ark

4809 20 00

Självkopierande papper

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4816 , A 2. Produkterna enligt detta undernummer måste dock uppfylla storlekskraven i anmärkning 8 till detta kapitel.

4809 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar produkter som i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4816 , A 1, och annat kopierings- eller övertryckspapper, t.ex. värmeövertryckspapper och bestruket eller impregnerat papper för stenciler eller offsetplåtar. Produkterna enligt detta undernummer måste dock uppfylla storlekskraven i anmärkning 8 till detta kapitel.

4810

Papper och papp, på ena eller båda sidorna belagda eller bestrukna med kaolin eller andra oorganiska ämnen med eller utan bindemedel, men utan annan beläggning, även ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek

4810 13 00
  till
  4810 19 00

Papper och papp av sådana slag som används för skrivning, tryckning eller annat grafiskt ändamål, inte innehållande fibrer som erhållits i en mekanisk eller kemimekanisk process eller vars innehåll av sådana fibrer utgör högst 10 viktprocent av det totala fiberinnehållet

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4810 13 , 4810 14 , 4810 19 , 4810 22 och 4810 29 .

4810 22 00
  till
  4810 29 80

Papper och papp av sådana slag som används för skrivning, tryckning eller andra grafiska ändamål, vars innehåll av fibrer som erhållits i en mekanisk eller kemimekanisk process utgör mer än 10 viktprocent av det totala fiberinnehållet

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 4810 13 , 4810 14 , 4810 19 , 4810 22 och 4810 29 .

4810 22 00

Belagt eller bestruket lättviktspapper (LWC-papper)

Se anmärkning 7 till undernummer i detta kapitel.

4810 92 10
  till
  4810 92 90

Flerskiktade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4805 , andra stycket, 2.

4811

Papper, papp, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, belagda, bestrukna, impregnerade, överdragna, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek, med undantag av varor enligt nr 4803
  ,
  4809
  och
  4810

Detta nummer inbegriper vissa golvbeläggningar av papper eller papp som inte lämpar sig som väggbeklädnad.

Numret inbegriper inte produkter som lämpar sig för både golvbeläggning och väggbeklädnad (nr 4823 ).

4811 10 00

Papper och papp, belagda, bestrukna eller impregnerade med tjära, bitumen eller asfalt

Detta undernummer omfattar bl.a. isoleringspapper till skydd mot fukt, bestående av två lager kräppat papper impregnerat med asfalt med ett tunt mellanlägg av aluminiumfolie.

Undernumret omfattar inte takplattor som består av en kärna av papp som är helt inbäddad i eller på båda sidor täckt av ett lager av asfalt eller liknande material (nr 6807 ).

4811 51 00
  och
  4811 59 00

Papper och papp, belagda, bestrukna eller impregnerade med plast (med undantag av klister)

Papper och papp, belagda eller bestrukna med plast, klassificeras enligt dessa undernummer endast om plastskiktets tjocklek är mindre än hälften av varans totala tjocklek (se anmärkning 2 g till detta kapitel).

4811 60 00

Papper och papp, belagda, bestrukna eller impregnerade med vax, paraffin, stearin, olja eller glycerol

Detta undernummer omfattar bl.a. paraffinerat papper och papp för tillverkning av förpackningar för mjölk eller fruktsaft och liknande eller för skivomslag och som på den ena sidan är tryckt med texter och illustrationer som kan hänföras till de varor som skall packas däri.

4811 90 00

Annat papper och annan papp samt cellulosavadd och duk av cellulosafibrer

Detta undernummer omfattar bl.a. blanketter i löpande banor. Blanketter av detta slag består i ark av papper, i allmänhet vikt, eller i rullar, med jämna mellanrum försett med tvärgående perforering, varigenom det bildas en rad sammanhängande blanketter som kan skiljas åt i perforeringen. Dessa varor är försedda med tryck som kräver ytterligare ifyllnad. De kan också vara försedda med styrhål i kanterna som gör det möjligt att använda dem i särskilda snabbskrivare eller bokföringsmaskiner.

Undernumret omfattar inte blankettsatser i löpande banor (undernr 4820 40 00 ).

4816

Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (med undantag av papper enligt nr 4809
  ), pappersstenciler och offsetplåtar av papper, även förpackade i askar

4816 20 00

Självkopierande papper

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4816 , A 2. Produkter enligt detta undernummer behöver inte uppfylla de storlekskriterier som anges i anmärkning 8 till detta kapitel (nr 4809 ).

4816 90 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4816 , A 1 och 3 och B 1. Produkter enligt detta undernummer behöver inte uppfylla de storlekskriterier som anges i anmärkning 8 till detta kapitel (nr 4809 ).

Detta undernummer omfattar även offsetplåtar (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4816 , B 2, andra stycket). Dessa produkter behöver inte uppfylla några storlekskriterier.

4818

Toalettpapper och liknande papper, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, i rullar med en bredd av högst 36 cm, eller nedskurna till bestämd storlek eller form; näsdukar, servetter för rengöring av ansikte eller händer, handdukar, bordsdukar, bordsservetter, lakan och liknande hushålls-, sanitets- och sjukhusartiklar samt kläder och tillbehör till kläder, av pappersmassa, papper, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer

4818 90 10
  och
  4818 90 90

Andra slag

Dessa undernummer omfattar skyddslakan för sjuksängar.

4819

Kartonger, askar, lådor, säckar, påsar och andra förpackningar av papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer; kortregisterlådor, brevkorgar och liknande artiklar av sådana slag som används på kontor, i butiker e.d., av papper eller papp

4819 20 00

Vikbara kartonger, askar och lådor av annat papper eller annan papp än wellpapp

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4819 , A, andra stycket.

4819 60 00

Kortregisterlådor, brevkorgar, förvaringsaskar och liknande artiklar av sådana slag som används på kontor, i butiker e.d.

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4819 , B.

4820

Kontorsböcker, räkenskapsböcker, anteckningsböcker, orderböcker, kvittensböcker, brevpapper i block, anteckningsblock, dagböcker och liknande artiklar, ävensom skrivböcker, skrivunderlägg, samlingspärmar (för lösblad eller andra), mappar, blankettsatser, även interfolierade med karbonpapper, samt liknande artiklar, av papper eller papp; album för prover eller samlingar samt bokpärmar och bokomslag, av papper eller papp

4820 40 00

Blankettsatser, även interfolierade med karbonpapper

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4820 , första stycket, 4 och 5.

Se också de förklarande anmärkningarna till undernr 4811 90 00 .

4823

Andra slag av papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, tillskurna till bestämd storlek eller form; andra varor av pappersmassa, papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer

4823 20 00

Filtrerpapper och filtrerpapp

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4823 , andra stycket, 1.

4823 90 85

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4823 , andra stycket, 3 och 6 till 17.

Detta undernummer inbegriper produkter som lämpar sig för både golvbeläggning och väggbeklädnad.

Detta undernummer omfattar bl.a. kondensatorpapper, som är ett elisolationspapper som används som dielektrikum i kondensatorer. Det är mycket tunt (i regel mellan 0,006 och 0,02 mm), av mycket jämn tjocklek och helt utan porer. Det framställs i allmänhet av soda- eller sulfatmassa, ibland av lumpmassa. Kondensatorpapper är kemiskt neutralt, fritt från även de allra minsta metallpartiklar och har stor mekanisk och dielektrisk hållfasthet (ingen dielektrisk förlust).

KAPITEL 49

TRYCKTA BÖCKER, TIDNINGAR, BILDER OCH ANDRA PRODUKTER FRÅN DEN GRAFISKA INDUSTRIN; HANDSKRIFTER, MASKINSKRIVNA TEXTER SAMT RITNINGAR

| 4901 | Tryckta böcker, broschyrer, häften och liknande tryckalster, även i form av enstaka blad |
| --- | --- |
| 4901 99 00 | Andra

  Se anmärkning 3 till detta kapitel. |
| 4905 | Kartor av alla slag, inbegripet atlaser, väggkartor, topografiska kartor och glober, tryckta |
| 4905 10 00 | Glober

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4905 , sista stycket före undantagen samt undantag f. |
| 4905 91 00
  och
  4905 99 00 | Andra slag

  Dessa undernummer omfattar bl.a. topografiskt exakta kartor utgivna i reklamsyfte, även innehållande reklamtryck (t.ex. vägkartor utgivna av däck- eller biltillverkare, bensinbolag och liknande). |
| 4907 00 | Omakulerade frimärken, beläggningsstämplar o.d., gångbara eller avsedda som nyutgåva i det land i vilket de har eller kommer att ha ett erkänt nominellt värde; stämpelpapper; sedlar; checkblanketter; aktier, obligationer och liknande värdehandlingar |
| 4907 00 10 | Frimärken, beläggningsstämplar o.d.

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4907 , A. |
| 4908 | Dekalkomanier |
| 4908 10 00 | Tryckta med preparat enligt nr 3207

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4908 , tredje stycket. |
| 4911 | Andra tryckalster, inbegripet tryckta bilder samt fotografier |
| 4911 10 10
  och
  4911 10 90 | Reklamtryckalster, affärskataloger o.d.

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4911 , femte stycket, 1. |
| 4911 10 10 | Affärskataloger

  Detta undernummer omfattar publikationer som beskriver eller illustrerar produkter och anger priser och beställningsnummer. |
| 4911 91 00 | Bilder, planscher samt fotografier

  Detta undernummer omfattar bl.a. produkter enligt nr 3703 som är exponerade och framkallade.
  Undernumret omfattar också konstseriegrafier, även signerade och numrerade av konstnären. |
| 4911 99 00 | Andra

  Detta undernummer omfattar inte trycksaker såsom färdhandlingar och boardingkort som är försedda med en eller flera magnetremsor (undernr 8523 21 00 ). |

4901

Tryckta böcker, broschyrer, häften och liknande tryckalster, även i form av enstaka blad

4901 99 00

Andra

Se anmärkning 3 till detta kapitel.

4905

Kartor av alla slag, inbegripet atlaser, väggkartor, topografiska kartor och glober, tryckta

4905 10 00

Glober

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4905 , sista stycket före undantagen samt undantag f.

4905 91 00
  och
  4905 99 00

Andra slag

Dessa undernummer omfattar bl.a. topografiskt exakta kartor utgivna i reklamsyfte, även innehållande reklamtryck (t.ex. vägkartor utgivna av däck- eller biltillverkare, bensinbolag och liknande).

4907 00

Omakulerade frimärken, beläggningsstämplar o.d., gångbara eller avsedda som nyutgåva i det land i vilket de har eller kommer att ha ett erkänt nominellt värde; stämpelpapper; sedlar; checkblanketter; aktier, obligationer och liknande värdehandlingar

4907 00 10

Frimärken, beläggningsstämplar o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4907 , A.

4908

Dekalkomanier

4908 10 00

Tryckta med preparat enligt nr 3207

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4908 , tredje stycket.

4911

Andra tryckalster, inbegripet tryckta bilder samt fotografier

4911 10 10
  och
  4911 10 90

Reklamtryckalster, affärskataloger o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 4911 , femte stycket, 1.

4911 10 10

Affärskataloger

Detta undernummer omfattar publikationer som beskriver eller illustrerar produkter och anger priser och beställningsnummer.

4911 91 00

Bilder, planscher samt fotografier

Detta undernummer omfattar bl.a. produkter enligt nr 3703 som är exponerade och framkallade.

Undernumret omfattar också konstseriegrafier, även signerade och numrerade av konstnären.

4911 99 00

Andra

Detta undernummer omfattar inte trycksaker såsom färdhandlingar och boardingkort som är försedda med en eller flera magnetremsor (undernr 8523 21 00 ).

AVDELNING XI

TEXTILVAROR

Allmänna anmärkningar

| 1. | Som det anges i de förklarande anmärkningarna till HS (se de allmänna anvisningarna till denna avdelning, inledningen, sista stycket) är avdelning XI uppdelad i två delar:






  a) | I den första delen (kapitel 50 till 55) är textilvarorna grupperade alltefter det använda textilmaterialets beskaffenhet, varvid produkter som består av en blandning av textilmaterial klassificeras i enlighet med anmärkning 2 till denna avdelning. |
| --- | --- | --- |

1.

Som det anges i de förklarande anmärkningarna till HS (se de allmänna anvisningarna till denna avdelning, inledningen, sista stycket) är avdelning XI uppdelad i två delar:

a)

I den första delen (kapitel 50 till 55) är textilvarorna grupperade alltefter det använda textilmaterialets beskaffenhet, varvid produkter som består av en blandning av textilmaterial klassificeras i enlighet med anmärkning 2 till denna avdelning.

| b) | I den andra avdelningen (kapitel 56 till 63), undantaget nr 5809 00 00 och 5902, klassificeras varorna enligt kapitel eller nummer utan hänsyn till de använda textilmaterialens beskaffenhet. Många nummer i kapitel 56 till 63 av Kombinerade nomenklaturen är dock uppdelade i undernummer efter de ingående textilmaterialens beskaffenhet. I sådana fall ska klassificeringen enligt dessa undernummer ske enligt bestämmelserna i anmärkning 2 till undernummer i denna avdelning. |
| --- | --- |

b)

I den andra avdelningen (kapitel 56 till 63), undantaget nr 5809 00 00 och 5902, klassificeras varorna enligt kapitel eller nummer utan hänsyn till de använda textilmaterialens beskaffenhet. Många nummer i kapitel 56 till 63 av Kombinerade nomenklaturen är dock uppdelade i undernummer efter de ingående textilmaterialens beskaffenhet. I sådana fall ska klassificeringen enligt dessa undernummer ske enligt bestämmelserna i anmärkning 2 till undernummer i denna avdelning.

| 2. | I anmärkning 2 till undernummer i denna avdelning fastställs regler för klassificering av textilvaror som omfattas av kapitel 56 till 63 och består av två eller flera textilmaterial. Dessa varor ska klassificeras enligt det undernummer som motsvarar varor bestående av det textilmaterial som dominerar viktmässigt, i lämpliga fall med hänsyn till bestämmelserna i anmärkning 2 B i denna avdelning.
  Vid tillämpningen av dessa regler ska dock hänsyn tas till bestämmelse a till c i anmärkning 2 B till undernummer i denna avdelning. |
| --- | --- |

2.

I anmärkning 2 till undernummer i denna avdelning fastställs regler för klassificering av textilvaror som omfattas av kapitel 56 till 63 och består av två eller flera textilmaterial. Dessa varor ska klassificeras enligt det undernummer som motsvarar varor bestående av det textilmaterial som dominerar viktmässigt, i lämpliga fall med hänsyn till bestämmelserna i anmärkning 2 B i denna avdelning.

Vid tillämpningen av dessa regler ska dock hänsyn tas till bestämmelse a till c i anmärkning 2 B till undernummer i denna avdelning.

| 3. | Beträffande riktlinjer för tolkningen av anmärkning 2 till denna avdelning hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, (se t.ex. allmänna anvisningar, I A till denna avdelning).
  Vid tillämpning av anmärkning 2 ska följande inte tas med i beräkningen:






  a) | Garner som ingår i stadkanter, förutsatt att dessa inte utgör en väsentlig del av den färdiga produkten, som t.ex. stadkanter på vissa vävnader som används till paraplyer och sjalar. |
| --- | --- | --- |

3.

Beträffande riktlinjer för tolkningen av anmärkning 2 till denna avdelning hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, (se t.ex. allmänna anvisningar, I A till denna avdelning).

Vid tillämpning av anmärkning 2 ska följande inte tas med i beräkningen:

a)

Garner som ingår i stadkanter, förutsatt att dessa inte utgör en väsentlig del av den färdiga produkten, som t.ex. stadkanter på vissa vävnader som används till paraplyer och sjalar.

| b) | Skiljetrådar som är invävda för att markera var vävnaden ska klippas isär. |
| --- | --- |

b)

Skiljetrådar som är invävda för att markera var vävnaden ska klippas isär.

| c) | Garner som ingår i ändarna på vävnader om dessa garner är framställda av andra textilmaterial än själva vävnaden. |
| --- | --- |

c)

Garner som ingår i ändarna på vävnader om dessa garner är framställda av andra textilmaterial än själva vävnaden.

| 4. | Beträffande tolkningen av uttrycken ”oblekt”, ”blekt” och ”färgat” i fråga om garn och uttrycken ”oblekta”, ”blekta”, ”färgade”, ”av olikfärgade garner” och ”tryckta” i fråga om vävnader hänvisas till anmärkningarna 1 a till 1 h till undernummer i denna avdelning. |
| --- | --- |

4.

Beträffande tolkningen av uttrycken ”oblekt”, ”blekt” och ”färgat” i fråga om garn och uttrycken ”oblekta”, ”blekta”, ”färgade”, ”av olikfärgade garner” och ”tryckta” i fråga om vävnader hänvisas till anmärkningarna 1 a till 1 h till undernummer i denna avdelning.

| 5. | Beträffande beskrivningen av de olika vävsätten hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning i HS, allmänna anvisningar, I C, förklaringar till undernummer. |
| --- | --- |

5.

Beträffande beskrivningen av de olika vävsätten hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning i HS, allmänna anvisningar, I C, förklaringar till undernummer.

KAPITEL 50

NATURSILKE

| 5004 00 | Garn av natursilke (annat än garn spunnet av avfall av natursilke), inte i detaljhandelsuppläggningar |
| --- | --- |
| 5004 00 10 | Oblekt, avkokt eller blekt

  Oblekt garn består av en eller flera tvinnade råsilketrådar som ännu inte är avkokta. De oblekta silketrådarna kan innehålla upp till 30 % sericin (silkelim) och har i de flesta fall kvar sin naturliga blekgula färg. De oblekta silketrådarna behandlas i allmänhet ytterligare, men kan också användas direkt för framställning av vävnader.
  Vid avkokningen befrias de enskilda trådarna från sericinet. Detta sker vanligtvis med varm tvållösning eller förtunnad kaliumlut.
  De sista resterna av den naturliga färgen avlägsnas genom blekning. |
| 5005 00 | Garn spunnet av avfall av natursilke, inte i detaljhandelsuppläggningar |
| 5005 00 10 | Oblekt, avkokt eller blekt

  De förklarande anmärkningarna till undernr 5004 00 10 gäller i tillämpliga delar. |
| 5007 | Vävnader av natursilke eller av avfall av natursilke |
| 5007 20 11
  till
  5007 20 71 | Andra vävnader, innehållande minst 85 viktprocent natursilke eller avfall av natursilke, annat än bourettesilke

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5007 20 . |
| 5007 20 11
  och
  5007 20 19 | Kräpp

  Dessa undernummer omfattar i regel lätta vävnader vilkas skrovliga eller noppiga utseende i färdigt tillstånd beror på användningen av kräppgarner, dvs. hårdtvinnat garn (vanligen 2 000 till 3 600  varv per meter) som har en naturlig tendens att krusa sig.
  Dessa garner kan användas i varpen eller väften eller bådadera, även tillsammans med löstvinnat garn. Garner som är tvinnade i motsatt riktning används ofta omväxlande, dvs. garn med S-tvinning följer på garn med Z-tvinning, varigenom krusningseffekten hos intilliggande trådar verkar i motsatt riktning så att en enhetlig kräppverkan uppnås.
  Dessa undernummer omfattar äkta kräpp, dvs. vävnader i vilka antingen varpen eller väften eller bådadera till största delen utgörs av kräppgarn. De mest kända är crêpe de chine, marokäng, georgette, crêpe satäng, crêpe charmeuse och crêpe chiffon.
  Vävnader som endast är kräppade på den ena sidan eller en del av ytan (band, remsor eller mönster) klassificeras också enligt dessa undernummer.
  Dessa undernummer omfattar inte vävnader vilkas kräppverkan uppnås på annat sätt än med hjälp av kräppgarn, t.ex. vävnader vilkas kräppade utseende uppnås genom en kombination av vissa vävsätt (t.ex. sandkräpp) och av garner av olika styrka och tvinning. |
| 5007 20 21
  till
  5007 20 39 | Pongee, habutai, honan, shantung, corah och liknande ostasiatiska vävnader, helt av natursilke utan inblandning av bourettesilke eller av annat silkesavfall eller med andra textilmaterial

  Vävnader enligt dessa undernummer uppvisar olika egenskaper beroende på beskaffenhet, vävsätt och utseende.
  De vävs oftast på hemgjorda handvävstolar i enkla bindningar (tvåskaft, kypert, satäng) av råsilketrådar (ej snodda) hopsamlade utan att vara tvinnade. Stadkanterna är i regel bristfälliga. Vävnaderna är vikta omlott på så sätt att deras ändar läggs mot varandra på vävnaden som sedan viks över dessa. Vissa sorter (särskilt från Kina) är ibland vikta så att den ena ändan ligger överst och den andra underst i vävnaden som sedan viks över sig själv i fyra veck per yard (0,91 m).
  De kan emellertid även föreligga på annat sätt, t.ex. på rullar.
  Dessa vävnader omfattar bl.a.:






  1. | Habutai, som är japanska vävnader i tvåskafts- eller kypertbindning, vävda av enkelt otvinnat garn. Begreppet ”habutai” betecknar i regel vävnader i tvåskaftsbindning medan vävnader i kypertbindning betecknas som ”habutaitwill”.
  I oblekt tillstånd känns dessa vävnader sträva att ta i och är gråvita eller benvita till färgen. När de är avkokta (t.ex. genom blekning), dvs. när silkelimmet avlägsnats, är vävnaderna vita eller benvita och kan konfektioneras utan vidare behandling.
  Efter blekningen blir dessa vävnader vanligtvis appreterade eller behandlade med förtyngningsmedel varigenom de får en tätare struktur, glansigt utseende och större tyngd. |

5004 00

Garn av natursilke (annat än garn spunnet av avfall av natursilke), inte i detaljhandelsuppläggningar

5004 00 10

Oblekt, avkokt eller blekt

Oblekt garn består av en eller flera tvinnade råsilketrådar som ännu inte är avkokta. De oblekta silketrådarna kan innehålla upp till 30 % sericin (silkelim) och har i de flesta fall kvar sin naturliga blekgula färg. De oblekta silketrådarna behandlas i allmänhet ytterligare, men kan också användas direkt för framställning av vävnader.

Vid avkokningen befrias de enskilda trådarna från sericinet. Detta sker vanligtvis med varm tvållösning eller förtunnad kaliumlut.

De sista resterna av den naturliga färgen avlägsnas genom blekning.

5005 00

Garn spunnet av avfall av natursilke, inte i detaljhandelsuppläggningar

5005 00 10

Oblekt, avkokt eller blekt

De förklarande anmärkningarna till undernr 5004 00 10 gäller i tillämpliga delar.

5007

Vävnader av natursilke eller av avfall av natursilke

5007 20 11
  till
  5007 20 71

Andra vävnader, innehållande minst 85 viktprocent natursilke eller avfall av natursilke, annat än bourettesilke

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5007 20 .

5007 20 11
  och
  5007 20 19

Kräpp

Dessa undernummer omfattar i regel lätta vävnader vilkas skrovliga eller noppiga utseende i färdigt tillstånd beror på användningen av kräppgarner, dvs. hårdtvinnat garn (vanligen 2 000 till 3 600  varv per meter) som har en naturlig tendens att krusa sig.

Dessa garner kan användas i varpen eller väften eller bådadera, även tillsammans med löstvinnat garn. Garner som är tvinnade i motsatt riktning används ofta omväxlande, dvs. garn med S-tvinning följer på garn med Z-tvinning, varigenom krusningseffekten hos intilliggande trådar verkar i motsatt riktning så att en enhetlig kräppverkan uppnås.

Dessa undernummer omfattar äkta kräpp, dvs. vävnader i vilka antingen varpen eller väften eller bådadera till största delen utgörs av kräppgarn. De mest kända är crêpe de chine, marokäng, georgette, crêpe satäng, crêpe charmeuse och crêpe chiffon.

Vävnader som endast är kräppade på den ena sidan eller en del av ytan (band, remsor eller mönster) klassificeras också enligt dessa undernummer.

Dessa undernummer omfattar inte vävnader vilkas kräppverkan uppnås på annat sätt än med hjälp av kräppgarn, t.ex. vävnader vilkas kräppade utseende uppnås genom en kombination av vissa vävsätt (t.ex. sandkräpp) och av garner av olika styrka och tvinning.

5007 20 21
  till
  5007 20 39

Pongee, habutai, honan, shantung, corah och liknande ostasiatiska vävnader, helt av natursilke utan inblandning av bourettesilke eller av annat silkesavfall eller med andra textilmaterial

Vävnader enligt dessa undernummer uppvisar olika egenskaper beroende på beskaffenhet, vävsätt och utseende.

De vävs oftast på hemgjorda handvävstolar i enkla bindningar (tvåskaft, kypert, satäng) av råsilketrådar (ej snodda) hopsamlade utan att vara tvinnade. Stadkanterna är i regel bristfälliga. Vävnaderna är vikta omlott på så sätt att deras ändar läggs mot varandra på vävnaden som sedan viks över dessa. Vissa sorter (särskilt från Kina) är ibland vikta så att den ena ändan ligger överst och den andra underst i vävnaden som sedan viks över sig själv i fyra veck per yard (0,91 m).

De kan emellertid även föreligga på annat sätt, t.ex. på rullar.

Dessa vävnader omfattar bl.a.:

1.

Habutai, som är japanska vävnader i tvåskafts- eller kypertbindning, vävda av enkelt otvinnat garn. Begreppet ”habutai” betecknar i regel vävnader i tvåskaftsbindning medan vävnader i kypertbindning betecknas som ”habutaitwill”.

I oblekt tillstånd känns dessa vävnader sträva att ta i och är gråvita eller benvita till färgen. När de är avkokta (t.ex. genom blekning), dvs. när silkelimmet avlägsnats, är vävnaderna vita eller benvita och kan konfektioneras utan vidare behandling.

Efter blekningen blir dessa vävnader vanligtvis appreterade eller behandlade med förtyngningsmedel varigenom de får en tätare struktur, glansigt utseende och större tyngd.

| 2. | Pongee, som är kinesiska vävnader betecknade som shantung, honan, assan, antung eller ninghai efter den provins de kommer ifrån. Dessa vävnader är förhållandevis tjocka och tyngre än ovannämnda japanska vävnader. I oblekt tillstånd är de gulaktiga eller rödaktiga till färgen medan de i avkokt tillstånd har en färg som liknar färgen hos blekt eller endast tvättat lin eller batist. De kan vara med eller utan ränder, varvid randeffekten uppnås genom grosgrainväv (tvåskaft) med hjälp av garner av olika tjocklek. |
| --- | --- |

2.

Pongee, som är kinesiska vävnader betecknade som shantung, honan, assan, antung eller ninghai efter den provins de kommer ifrån. Dessa vävnader är förhållandevis tjocka och tyngre än ovannämnda japanska vävnader. I oblekt tillstånd är de gulaktiga eller rödaktiga till färgen medan de i avkokt tillstånd har en färg som liknar färgen hos blekt eller endast tvättat lin eller batist. De kan vara med eller utan ränder, varvid randeffekten uppnås genom grosgrainväv (tvåskaft) med hjälp av garner av olika tjocklek.

| 3. | Tussah (vildsilke), som är en vävnad som kommer från en region i nordöstra Indien och som vävs med silke från en vild silkesmask. Begreppet har med tiden utsträckts till att även omfatta kinesiska vävnader och omfattar idag vävnader som framställs på motsvarande sätt i flera länder i Fjärran Östern av silke från en vild silkesmask som lever på ekblad. |
| --- | --- |

3.

Tussah (vildsilke), som är en vävnad som kommer från en region i nordöstra Indien och som vävs med silke från en vild silkesmask. Begreppet har med tiden utsträckts till att även omfatta kinesiska vävnader och omfattar idag vävnader som framställs på motsvarande sätt i flera länder i Fjärran Östern av silke från en vild silkesmask som lever på ekblad.

| 4. | Corah, som är en vävnad som framställs i Calcuttaområdet som i hög grad liknar japansk habutai men som skiljer sig från denna genom att den inte är lika jämn och framställd av tjockare garn. Ett särskilt kännetecken är att den har en snodd som löper genom stadkanten. |
| --- | --- |

4.

Corah, som är en vävnad som framställs i Calcuttaområdet som i hög grad liknar japansk habutai men som skiljer sig från denna genom att den inte är lika jämn och framställd av tjockare garn. Ett särskilt kännetecken är att den har en snodd som löper genom stadkanten.

5007 20 41

Genomsynlig gles vävnad

Genomsynlig gles vävnad är vävnader där avståndet mellan de enskilda varptrådarna och de enskilda väfttrådarna är minst lika stort som de använda trådarnas diameter.

5007 20 61

Med en bredd av mer än 57 cm men högst 75 cm

Detta undernummer omfattar särskilt de vävbredder som används för framställning av slipsar.

KAPITEL 51

ULL SAMT FINA ELLER GROVA DJURHÅR; GARN OCH VÄVNADER AV TAGEL

| 5102 | Fina eller grova djurhår, okardade och okammade |
| --- | --- |
| 5102 11 00 | Av kashmirget

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5102 11 . |
| 5103 | Avfall av ull eller av fina eller grova djurhår, inbegripet garnavfall men inte rivet avfall och riven lump |
| 5103 10 10 | Inte karboniserat

  Beträffande tolkningen av begreppet ”inte karboniserat” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5101 , tredje stycket, B. |
| 5103 10 90 | Karboniserat

  Beträffande tolkningen av begreppet ”karboniserat” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5101 , tredje stycket, C. |
| 5105 | Ull samt fina eller grova djurhår, kardade eller kammade (inbegripet kammad ull i bulk) |
| 5105 21 00 | Kammad ull i bulk

  Beträffande tolkningen av begreppet ”kammad ull i bulk” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5105 , sjunde stycket. |
| 5105 31 00 | Av kashmirget

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5102 11 . |
| 5106 | Kardgarn av ull, inte i detaljhandelsuppläggningar |
| 5106 10 10 | Oblekt

  Oblekt ullgarn är garn som är framställt av ull som rengjorts omsorgsfullt genom olika metoder och som inte har blekts, färgats eller tryckts och därför har kvar ullens naturliga färg.
  Se också anmärkning 1 b till undernummer i denna avdelning. |
| 5106 20 10 | Innehållande minst 85 viktprocent ull och fina djurhår

  Detta undernummer omfattar endast garn innehållande minst 85 viktprocent av en blandning av ull och fina djurhår förutsatt att ullen dominerar viktmässigt över de fina djurhåren. I annat fall klassificeras garnet enligt nr 5108 . |
| 5106 20 91 | Oblekt

  De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar. |
| 5107 | Kamgarn av ull, inte i detaljhandelsuppläggningar |
| 5107 10 10 | Oblekt

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 . |
| 5107 20 10
  och
  5107 20 30 | Innehållande minst 85 viktprocent ull och fina djurhår

  Dessa undernummer omfattar endast garn innehållande minst 85 viktprocent av en blandning av ull och fina djurhår förutsatt att ullen dominerar viktmässigt över de fina djurhåren. I annat fall klassificeras garnet enligt nr 5108 . |
| 5107 20 10 | Oblekt

  De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar. |
| 5107 20 51 | Oblekt

  De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar. |
| 5107 20 91 | Oblekt

  De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar. |
| 5108 | Garn (kardgarn eller kamgarn) av fina djurhår, inte i detaljhandelsuppläggningar |
| 5108 10 10 | Oblekt

  De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar. |
| 5108 20 10 | Oblekt

  De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar. |

5102

Fina eller grova djurhår, okardade och okammade

5102 11 00

Av kashmirget

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5102 11 .

5103

Avfall av ull eller av fina eller grova djurhår, inbegripet garnavfall men inte rivet avfall och riven lump

5103 10 10

Inte karboniserat

Beträffande tolkningen av begreppet ”inte karboniserat” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5101 , tredje stycket, B.

5103 10 90

Karboniserat

Beträffande tolkningen av begreppet ”karboniserat” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5101 , tredje stycket, C.

5105

Ull samt fina eller grova djurhår, kardade eller kammade (inbegripet kammad ull i bulk)

5105 21 00

Kammad ull i bulk

Beträffande tolkningen av begreppet ”kammad ull i bulk” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5105 , sjunde stycket.

5105 31 00

Av kashmirget

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5102 11 .

5106

Kardgarn av ull, inte i detaljhandelsuppläggningar

5106 10 10

Oblekt

Oblekt ullgarn är garn som är framställt av ull som rengjorts omsorgsfullt genom olika metoder och som inte har blekts, färgats eller tryckts och därför har kvar ullens naturliga färg.

Se också anmärkning 1 b till undernummer i denna avdelning.

5106 20 10

Innehållande minst 85 viktprocent ull och fina djurhår

Detta undernummer omfattar endast garn innehållande minst 85 viktprocent av en blandning av ull och fina djurhår förutsatt att ullen dominerar viktmässigt över de fina djurhåren. I annat fall klassificeras garnet enligt nr 5108 .

5106 20 91

Oblekt

De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar.

5107

Kamgarn av ull, inte i detaljhandelsuppläggningar

5107 10 10

Oblekt

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 .

5107 20 10
  och
  5107 20 30

Innehållande minst 85 viktprocent ull och fina djurhår

Dessa undernummer omfattar endast garn innehållande minst 85 viktprocent av en blandning av ull och fina djurhår förutsatt att ullen dominerar viktmässigt över de fina djurhåren. I annat fall klassificeras garnet enligt nr 5108 .

5107 20 10

Oblekt

De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar.

5107 20 51

Oblekt

De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar.

5107 20 91

Oblekt

De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar.

5108

Garn (kardgarn eller kamgarn) av fina djurhår, inte i detaljhandelsuppläggningar

5108 10 10

Oblekt

De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar.

5108 20 10

Oblekt

De förklarande anmärkningarna till undernr 5106 10 10 gäller i tillämpliga delar.

KAPITEL 52

BOMULL

| 5201 00 | Bomull, okardad eller okammad |
| --- | --- |
| 5201 00 10 | Som har gjorts absorberande eller blekts

  Bomull som har gjorts absorberande kan suga upp en relativt stor mängd vätska.
  Blekt bomull är bomull från vilken de färgade främmande ämnen som inte kan avlägsnas på annat sätt har avlägsnats genom oxidation eller reduktion med hjälp av olika kemikalier. |
| 5208 | Vävnader av bomull, innehållande minst 85 viktprocent bomull och vägande högst 200 g/m

  2 |
| 5208 11 10 | Vävnader för tillverkning av förband, gasbindor o.d.

  Dessa vävnader består av tunn gasväv i tvåskaftsbindning med mycket gles struktur som vanligtvis inte är glidsäkra. De framställs av enkeltrådar med mindre än 28 trådar per cm2. |
| 5208 21 10 | Vävnader för tillverkning av förband, gasbindor o.d.

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 5208 11 10 . |
| 5209 | Vävnader av bomull, innehållande minst 85 viktprocent bomull och vägande mer än 200 g/m

  2 |
| 5209 42 00 | Denim

  Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, avdelning XI, allmänna anvisningar, I C, förklarande anmärkningarna till undernummer. |
| 5211 | Vävnader av bomull, innehållande mindre än 85 viktprocent bomull, med inblandning huvudsakligen eller uteslutande av konstfibrer och vägande mer än 200 g/m

  2 |
| 5211 42 00 | Denim

  Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, avdelning XI, allmänna anvisningar, I C, förklarande anmärkningarna till undernummer. |
| 5211 49 10 | Jacquardvävnader

  Jacquardvävnader är vävnader vilkas bindningsmönster uppnås genom att varptrådarna höjs individuellt. På detta sätt kan fint avtecknade stora motiv med många variationsmöjligheter uppnås. Jacquardvävnader används huvudsakligen till möbelklädsel, madrassvar och gardiner. |

5201 00

Bomull, okardad eller okammad

5201 00 10

Som har gjorts absorberande eller blekts

Bomull som har gjorts absorberande kan suga upp en relativt stor mängd vätska.

Blekt bomull är bomull från vilken de färgade främmande ämnen som inte kan avlägsnas på annat sätt har avlägsnats genom oxidation eller reduktion med hjälp av olika kemikalier.

5208

Vävnader av bomull, innehållande minst 85 viktprocent bomull och vägande högst 200 g/m

  2

5208 11 10

Vävnader för tillverkning av förband, gasbindor o.d.

Dessa vävnader består av tunn gasväv i tvåskaftsbindning med mycket gles struktur som vanligtvis inte är glidsäkra. De framställs av enkeltrådar med mindre än 28 trådar per cm2.

5208 21 10

Vävnader för tillverkning av förband, gasbindor o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 5208 11 10 .

5209

Vävnader av bomull, innehållande minst 85 viktprocent bomull och vägande mer än 200 g/m

  2

5209 42 00

Denim

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, avdelning XI, allmänna anvisningar, I C, förklarande anmärkningarna till undernummer.

5211

Vävnader av bomull, innehållande mindre än 85 viktprocent bomull, med inblandning huvudsakligen eller uteslutande av konstfibrer och vägande mer än 200 g/m

  2

5211 42 00

Denim

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, avdelning XI, allmänna anvisningar, I C, förklarande anmärkningarna till undernummer.

5211 49 10

Jacquardvävnader

Jacquardvävnader är vävnader vilkas bindningsmönster uppnås genom att varptrådarna höjs individuellt. På detta sätt kan fint avtecknade stora motiv med många variationsmöjligheter uppnås. Jacquardvävnader används huvudsakligen till möbelklädsel, madrassvar och gardiner.

KAPITEL 53

ANDRA VEGETABILISKA TEXTILFIBRER; PAPPERSGARN OCH VÄVNADER AV PAPPERSGARN

| 5308 | Garn av andra vegetabiliska textilfibrer; pappersgarn |
| --- | --- |
| 5308 10 00 | Garn av kokosfibrer

  Detta undernummer omfattar endast garn av kokosfibrer bestående av en eller två parter. Garn av kokosfibrer som består av tre eller flera parter omfattas av nr 5607 i enlighet med anmärkning 3 A d till denna avdelning. |

5308

Garn av andra vegetabiliska textilfibrer; pappersgarn

5308 10 00

Garn av kokosfibrer

Detta undernummer omfattar endast garn av kokosfibrer bestående av en eller två parter. Garn av kokosfibrer som består av tre eller flera parter omfattas av nr 5607 i enlighet med anmärkning 3 A d till denna avdelning.

KAPITEL 54

KONSTFILAMENT; REMSOR O.D. AV KONSTFIBRER

Allmänna anmärkningar

Beträffande definitionen av begreppet ”högstyrkegarn” hänvisas till anmärkning 6 till denna avdelning.

Töjfibergarn definieras i anmärkning 13 till denna avdelning.

| 5401 | Sytråd av konstfilament, även i detaljhandelsuppläggningar |
| --- | --- |
| 5401 10 12
  och
  5401 10 14 | Kärngarn

  Kärngarn enligt dessa undernummer är sytråd som består av flera hoptvinnade trådar. Varje tråd består av syntetfilament omlindat med naturliga fibrer eller syntet- eller konstfibrer.
  Med tanke på användningsområdet är det fråga om fast kärnspinngarn, dvs. garn med icke-elastisk kärna.
  Eftersom dessa garner är blandade omfattas de endast av dessa undernummer om filamentbeståndsdelen viktmässigt dominerar (se anmärkning 2 till denna avdelning). Detta är vanligtvis fallet med kärngarn.
  Dessa undernummer omfattar däremot inte garner med mjuk kärna av töjfibergarn vars viktandel vanligtvis inte överstiger 20 % (klassificering enligt anmärkning 2 till denna avdelning).
  Undernumren omfattar inte heller produkter som består av en kärna av töjfibergarn omtvinnad i spiral med tvinnat garn (undernr 5606 00 91 ). |
| 5401 10 16 | Texturerat garn

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5402 31 till 5402 39 . |
| 5402 | Garn av syntetfilament (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex |
| 5402 31 00
  till
  5402 39 00 | Texturerat garn

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5402 31 till 5402 39 . |
| 5402 46 00 | Annat, av polyestrar, delvis orienterat

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5402 46 . |
| 5404 | Monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av minst 67 decitex och med ett största tvärmått av högst 1 mm; remsor o.d. (t.ex. konstbast) av syntetmaterial, med en bredd i föreliggande skick av högst 5 mm

  Beträffande beskrivningen av monofilament och andra produkter enligt detta nummer hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5404 . |
| 5404 11 00
  till
  5404 19 00 | Monofilament

  Även monofilament av syntetmaterial som skurits i passande längder med kluvna toppar och som är avsett för borsttillverkning klassificeras enligt dessa undernummer.
  Flertrådigt och dubbeltvinnat garn som framställts genom att samla och sno ihop monofilamenter av syntetmaterial enligt dessa undernummer omfattas däremot inte av dessa undernummer utan klassificeras enligt nr 5401 , 5402 , 5406 eller 5607 beroende på beskaffenheten. Oavsett det största tvärmåttet anses enkla monofilamenter enligt dessa undernummer aldrig som ”surrningsgarn och tågvirke” enligt nr 5607 .
  I nedanstående översikt anges klassificeringen av monofilament av syntetmaterial, remsor och liknande beroende på deras tvärmått (eller bredd):









  Monofilament med ett största tvärmått av | — högst 1 mm och med en längdvikt av | — mindre än 67 decitex | nr 5402 |
| | | — minst 67 decitex | undernr 5404 11 00 , 5404 12 00 eller 5404 19 00 |
| | — mer än 1 mm, undantaget nedanstående platta produkter | | nr 3916 |
| Remsor och liknande (inbegripet vikta remsor och tillplattade rör) vilkas synliga bredd (antingen i vikt eller tillplattat tillstånd) | | — är högst 5 mm | undernr 5404 90 10 eller 5404 90 90 |
| | | — är mer än 5 mm | i allmänhet nr 3920 |
| Remsor med en verklig bredd av mer än 5 mm, men lätt snodda och sammanpressade så att deras synliga bredd inte är mer än 5 mm | | | undernr 5404 90 10 eller 5404 90 90 |

5401

Sytråd av konstfilament, även i detaljhandelsuppläggningar

5401 10 12
  och
  5401 10 14

Kärngarn

Kärngarn enligt dessa undernummer är sytråd som består av flera hoptvinnade trådar. Varje tråd består av syntetfilament omlindat med naturliga fibrer eller syntet- eller konstfibrer.

Med tanke på användningsområdet är det fråga om fast kärnspinngarn, dvs. garn med icke-elastisk kärna.

Eftersom dessa garner är blandade omfattas de endast av dessa undernummer om filamentbeståndsdelen viktmässigt dominerar (se anmärkning 2 till denna avdelning). Detta är vanligtvis fallet med kärngarn.

Dessa undernummer omfattar däremot inte garner med mjuk kärna av töjfibergarn vars viktandel vanligtvis inte överstiger 20 % (klassificering enligt anmärkning 2 till denna avdelning).

Undernumren omfattar inte heller produkter som består av en kärna av töjfibergarn omtvinnad i spiral med tvinnat garn (undernr 5606 00 91 ).

5401 10 16

Texturerat garn

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5402 31 till 5402 39 .

5402

Garn av syntetfilament (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex

5402 31 00
  till
  5402 39 00

Texturerat garn

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5402 31 till 5402 39 .

5402 46 00

Annat, av polyestrar, delvis orienterat

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5402 46 .

5404

Monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av minst 67 decitex och med ett största tvärmått av högst 1 mm; remsor o.d. (t.ex. konstbast) av syntetmaterial, med en bredd i föreliggande skick av högst 5 mm

Beträffande beskrivningen av monofilament och andra produkter enligt detta nummer hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5404 .

5404 11 00
  till
  5404 19 00

Monofilament

Även monofilament av syntetmaterial som skurits i passande längder med kluvna toppar och som är avsett för borsttillverkning klassificeras enligt dessa undernummer.

Flertrådigt och dubbeltvinnat garn som framställts genom att samla och sno ihop monofilamenter av syntetmaterial enligt dessa undernummer omfattas däremot inte av dessa undernummer utan klassificeras enligt nr 5401 , 5402 , 5406 eller 5607 beroende på beskaffenheten. Oavsett det största tvärmåttet anses enkla monofilamenter enligt dessa undernummer aldrig som ”surrningsgarn och tågvirke” enligt nr 5607 .

I nedanstående översikt anges klassificeringen av monofilament av syntetmaterial, remsor och liknande beroende på deras tvärmått (eller bredd):

Monofilament med ett största tvärmått av

— högst 1 mm och med en längdvikt av

— mindre än 67 decitex

nr 5402

— minst 67 decitex

undernr 5404 11 00 , 5404 12 00 eller 5404 19 00

— mer än 1 mm, undantaget nedanstående platta produkter

nr 3916

Remsor och liknande (inbegripet vikta remsor och tillplattade rör) vilkas synliga bredd (antingen i vikt eller tillplattat tillstånd)

— är högst 5 mm

undernr 5404 90 10 eller 5404 90 90

— är mer än 5 mm

i allmänhet nr 3920

Remsor med en verklig bredd av mer än 5 mm, men lätt snodda och sammanpressade så att deras synliga bredd inte är mer än 5 mm

undernr 5404 90 10 eller 5404 90 90

5404 90 10

Av polypropen

De förklarande anmärkningarna till undernr 3920 20 80 gäller i tillämpliga delar, men prydnadsband enligt detta undernummer har en synlig bredd av högst 5 mm.

5405 00 00

Monofilament av regenatmaterial med en längdvikt av minst 67 decitex och med ett största tvärmått av högst 1 mm; remsor o.d. (t.ex. konstbast) av regenatmaterial med en bredd i föreliggande skick av högst 5 mm

De förklarande anmärkningarna till nr 5404 gäller i tillämpliga delar.

5408

Vävnader av garn av regenatfilament, inbegripet vävnader framställda av material enligt nr 5405

5408 22 10

Med en bredd av mer än 135 cm men högst 155 cm, med tvåskafts-, kypert- eller satängbindning

Beträffande beskrivningen av begreppen ”tvåskaftsbindning”, ”kypertbindning”, ”korskypertbindning” och ”satängbindning” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning i HS, allmänna anvisningar, I C, anmärkningarna till undernummer.

I satängbindning (atlasbindning) är korsningspunkterna åtskilda på ett sådant sätt att de inte berör varandra. Därigenom uppnås en slät, glänsande yta. Satäng skall vara minst fembindig.

Detta vävmönster återges schematiskt nedan:

Image 35

KAPITEL 55

KONSTSTAPELFIBRER

| 5516 | Vävnader av regenatstapelfibrer |
| --- | --- |
| 5516 23 10 | Jacquardvävnader med en bredd av minst 140 cm (madrassvarstyger)

  De förklarande anmärkningarna till undernr 5211 49 10 gäller i tillämpliga delar. |

5516

Vävnader av regenatstapelfibrer

5516 23 10

Jacquardvävnader med en bredd av minst 140 cm (madrassvarstyger)

De förklarande anmärkningarna till undernr 5211 49 10 gäller i tillämpliga delar.

KAPITEL 56

VADD, FILT OCH BONDAD DUK; SPECIALGARNER; SURRNINGSGARN OCH TÅGVIRKE SAMT VAROR AV SÅDANA PRODUKTER

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

| 5601 | Vadd av textilmaterial och varor av sådan vadd; textilfibrer med en längd av högst 5 mm (flock) samt stoft och noppor av textilmaterial |
| --- | --- |
| 5601 21 10
  till
  5601 29 00 | Vadd av textilmaterial och varor av sådan vadd

  Dessa undernummer omfattar bl.a. ”bomullstoppar”, pinnar av trä, plast eller rullat papper som i ena eller båda ändarna har en ”topp” av vadd och som används för rengöring av öron, näsborrar, naglar och liknande samt för att anbringa antiseptiska medel eller hudlotion och vid skönhetsvård. |
| 5601 21 10 | Absorberande

  Beträffande uttrycket ”absorberande” används de förklarande anmärkningarna till undernr 5201 00 10 i tillämpliga delar. |
| 5601 30 00 | Textilfibrer med en längd av högst 5 mm (flock) samt stoft och noppor av textilmaterial

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5601 , B och C. |
| 5602 | Filt, även impregnerad, överdragen, belagd eller laminerad |
| 5602 10 11
  och
  5602 10 19 | Nålfilt

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5602 , fjärde stycket. |
| 5602 10 31
  och
  5602 10 38 | Fibermaskbondad duk

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5602 , sjunde stycket. |
| 5606 00 | Överspunnet garn samt remsor o.d. enligt nr 5404
  eller
  5405
  , överspunna (dock inte garn enligt nr 5605
  och överspunnet tagelgarn); sniljgarn (inbegripet sniljgarn framställt av textilflock); chainettegarn |
| 5606 00 91 | Överspunnet garn

  Kärnan i överspunnet garn kan också bestå av töjfibergarn (se anmärkning 13 till denna avdelning). |

5601

Vadd av textilmaterial och varor av sådan vadd; textilfibrer med en längd av högst 5 mm (flock) samt stoft och noppor av textilmaterial

5601 21 10
  till
  5601 29 00

Vadd av textilmaterial och varor av sådan vadd

Dessa undernummer omfattar bl.a. ”bomullstoppar”, pinnar av trä, plast eller rullat papper som i ena eller båda ändarna har en ”topp” av vadd och som används för rengöring av öron, näsborrar, naglar och liknande samt för att anbringa antiseptiska medel eller hudlotion och vid skönhetsvård.

5601 21 10

Absorberande

Beträffande uttrycket ”absorberande” används de förklarande anmärkningarna till undernr 5201 00 10 i tillämpliga delar.

5601 30 00

Textilfibrer med en längd av högst 5 mm (flock) samt stoft och noppor av textilmaterial

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5601 , B och C.

5602

Filt, även impregnerad, överdragen, belagd eller laminerad

5602 10 11
  och
  5602 10 19

Nålfilt

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5602 , fjärde stycket.

5602 10 31
  och
  5602 10 38

Fibermaskbondad duk

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5602 , sjunde stycket.

5606 00

Överspunnet garn samt remsor o.d. enligt nr 5404
  eller
  5405
  , överspunna (dock inte garn enligt nr 5605
  och överspunnet tagelgarn); sniljgarn (inbegripet sniljgarn framställt av textilflock); chainettegarn

5606 00 91

Överspunnet garn

Kärnan i överspunnet garn kan också bestå av töjfibergarn (se anmärkning 13 till denna avdelning).

KAPITEL 57

MATTOR OCH ANNAN GOLVBELÄGGNING AV TEXTILMATERIAL

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

| 5701 | Mattor och annan golvbeläggning av textilmaterial, knutna, även konfektionerade

  Framställningen av knutna mattor enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5701 börjar och slutar med att några väfttrådar helt enkelt vävs in med varptrådarna så att mattans ändar inte skrider. Dessa vävda mattändar erhålls ibland med hjälp av påsatta kanter.
  När mattan är färdig skärs varpen av på ett visst avstånd från mattändan. Det bildas på detta sätt en frans bestående av varpens lösa ändar. På kvalitetsmattor är fransen ibland uppdelad i flera grupper som knyts så nära väven som möjligt för att förhindra att väfttrådarna glider ut ur fransen. Det förekommer också mattor med påsatt frans, som alltså inte utgörs av mattans varptrådar.
  På flertalet mattor kan bottenväven urskiljas från bården. Bården utgör i själva verket ram kring bottenväven och förbinder denna med stadkanten och mattändarna.
  Handknutna rektangulära mattor har sällan helt parallella stadkanter. Om den högsta tullsatsen används mäts därför mattstorleken från mittlinjen, dvs. vid de räta linjer som skär mitten av de motsatta sidorna.
  Vid fastställande av de enskilda mattornas storlek tas bråkdelar av kvadratdecimeter inte med i beräkningen. |
| --- | --- |
| 5702 | Mattor och annan golvbeläggning av textilmaterial, vävda, inte tuftade eller flockade, även konfektionerade, inbegripet kelim-, soumak- och karamanievävnader och liknande handvävda produkter |
| 5702 10 00 | Kelim-, soumak- och karamanievävnader och liknande handvävda produkter

  Detta undernummer omfattar kraftiga handvävda vävnader. De är i allmänhet framställda i flera färger, med slät yta utan öglor eller lugg. En del av dem har slitsar i varpriktningen så att det bildas en gräns mellan väfttrådar av olika färg.
  Dessa mattor används som golv- eller divanbeklädnad, väggbonader eller draperier.
  Vävnaderna är exotiska och kommer huvudsakligen från Mellanöstern. De kan föreligga som längdvaror eller vanligtvis som färdiga mattor, avpassade till sin storlek, fållade, försedda med fransar eller påsydda bårder, eller på annat sätt konfektionerade. |

5701

Mattor och annan golvbeläggning av textilmaterial, knutna, även konfektionerade

Framställningen av knutna mattor enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5701 börjar och slutar med att några väfttrådar helt enkelt vävs in med varptrådarna så att mattans ändar inte skrider. Dessa vävda mattändar erhålls ibland med hjälp av påsatta kanter.

När mattan är färdig skärs varpen av på ett visst avstånd från mattändan. Det bildas på detta sätt en frans bestående av varpens lösa ändar. På kvalitetsmattor är fransen ibland uppdelad i flera grupper som knyts så nära väven som möjligt för att förhindra att väfttrådarna glider ut ur fransen. Det förekommer också mattor med påsatt frans, som alltså inte utgörs av mattans varptrådar.

På flertalet mattor kan bottenväven urskiljas från bården. Bården utgör i själva verket ram kring bottenväven och förbinder denna med stadkanten och mattändarna.

Handknutna rektangulära mattor har sällan helt parallella stadkanter. Om den högsta tullsatsen används mäts därför mattstorleken från mittlinjen, dvs. vid de räta linjer som skär mitten av de motsatta sidorna.

Vid fastställande av de enskilda mattornas storlek tas bråkdelar av kvadratdecimeter inte med i beräkningen.

5702

Mattor och annan golvbeläggning av textilmaterial, vävda, inte tuftade eller flockade, även konfektionerade, inbegripet kelim-, soumak- och karamanievävnader och liknande handvävda produkter

5702 10 00

Kelim-, soumak- och karamanievävnader och liknande handvävda produkter

Detta undernummer omfattar kraftiga handvävda vävnader. De är i allmänhet framställda i flera färger, med slät yta utan öglor eller lugg. En del av dem har slitsar i varpriktningen så att det bildas en gräns mellan väfttrådar av olika färg.

Dessa mattor används som golv- eller divanbeklädnad, väggbonader eller draperier.

Vävnaderna är exotiska och kommer huvudsakligen från Mellanöstern. De kan föreligga som längdvaror eller vanligtvis som färdiga mattor, avpassade till sin storlek, fållade, försedda med fransar eller påsydda bårder, eller på annat sätt konfektionerade.

KAPITEL 58

SPECIELLA VÄVNADER; TUFTADE DUKVAROR AV TEXTILMATERIAL; SPETSAR; TAPISSERIER; SNÖRMAKERIARBETEN; BRODERIER

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

| 5801 | Luggvävnader, inbegripet sniljvävnader, andra än varor enligt nr 5802
  eller
  5806

  Om inte annat följer av bestämmelserna i denna avdelning om klassificeringen av artiklar som består av två eller flera textilmaterial är det att märka att det i fråga om sniljvävnader endast skall tas hänsyn till de textilmaterial som utgör luggen i sniljgarnet.
  Imitationer av sammet eller plysch som framställts på stickmaskiner klassificeras efter beskaffenhet enligt nr 5907 00 00 eller kapitel 60. |
| --- | --- |
| 5801 21 00
  till
  5801 27 00 | Av bomull

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5801 22 och 5801 32 . |
| 5804 | Tyll, trådgardinsvävnad och nätknytningar, med undantag av vävda dukvaror av trikå; spetsar som längdvara, remsor eller i form av motiv, andra än vävnader enligt nr 6002
  –
  6006 |
| 5804 10 10
  och
  5804 10 90 | Tyll, trådgardinsvävnad och nätknytningar

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5804 , I.
  Imiterad tyll som framställts på stickmaskiner (t.ex. raschelmaskiner) klassificeras enligt kapitel 60. |
| 5804 10 10 | Omönstrade

  Med omönstrad tyll, trådgardinsvävnad och nätknytningar enligt detta undernummer förstås vävnader som över hela ytan har en obruten rad regelbundna maskor av samma form och storlek utan att maskorna bildar mönster eller är utfyllda. Vid definitionen tas ingen hänsyn till eventuella småhål som uppstår vid maskbildningen. |
| 5804 21 00
  och
  5804 29 00 | Maskingjorda spetsar

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5804 , II.
  Beträffande skillnaden mellan handgjorda och maskingjorda spetsar hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5804 21 , 5804 29 och 5804 30 .
  Det bör observeras att stickade varor som är mycket välgjorda imitationer av spets och som i handeln betecknas som spetsar inte klassificeras enligt nr 5804 . Sådana vävnader framställs på raschelmaskiner och känns igen på att det genombrutna partiet utgörs av korslagda maskor som liknar maskorna i varptrikå och inte av varptrådar och väfttrådar.
  För utfyllnad av mönstrets täta partier förs den använda tråden in i de maskor som utgör sidorna av de små sexkanterna i det genombrutna partiet och fästs med en typ av kedjestygn. Det genombrutna partiet slutar alltså inte där mönstret börjar utan bildar underlag för detta (vilket inte alltid är fallet i fråga om maskingjorda spetsar).
  De kännetecken som ges i de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5804 21 , 5804 29 och 5804 30 och som gör det möjligt att särskilja maskingjorda spetsar gäller också raschelspetsar: kvarvarande maskor eller delar av maskor i de isärklippta remsorna, kontur- och fyllnadstrådarnas riktning, eventuella regelbundet återkommande fel, osv.
  Vävnader som framställts på raschelmaskiner anses dock som trikåvaror och skall därför klassificeras enligt kapitel 60.
  Imitationer av sydda spetsar (gipyrspets) som framställts på samma sätt som broderier av vilka vissa delar avlägsnats med hjälp av kemikalier anses inte som maskingjorda spetsar utan klassificeras enligt nr 5810 . |
| 5806 | Vävda band, andra än varor enligt nr 5807
  ; band bestående av sammanklistrade parallella trådar eller fibrer |
| 5806 20 00 | Andra vävda band, innehållande minst 5 viktprocent töjfibergarn eller gummitrådar

  Beträffande definitionen av uttrycket ”töjfibergarn” hänvisas till anmärkning 13 till denna avdelning. |
| 5806 32 10 | Med äkta stadkanter

  Vävda band med äkta stadkanter är band med varp och väft på vilka de båda längsgående kanterna bildas genom att väfttråden vänds. Eftersom tråden fortsätter oavbrutet förhindras upprispning. |
| 5806 40 00 | Band bestående av sammanklistrade parallella trådar eller fibrer

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5806 , B. |
| 5810 | Broderier som längdvara, remsor eller i form av motiv |
| 5810 10 10
  och
  5810 10 90 | Broderier utan synlig botten

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5810 10 . |

5801

Luggvävnader, inbegripet sniljvävnader, andra än varor enligt nr 5802
  eller
  5806

Om inte annat följer av bestämmelserna i denna avdelning om klassificeringen av artiklar som består av två eller flera textilmaterial är det att märka att det i fråga om sniljvävnader endast skall tas hänsyn till de textilmaterial som utgör luggen i sniljgarnet.

Imitationer av sammet eller plysch som framställts på stickmaskiner klassificeras efter beskaffenhet enligt nr 5907 00 00 eller kapitel 60.

5801 21 00
  till
  5801 27 00

Av bomull

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5801 22 och 5801 32 .

5804

Tyll, trådgardinsvävnad och nätknytningar, med undantag av vävda dukvaror av trikå; spetsar som längdvara, remsor eller i form av motiv, andra än vävnader enligt nr 6002
  –
  6006

5804 10 10
  och
  5804 10 90

Tyll, trådgardinsvävnad och nätknytningar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5804 , I.

Imiterad tyll som framställts på stickmaskiner (t.ex. raschelmaskiner) klassificeras enligt kapitel 60.

5804 10 10

Omönstrade

Med omönstrad tyll, trådgardinsvävnad och nätknytningar enligt detta undernummer förstås vävnader som över hela ytan har en obruten rad regelbundna maskor av samma form och storlek utan att maskorna bildar mönster eller är utfyllda. Vid definitionen tas ingen hänsyn till eventuella småhål som uppstår vid maskbildningen.

5804 21 00
  och
  5804 29 00

Maskingjorda spetsar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5804 , II.

Beträffande skillnaden mellan handgjorda och maskingjorda spetsar hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5804 21 , 5804 29 och 5804 30 .

Det bör observeras att stickade varor som är mycket välgjorda imitationer av spets och som i handeln betecknas som spetsar inte klassificeras enligt nr 5804 . Sådana vävnader framställs på raschelmaskiner och känns igen på att det genombrutna partiet utgörs av korslagda maskor som liknar maskorna i varptrikå och inte av varptrådar och väfttrådar.

För utfyllnad av mönstrets täta partier förs den använda tråden in i de maskor som utgör sidorna av de små sexkanterna i det genombrutna partiet och fästs med en typ av kedjestygn. Det genombrutna partiet slutar alltså inte där mönstret börjar utan bildar underlag för detta (vilket inte alltid är fallet i fråga om maskingjorda spetsar).

De kännetecken som ges i de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5804 21 , 5804 29 och 5804 30 och som gör det möjligt att särskilja maskingjorda spetsar gäller också raschelspetsar: kvarvarande maskor eller delar av maskor i de isärklippta remsorna, kontur- och fyllnadstrådarnas riktning, eventuella regelbundet återkommande fel, osv.

Vävnader som framställts på raschelmaskiner anses dock som trikåvaror och skall därför klassificeras enligt kapitel 60.

Imitationer av sydda spetsar (gipyrspets) som framställts på samma sätt som broderier av vilka vissa delar avlägsnats med hjälp av kemikalier anses inte som maskingjorda spetsar utan klassificeras enligt nr 5810 .

5806

Vävda band, andra än varor enligt nr 5807
  ; band bestående av sammanklistrade parallella trådar eller fibrer

5806 20 00

Andra vävda band, innehållande minst 5 viktprocent töjfibergarn eller gummitrådar

Beträffande definitionen av uttrycket ”töjfibergarn” hänvisas till anmärkning 13 till denna avdelning.

5806 32 10

Med äkta stadkanter

Vävda band med äkta stadkanter är band med varp och väft på vilka de båda längsgående kanterna bildas genom att väfttråden vänds. Eftersom tråden fortsätter oavbrutet förhindras upprispning.

5806 40 00

Band bestående av sammanklistrade parallella trådar eller fibrer

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5806 , B.

5810

Broderier som längdvara, remsor eller i form av motiv

5810 10 10
  och
  5810 10 90

Broderier utan synlig botten

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5810 10 .

KAPITEL 59

IMPREGNERADE, ÖVERDRAGNA, BELAGDA ELLER LAMINERADE TEXTILVÄVNADER; TEXTILVAROR FÖR TEKNISKT BRUK

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

Textilvävnader, delvis belagda med plastnoppar i ett regelbundet mönster, som ger väven halksäkra egenskaper, anses inte vara ”vävnader med mönster” i den mening som avses i anmärkning 2 a.4 till kapitel 59 i Kombinerade nomenklaturen. Textilvävnaden anses endast vara överdragen eller belagd, förutsatt att artikelns objektiva egenskaper inte ger en indikation på att produkten varken är överdragen eller belagd, utan behandlad på annat sätt (t.ex. tryckt).

Image 36

| 5911 | Produkter och artiklar av textilmaterial, för tekniskt bruk, specificerade i anmärkning 7 till detta kapitel

  Detta nummer omfattar de textilvaror som definieras i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5911 , i form av längdvara eller tillskurna enligt anmärkning 7 a till detta kapitel samt textilvaror för tekniskt bruk (med undantag av varor enligt nr 5908 00 00 till 5910 00 00 ) tillskurna i annan form än kvadratisk eller rektangulär, sammanfogade eller konfektionerade på annat sätt, som framställts av ovanstående varor i form av längdvara eller av andra textilvaror.
  Beträffande definitionen av uttrycket ”textilvävnader” hänvisas till anmärkning 1 till detta kapitel. |
| --- | --- |
| 5911 10 00 | Textilvävnader, filt och filtbelagda vävnader, överdragna, belagda eller laminerade med gummi, läder eller annat material, av sådana slag som används till kardbeslag samt liknande varor av sådana slag som används för annat tekniskt bruk, inbegripet band av sammet impregnerat med gummi för överdragning av vävspolar (vävbommar)

  Produkter enligt detta undernummer ska föreligga som längdvara eller i avpassade längder eller tillskurna till kvadratisk eller rektangulär form. I andra former klassificeras de enligt undernr 5911 90 10 till 5911 90 99 .
  Som ”liknande varor för annat tekniskt bruk” anses enligt texten i motsvarande undernummer endast textilvävnader, filt och filtbelagda vävnader i kombination med andra material (t.ex. gummi eller läder). Bland dessa varor kan nämnas tryckdukar kombinerade med gummi, som används för beläggning av rotationspresscylindrar och som har en vikt av mindre än 1 500  g/m2 (oavsett förhållandet mellan textilmaterialet och gummit) eller en vikt av mer än 1 500  g/m2 om de består av mer än 50 viktprocent textilmaterial. Dukar med en vikt av mer än 1 500  g/m2 och bestående av minst 50 viktprocent gummi klassificeras enligt nr 4008 .
  Detta undernummer omfattar också drivremmar och transportband bestående av två vävda band av polyamid som är lagda på varandra med ett mellanlägg av ett eller flera flatvävda band av flätningsmaterial som endast utgör förstärkning, varvid samtliga band pressas samman med hjälp av klister under tryck- och värmepåverkan, med en tjocklek av högst 3 mm, i form av längdvara eller avpassade längder. Remmar och band av detta slag, med en tjocklek av minst 3 mm eller med hopfogade ändar eller försedda med hopfogningsanordningar omfattas av undernr 5910 00 00 .
  Undernumret omfattar inte textilvävnader med enkel varp och väft, överdragna med plast (nr 5903 ) eller gummi (nr 4008 eller 5906 ). |
| 5911 20 00 | Siktduk, även konfektionerad

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5911 , A 2.
  Dessa vävnader kan föreligga i form av längdvara eller vara konfektionerade med hänsyn till användningsområdet (t.ex. i tillskurna längder, bandkantade eller försedda med metallöljetter).
  Siktduk i form av längdvara (okonfektionerad siktduk) ska vara försedd med outplånliga märken som gör att den klart och entydigt identifieras såsom avsedd för siktning eller liknande industriellt bruk:






  — | Ett märke i form av en rektangel med markerade diagonaler ska avbildas med jämna mellanrum utefter vävnadens båda sidor utan att beröra stadkanterna, på sådant sätt att avståndet mellan två på varandra följande märken utefter en sida, mätt mellan de sidor av rektanglarna som vetter mot varandra, är högst en meter och att märkena på en sida är placerade så att de är halvvägs mellan dem som finns på den andra sidan (mittpunkten i varje märke ska vara på samma avstånd från mittpunkterna i de två närmaste märkena på motsatta sidan). |

5911

Produkter och artiklar av textilmaterial, för tekniskt bruk, specificerade i anmärkning 7 till detta kapitel

Detta nummer omfattar de textilvaror som definieras i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5911 , i form av längdvara eller tillskurna enligt anmärkning 7 a till detta kapitel samt textilvaror för tekniskt bruk (med undantag av varor enligt nr 5908 00 00 till 5910 00 00 ) tillskurna i annan form än kvadratisk eller rektangulär, sammanfogade eller konfektionerade på annat sätt, som framställts av ovanstående varor i form av längdvara eller av andra textilvaror.

Beträffande definitionen av uttrycket ”textilvävnader” hänvisas till anmärkning 1 till detta kapitel.

5911 10 00

Textilvävnader, filt och filtbelagda vävnader, överdragna, belagda eller laminerade med gummi, läder eller annat material, av sådana slag som används till kardbeslag samt liknande varor av sådana slag som används för annat tekniskt bruk, inbegripet band av sammet impregnerat med gummi för överdragning av vävspolar (vävbommar)

Produkter enligt detta undernummer ska föreligga som längdvara eller i avpassade längder eller tillskurna till kvadratisk eller rektangulär form. I andra former klassificeras de enligt undernr 5911 90 10 till 5911 90 99 .

Som ”liknande varor för annat tekniskt bruk” anses enligt texten i motsvarande undernummer endast textilvävnader, filt och filtbelagda vävnader i kombination med andra material (t.ex. gummi eller läder). Bland dessa varor kan nämnas tryckdukar kombinerade med gummi, som används för beläggning av rotationspresscylindrar och som har en vikt av mindre än 1 500  g/m2 (oavsett förhållandet mellan textilmaterialet och gummit) eller en vikt av mer än 1 500  g/m2 om de består av mer än 50 viktprocent textilmaterial. Dukar med en vikt av mer än 1 500  g/m2 och bestående av minst 50 viktprocent gummi klassificeras enligt nr 4008 .

Detta undernummer omfattar också drivremmar och transportband bestående av två vävda band av polyamid som är lagda på varandra med ett mellanlägg av ett eller flera flatvävda band av flätningsmaterial som endast utgör förstärkning, varvid samtliga band pressas samman med hjälp av klister under tryck- och värmepåverkan, med en tjocklek av högst 3 mm, i form av längdvara eller avpassade längder. Remmar och band av detta slag, med en tjocklek av minst 3 mm eller med hopfogade ändar eller försedda med hopfogningsanordningar omfattas av undernr 5910 00 00 .

Undernumret omfattar inte textilvävnader med enkel varp och väft, överdragna med plast (nr 5903 ) eller gummi (nr 4008 eller 5906 ).

5911 20 00

Siktduk, även konfektionerad

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5911 , A 2.

Dessa vävnader kan föreligga i form av längdvara eller vara konfektionerade med hänsyn till användningsområdet (t.ex. i tillskurna längder, bandkantade eller försedda med metallöljetter).

Siktduk i form av längdvara (okonfektionerad siktduk) ska vara försedd med outplånliga märken som gör att den klart och entydigt identifieras såsom avsedd för siktning eller liknande industriellt bruk:

—

Ett märke i form av en rektangel med markerade diagonaler ska avbildas med jämna mellanrum utefter vävnadens båda sidor utan att beröra stadkanterna, på sådant sätt att avståndet mellan två på varandra följande märken utefter en sida, mätt mellan de sidor av rektanglarna som vetter mot varandra, är högst en meter och att märkena på en sida är placerade så att de är halvvägs mellan dem som finns på den andra sidan (mittpunkten i varje märke ska vara på samma avstånd från mittpunkterna i de två närmaste märkena på motsatta sidan).

| — | Tjockleken på de linjer som utgör rektangelns sidor ska vara 5 mm, och på de linjer som utgör diagonalerna 7 mm. Rektangeln ska vara minst 8 cm lång och minst 5 cm bred, mätt från ytterranden av linjerna. |
| --- | --- |

—

Tjockleken på de linjer som utgör rektangelns sidor ska vara 5 mm, och på de linjer som utgör diagonalerna 7 mm. Rektangeln ska vara minst 8 cm lång och minst 5 cm bred, mätt från ytterranden av linjerna.

| — | Märkena ska tryckas i en enda färg, som ska kontrastera mot vävnadens färg. De ska vara outplånliga. |
| --- | --- |

—

Märkena ska tryckas i en enda färg, som ska kontrastera mot vävnadens färg. De ska vara outplånliga.

Varje märke ska placeras så att rektangelns långsidor är parallella med vävnadens varp (se skissen nedan):

Image 37

Tullmyndigheterna får godta andra märkningssätt om dessa gör det möjligt att klart och entydigt fastställa att varorna är avsedda för industriellt bruk, såsom siktning och filtrering, och inte för tillverkning av kläder eller liknande användning.

Detta undernummer omfattar inte ramar för screentryck, bestående av en vävnad monterad på ett stativ (undernr 5911 90 99 ), handsiktar och handsåll (nr 9604 00 00 ).

5911 90 10
  till
  5911 90 99

Andra slag

Dessa undernummer omfattar de textilvaror som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5911 , A, med undantag av de textilvävnader som specificeras i undernr 5911 10 00 , 5911 20 00 och 5911 40 00 , samt de varor som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 5911 , B, med undantag av konfektionerad siktduk enligt undernr 5911 20 00 och de varor som omfattas av undernr 5911 31 11 till 5911 32 90 .

Beträffande klassificeringen av artiklar som är bildade av hoplänkade spiraler av monofilamentgarn och har liknande användning som de textilvävnader och den filt som används i pappersmaskiner och liknande maskiner hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5911 90 .

KAPITEL 60

DUKVAROR AV TRIKÅ

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

| 6002 | Dukvaror av trikå med en bredd av högst 30 cm, innehållande minst 5 viktprocent töjfibergarn eller gummitråd, andra än varor enligt nr 6001

  Beträffande definitionen av uttrycket ”töjfibergarn” hänvisas till anmärkning 13 till denna avdelning. |
| --- | --- |
| 6003 | Dukvaror av trikå med en bredd av högst 30 cm, andra än varor enligt nr 6001
  eller
  6002 |
| 6003 30 10 | Raschelspetsar

  Raschelspetsar är spetsaktigt mönstrade dukvaror som framställs på jacquardraschelmaskiner. Olika mönster och botten kan därvid ge olika materialtäthet. Genom variationer i tätheten uppnås schatteringar och relief i mönstret. |
| 6004 | Dukvaror av trikå med en bredd av mer än 30 cm, innehållande minst 5 viktprocent töjfibergarn eller gummitråd, andra än varor enligt nr 6001

  Beträffande definitionen av uttrycket ”töjfibergarn” hänvisas till anmärkning 13 till denna avdelning. |
| 6005 | Varptrikå (inbegripet sådan dukvara som tillverkats i galonstickmaskin), andra än varor enligt nr 6001
  –
  6004

  Varptrikå är varor som framställs på varptrikåmaskiner, raschelmaskiner eller galonstickmaskiner och i motsats till väfttrikå erhålls genom att trådar i varpriktningen binder varandra i maskor. Varptrikå utgörs av ett eller flera i längsriktningen löpande trådsystem i vilka de bredvid varandra liggande trådarna sammanflätas sidoledes och samtidigt formas till maskor (se även de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 60, allmänna anvisningar, A II).
  Galonstickmaskinen är en maskintyp som hör till gruppen varptrikåmaskiner och arbetar med ett i längsriktningen löpande varpsystem och ett horisontellt väftsystem. Galonstickmaskiner används ofta för framställning av stickade band för klädtillverkning (elastiska band för linning och benavslut, namnband, axelband, kantband, svettband och blixtlåsband) och för framställning av gardiner och möbelband. |

6002

Dukvaror av trikå med en bredd av högst 30 cm, innehållande minst 5 viktprocent töjfibergarn eller gummitråd, andra än varor enligt nr 6001

Beträffande definitionen av uttrycket ”töjfibergarn” hänvisas till anmärkning 13 till denna avdelning.

6003

Dukvaror av trikå med en bredd av högst 30 cm, andra än varor enligt nr 6001
  eller
  6002

6003 30 10

Raschelspetsar

Raschelspetsar är spetsaktigt mönstrade dukvaror som framställs på jacquardraschelmaskiner. Olika mönster och botten kan därvid ge olika materialtäthet. Genom variationer i tätheten uppnås schatteringar och relief i mönstret.

6004

Dukvaror av trikå med en bredd av mer än 30 cm, innehållande minst 5 viktprocent töjfibergarn eller gummitråd, andra än varor enligt nr 6001

Beträffande definitionen av uttrycket ”töjfibergarn” hänvisas till anmärkning 13 till denna avdelning.

6005

Varptrikå (inbegripet sådan dukvara som tillverkats i galonstickmaskin), andra än varor enligt nr 6001
  –
  6004

Varptrikå är varor som framställs på varptrikåmaskiner, raschelmaskiner eller galonstickmaskiner och i motsats till väfttrikå erhålls genom att trådar i varpriktningen binder varandra i maskor. Varptrikå utgörs av ett eller flera i längsriktningen löpande trådsystem i vilka de bredvid varandra liggande trådarna sammanflätas sidoledes och samtidigt formas till maskor (se även de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 60, allmänna anvisningar, A II).

Galonstickmaskinen är en maskintyp som hör till gruppen varptrikåmaskiner och arbetar med ett i längsriktningen löpande varpsystem och ett horisontellt väftsystem. Galonstickmaskiner används ofta för framställning av stickade band för klädtillverkning (elastiska band för linning och benavslut, namnband, axelband, kantband, svettband och blixtlåsband) och för framställning av gardiner och möbelband.

KAPITEL 61

KLÄDER OCH TILLBEHÖR TILL KLÄDER, AV TRIKÅ

Allmänna anmärkningar

| 1. | Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar. |
| --- | --- |

1.

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

| 2. | Beträffande klassificeringen av klädesplagg som föreligger i satser för försäljning i detaljhandeln hänvisas till anmärkning 14 till denna avdelning. |
| --- | --- |

2.

Beträffande klassificeringen av klädesplagg som föreligger i satser för försäljning i detaljhandeln hänvisas till anmärkning 14 till denna avdelning.

| 3. | När ett plagg i en kostym eller ensemble enligt nr 6103 eller 6104 har besättningar eller dekorationer som inte finns på det eller de andra plaggen klassificeras alla dessa plagg som kostymer eller ensembler förutsatt att dessa besättningar eller dekorationer är av mindre betydelse och begränsade till ett eller två ställen på plagget (t.ex. på kragen, nedersta delen av ärmarna, slagen eller fickorna).
  Om dessa dekorationer har framställts vid stickningen av plaggen klassificeras dessa inte som kostymer eller ensembler om inte dekorationen är en logotyp eller liknande märke. |
| --- | --- |

3.

När ett plagg i en kostym eller ensemble enligt nr 6103 eller 6104 har besättningar eller dekorationer som inte finns på det eller de andra plaggen klassificeras alla dessa plagg som kostymer eller ensembler förutsatt att dessa besättningar eller dekorationer är av mindre betydelse och begränsade till ett eller två ställen på plagget (t.ex. på kragen, nedersta delen av ärmarna, slagen eller fickorna).

Om dessa dekorationer har framställts vid stickningen av plaggen klassificeras dessa inte som kostymer eller ensembler om inte dekorationen är en logotyp eller liknande märke.

| 4. | Plagg för överdelen av kroppen i motsats till plagg för nederdelen av kroppen och plagg för hela kroppen (t.ex. överrockar/kappor , klänningar) är plagg som






  — | att döma av deras yttre egenskaper (stil, snitt etc.) tydligt är avsedda att bäras som t.ex. anoraker, (kostym-) jackor och överdelar till ensembler, skjortor och blusar, pyjamasöverdelar, tröjor, koftor och västar, överdelar till skiddräkter etc. (Om inte annat föreskrivs behöver dessa kläder inte helt täcka överdelen av kroppen.) och som |
| --- | --- | --- |

4.

Plagg för överdelen av kroppen i motsats till plagg för nederdelen av kroppen och plagg för hela kroppen (t.ex. överrockar/kappor , klänningar) är plagg som

—

att döma av deras yttre egenskaper (stil, snitt etc.) tydligt är avsedda att bäras som t.ex. anoraker, (kostym-) jackor och överdelar till ensembler, skjortor och blusar, pyjamasöverdelar, tröjor, koftor och västar, överdelar till skiddräkter etc. (Om inte annat föreskrivs behöver dessa kläder inte helt täcka överdelen av kroppen.) och som

| — | inte går längre ned än till mitten av låret. På grund av modets växlingar kan dock delar av dessa plagg gå längre ner på låret (t.ex. moderiktiga prydnadsfransar, men också traditionella frackskörtar), men dessa behöver inte räknas in i plaggets längd, eftersom de inte förändrar plaggets funktion att täcka överkroppen. |
| --- | --- |

—

inte går längre ned än till mitten av låret. På grund av modets växlingar kan dock delar av dessa plagg gå längre ner på låret (t.ex. moderiktiga prydnadsfransar, men också traditionella frackskörtar), men dessa behöver inte räknas in i plaggets längd, eftersom de inte förändrar plaggets funktion att täcka överkroppen.

| 6101 | Överrockar, bilrockar, slängkappor, anoraker, skidjackor, vindjackor och liknande ytterkläder, av trikå, för män eller pojkar, andra än sådana enligt nr 6103

  De förklarande anmärkningarna till undernr 6201 91 00 till 6201 99 00 gäller i tillämpliga delar. |
| --- | --- |
| 6101 20 10 | Överrockar, bilrockar, slängkappor o.d.

  De ”överrockar o.d.” som omfattas av detta undernummer kännetecknas bland annat av att de når ned åtminstone till mitten av låret.
  I allmänhet har plagg i standardstorlekar (normalstorlekar) för män (pojkar undantagna) den minimilängd som erfordras, om plagget plant liggande, från kragsömmens högsta punkt (motsvarande platsen för den sjunde halskotan) till fållens nederkant har den längd i centimeter som anges i nedanstående tabell (se skissen).



  Längdangivelserna i tabellen utgör ett medelvärde för de olika standardstorlekarna (normalstorlekarna) på plagg för män (pojkar undantagna) i storlekarna S (small, liten), M (medium, mellanstor) och L (large, stor).

  Plaggets rygglängd i centimeter från kragsömmen till nederkanten på plagget i standardstorlekar för män (pojkar undantagna)




  Plagg som inte har den minimilängd som krävs för klassificering som överrockar o.d. med undantag för bilrockar (bilrockar o.d. – se följande definition) som omfattas av samma nummer, ska klassificeras enligt undernr 6101 20 90 , 6101 30 90 eller 6101 90 80 .

  Bilrockar

  Bilrockar är löst sittande, långärmade ytterplagg som bärs över andra plagg och skyddar mot väder och vind. Dessa rockar framställs i allmänhet av kraftiga textilmaterial, med undantag av sådana material som omfattas av nr 5903 , 5906 eller 5907 00 00 . Bilrockarnas längd varierar från grenlängd till mitten på låret. De kan vara enkel- eller dubbelknäppta.
  Bilrockar har i allmänhet följande kännetecken:






  — | genomgående öppning framtill som stängs med knappar eller ibland med blixtlås eller tryckknappar, |

6101

Överrockar, bilrockar, slängkappor, anoraker, skidjackor, vindjackor och liknande ytterkläder, av trikå, för män eller pojkar, andra än sådana enligt nr 6103

De förklarande anmärkningarna till undernr 6201 91 00 till 6201 99 00 gäller i tillämpliga delar.

6101 20 10

Överrockar, bilrockar, slängkappor o.d.

De ”överrockar o.d.” som omfattas av detta undernummer kännetecknas bland annat av att de når ned åtminstone till mitten av låret.

I allmänhet har plagg i standardstorlekar (normalstorlekar) för män (pojkar undantagna) den minimilängd som erfordras, om plagget plant liggande, från kragsömmens högsta punkt (motsvarande platsen för den sjunde halskotan) till fållens nederkant har den längd i centimeter som anges i nedanstående tabell (se skissen).

Image 38

Längdangivelserna i tabellen utgör ett medelvärde för de olika standardstorlekarna (normalstorlekarna) på plagg för män (pojkar undantagna) i storlekarna S (small, liten), M (medium, mellanstor) och L (large, stor).

Plaggets rygglängd i centimeter från kragsömmen till nederkanten på plagget i standardstorlekar för män (pojkar undantagna)

Image 39

Plagg som inte har den minimilängd som krävs för klassificering som överrockar o.d. med undantag för bilrockar (bilrockar o.d. – se följande definition) som omfattas av samma nummer, ska klassificeras enligt undernr 6101 20 90 , 6101 30 90 eller 6101 90 80 .

Bilrockar

Bilrockar är löst sittande, långärmade ytterplagg som bärs över andra plagg och skyddar mot väder och vind. Dessa rockar framställs i allmänhet av kraftiga textilmaterial, med undantag av sådana material som omfattas av nr 5903 , 5906 eller 5907 00 00 . Bilrockarnas längd varierar från grenlängd till mitten på låret. De kan vara enkel- eller dubbelknäppta.

Bilrockar har i allmänhet följande kännetecken:

—

genomgående öppning framtill som stängs med knappar eller ibland med blixtlås eller tryckknappar,

| — | foder som kan vara avtagbart (även vadderat eller matelasserat), |
| --- | --- |

—

foder som kan vara avtagbart (även vadderat eller matelasserat),

| — | sprund mitt bak eller i sidorna. |
| --- | --- |

—

sprund mitt bak eller i sidorna.

De kan också ha:

| — | fickor, |
| --- | --- |

—

fickor,

| — | krage. |
| --- | --- |

—

krage.

Bilrockar får inte ha följande kännetecken:

| — | kapuschong, |
| --- | --- |

—

kapuschong,

| — | dragsko eller annan hopdragningsanordning i midjan eller i nederkanten. Bälte är dock tillåtet. |
| --- | --- |

—

dragsko eller annan hopdragningsanordning i midjan eller i nederkanten. Bälte är dock tillåtet.

Vad avser bilrockar skall med uttrycket ”o.d.” förstås plagg som har samma kännetecken som bilrockar men har kapuschong.

6101 30 10

Överrockar, bilrockar, slängkappor o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6101 20 10 .

6101 90 20

Överrockar, bilrockar, slängkappor o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6101 20 10 .

6102

Kappor (inbegripet slängkappor), bilrockar, anoraker, skidjackor, vindjackor och liknande ytterkläder, av trikå, för kvinnor eller flickor, andra än sådana enligt nr 6104

De förklarande anmärkningarna till undernr 6201 91 00 till 6201 99 00 gäller i tillämpliga delar.

6102 10 10

Kappor (inbegripet slängkappor), bilrockar o.d.

De förklarande anmärkningarna till undernr 6101 20 10 gäller i tillämpliga delar varvid motsvarande mått på plagg för kvinnor (flickor undantagna) är följande:

Plaggets rygglängd i centimeter från kragsömmen till nederkanten på plagget i standardstorlekar för kvinnor (flickor undantagna)

Image 40

6102 20 10

Kappor (inbegripet slängkappor), bilrockar o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6102 10 10 .

6102 30 10

Kappor (inbegripet slängkappor), bilrockar o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6102 10 10 .

6102 90 10

Kappor (inbegripet slängkappor), bilrockar o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6102 10 10 .

6104

Dräkter, ensembler, kavajer, blazrar, jackor, klänningar, kjolar, byxkjolar och byxor, av trikå, för kvinnor eller flickor

6104 41 00
  till
  6104 49 00

Klänningar

Som ”klänningar” betraktas plagg som är avsedda att täcka kroppen och som vanligtvis börjar vid axlarna och eventuellt når ned till anklarna eller längre, försedda med ärmar eller ärmlösa. De ska kunna bäras utan att det samtidigt är nödvändigt att bära något ytterligare plagg. Denna term omfattar även genomskinliga klänningar. Bärandet av underkläder utesluter inte att dessa plagg klassificeras som klänningar. Om överdelen av sådana plagg har hängslen och bröstlapp framtill eller både fram- och baktill anses de endast som klänningar om bröstlappens storlek, snitt och placering tillåter att de kan bäras på samma sätt som ovan. Om detta inte är fallet klassificeras dessa plagg som kjolar enligt undernr 6104 51 00 till 6104 59 00 .

6104 51 00
  till
  6104 59 00

Kjolar och byxkjolar

Med ”kjolar” avses plagg för nederdelen av kroppen som vanligtvis börjar i midjan och eventuellt når ned till anklarna eller längre. Kjolar är plagg som måste bäras tillsammans med minst ett annat plagg, t.ex. en T-shirt, skjorta, blus, skjortblus, pullover eller ett liknande plagg för den övre delen av kroppen. Även om sådana plagg har hängslen mister de inte sin väsentliga karaktär av kjol.

Även om plaggen förutom hängslen också har bröstlapp framtill eller motsvarande isättning baktill klassificeras de som kjolar enligt dessa undernummer förutsatt att bröstlappens storlek, snitt och placering inte tillåter att de kan bäras utan något av ovannämnda plagg. Byxkjolar är plagg med ovanstående kännetecken men som omsluter varje ben för sig. De skiljer sig från shorts och byxor genom sitt snitt och sin vidd.

6106

Blusar, skjortor och skjortblusar av trikå, för kvinnor eller flickor

Blusar

Blusar för kvinnor eller flickor är lätta, modebetonade, ofta ledigt sittande plagg för överdelen av kroppen, med eller utan ärmar och krage, med alla slags halsringningar eller åtminstone axelband och med knappar eller andra tillslutningsanordningar som kan undvaras endast om plagget är mycket urringat och eventuellt försett med dekoration i form av en slips, halskrås, kravatt, spets eller broderi.

Skjortor och skjortblusar

Skjortor och skjortblusar för kvinnor eller flickor är plagg för överdelen av kroppen. De har en hel eller partiell öppning som börjar vid halsringningen, ärmar och i allmänhet krage, eventuellt fickor, dock endast ovanför midjan. Dessa plagg är av samma snitt som skjortor för män eller pojkar och därför är öppningen i regel placerad på framsidan. Öppningen tillsluts eller har kanter som överlappar varandra från höger till vänster.

Till följd av anmärkning 9 till detta kapitel får skjortor och skjortblusar enligt detta nummer ha en öppning vars kanter inte överlappar varandra.

Plagg enligt detta nummer når nedanför midjan, varvid blusar i allmänhet är kortare än de andra plagg som nämns ovan.

Detta nummer omfattar inte plagg som på grund av längden klart kan uppfattas som avsedda att bäras som klänningar.

6107

Kalsonger, nattskjortor, pyjamas, badrockar, morgonrockar och liknande artiklar, av trikå, för män eller pojkar

6107 21 00
  till
  6107 29 00

Nattskjortor och pyjamas

Dessa undernummer omfattar bl.a. pyjamas av trikå, för män eller pojkar, som på grund av sitt allmänna utseende och materialets beskaffenhet klart kan uppfattas som avsedda att bäras enbart eller huvudsakligen som nattdräkt.

Pyjamas består av två plagg:

| — | Ett plagg för överdelen av kroppen, i allmänhet jackliknande. |
| --- | --- |

—

Ett plagg för överdelen av kroppen, i allmänhet jackliknande.

| — | Ett plagg bestående av långa eller korta byxor av enkelt snitt, med eller utan öppning framtill. |
| --- | --- |

—

Ett plagg bestående av långa eller korta byxor av enkelt snitt, med eller utan öppning framtill.

Delarna till dessa pyjamas måste i storlekshänseende överensstämma med varandra och överensstämma beträffande snitt, använt material, färger, dekorationer och finish, så att det klart framgår att de är avsedda att bäras tillsammans av en och samma person.

Pyjamas ska kunna uppfattas som bekväma att bäras som nattdräkt genom följande:

| — | Materialets beskaffenhet. |
| --- | --- |

—

Materialets beskaffenhet.

| — | Deras i allmänhet lediga passform. |
| --- | --- |

—

Deras i allmänhet lediga passform.

| — | Avsaknaden av obekväma detaljer, t.ex. stora eller klumpiga knappar och alltför mycket dekorationer. |
| --- | --- |

—

Avsaknaden av obekväma detaljer, t.ex. stora eller klumpiga knappar och alltför mycket dekorationer.

Hela nattdräkter av overalltyp, som täcker både överdelen och nederdelen av kroppen och omsluter varje ben för sig, klassificeras enligt undernr 6107 91 00 eller 6107 99 00 .

6108

Underklänningar, underkjolar, underbyxor, trosor, nattlinnen, pyjamas, negligéer, badrockar, morgonrockar och liknande artiklar, av trikå, för kvinnor eller flickor

6108 31 00
  till
  6108 39 00

Nattlinnen och pyjamas

Dessa undernummer omfattar bl.a. pyjamas av trikå, för kvinnor eller flickor, som på grund av sitt allmänna utseende och materialets art klart kan uppfattas som avsedda att bäras enbart eller huvudsakligen som nattdräkt.

Pyjamas består av två plagg:

| — | Ett plagg för överdelen av kroppen, i allmänhet i typ av en jacka, tröja eller liknande. |
| --- | --- |

—

Ett plagg för överdelen av kroppen, i allmänhet i typ av en jacka, tröja eller liknande.

| — | Ett plagg bestående av långa eller korta byxor av enkelt snitt, med eller utan öppning. |
| --- | --- |

—

Ett plagg bestående av långa eller korta byxor av enkelt snitt, med eller utan öppning.

Delarna till dessa pyjamas måste i storlekshänseende överensstämma med varandra och överensstämma beträffande snitt, använt material, färger, dekorationer och finish, så att det klart framgår att de är avsedda att bäras tillsammans av en och samma person.

Pyjamas ska kunna uppfattas som bekväma att bäras som nattdräkt genom följande:

| — | Materialets beskaffenhet. |
| --- | --- |

—

Materialets beskaffenhet.

| — | Deras i allmänhet lediga passform. |
| --- | --- |

—

Deras i allmänhet lediga passform.

| — | Avsaknaden av obekväma detaljer, t.ex. stora eller klumpiga knappar och alltför mycket dekorationer. |
| --- | --- |

—

Avsaknaden av obekväma detaljer, t.ex. stora eller klumpiga knappar och alltför mycket dekorationer.

Kombinationer som går under beteckningen ”babydolls”, som består av ett mycket kort nattlinne med tillhörande underbyxor, anses också som pyjamas.

Hela nattdräkter av overalltyp, som täcker både överdelen och nederdelen av kroppen och omsluter varje ben för sig, klassificeras enligt undernr 6108 91 00 till 6108 99 00 .

6109

T-tröjor, undertröjor och liknande tröjor, av trikå

Plagg av den typ som nämns i kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel, med en partiell öppning framtill som börjar vid halsringningen, som tillsluts eller vars kanter endast överlappar varandra eller inte överlappar varandra alls, omfattas inte av detta undernummer. De omfattas i regel av nr 6105 eller 6106 beroende på beskaffenhet, i enlighet med bestämmelserna i anmärkningarna 4 och 9 till detta kapitel eller, i fråga om ärmlösa plagg för män eller pojkar, av nr 6114 , i enlighet med bestämmelserna i anmärkning 4, andra meningen till detta kapitel.

6110

Tröjor, pullovrar, koftor, västar och liknande artiklar, av trikå

Detta nummer omfattar plagg för överdelen av kroppen, försedda med ärmar eller ärmlösa, med alla slags halsringningar, med krage eller kraglösa, med eller utan fickor.

Dessa plagg har i allmänhet en bård eller resårstickning i nederkanten, runt halsringningen och i ärmsluten eller runt armhålen.

De kan vara framställda av alla typer av trikåmaterial, även lätta och finstickade material, av alla slags textilfibrer.

De kan vara försedda med alla former av dekorationer, även spetsar och broderier.

Detta nummer omfattar bl.a. följande plagg:

| 1. | Tröjor och pullovrar, inbegripet sweatshirts (med V-ringning, rund ringning eller båtringning eller med rullkrage, polokrage eller halvpolokrage) som dras över huvudet och i regel varken har öppning i halsringningen eller någon form av tillslutning. |
| --- | --- |

1.

Tröjor och pullovrar, inbegripet sweatshirts (med V-ringning, rund ringning eller båtringning eller med rullkrage, polokrage eller halvpolokrage) som dras över huvudet och i regel varken har öppning i halsringningen eller någon form av tillslutning.

| 2. | Liknande plagg som ovanstående, med krage eller kraglösa, men med en partiell öppning som börjar vid halsringningen, t.ex. framtill eller på axeln, som stängs med knappar eller andra tillslutningsanordningar. |
| --- | --- |

2.

Liknande plagg som ovanstående, med krage eller kraglösa, men med en partiell öppning som börjar vid halsringningen, t.ex. framtill eller på axeln, som stängs med knappar eller andra tillslutningsanordningar.

| 3. | Västar och koftor som har hel öppning framtill med eller utan knappar eller annan tillslutningsanordning, med krage eller kraglösa. |
| --- | --- |

3.

Västar och koftor som har hel öppning framtill med eller utan knappar eller annan tillslutningsanordning, med krage eller kraglösa.

| 4. | Plagg som går under benämningen ”jumperset”, bestående av en jumper med ärmar eller ärmlös och en kofta med långa eller korta ärmar. Dessa plagg måste vara av överensstämmande storlek och av samma material och färger. Eventuella mönster och dekorationer måste också vara samma på båda plaggen. |
| --- | --- |

4.

Plagg som går under benämningen ”jumperset”, bestående av en jumper med ärmar eller ärmlös och en kofta med långa eller korta ärmar. Dessa plagg måste vara av överensstämmande storlek och av samma material och färger. Eventuella mönster och dekorationer måste också vara samma på båda plaggen.

| 5. | Plagg som beskrivs i någon av ovanstående punkter, som är framställda i lätt material av den typ som används till T-tröjor och liknande plagg och har knytband, ribbstickat midjeband eller andra hopdragningsanordningar i nederkanten. |
| --- | --- |

5.

Plagg som beskrivs i någon av ovanstående punkter, som är framställda i lätt material av den typ som används till T-tröjor och liknande plagg och har knytband, ribbstickat midjeband eller andra hopdragningsanordningar i nederkanten.

| Detta nummer omfattar inte följande:






  a) | Blusar för kvinnor eller flickor (nr 6106 ). |
| --- | --- |

Detta nummer omfattar inte följande:

a)

Blusar för kvinnor eller flickor (nr 6106 ).

| b) | Anoraker, vindjackor och liknande ytterkläder (nr 6101 eller 6102 ). |
| --- | --- |

b)

Anoraker, vindjackor och liknande ytterkläder (nr 6101 eller 6102 ).

| c) | T-tröjor, undertröjor och liknande tröjor (nr 6109 ). |
| --- | --- |

c)

T-tröjor, undertröjor och liknande tröjor (nr 6109 ).

6110 12 10
  och
  6110 12 90

Av kashmirget

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 5102 11 .

6110 20 10

Lätta tröjor och lätta jumprar med rull-, polo- eller turtleneckkrage

Som lätta tröjor och lätta jumprar med rull-, polo- eller turtleneckrage betraktas följande plagg: Lätta, tättsittande, finstickade plagg för överdelen av kroppen, i en eller flera färger, med ärmar eller ärmlösa och med rull-, polo- eller turtleneckrage, utan öppning.

Med uttrycket ”finstickning” förstås stickning som har minst 12 maskor per cm i vardera riktningen, räknat på den ena sidan av ett prov på 10 × 10 cm.

Lätta tröjor och lätta jumprar med rull-, polo- eller turtleneckrage är i allmänhet stickade i enkeljersey (slätstickning), resårstickning (1 rät × 1 avig) eller interlock.

Enkeljersey (slätstickning) är den enklaste formen av väfttrikå (figur 1), där maskorna på rätsidan framträder som små V eller omvända V (figur 2) och maskorna på avigsidan som sammanhängande öglor (figur 3).

Image 41

Image 42

Resårstickning (fin resårstickning), 1 rät × 1 avig (figur 4), består av en rät och en avig maska omväxlande i varje varv (figur 5) så att varans maskstavar består av upphöjningar (ribbor) som motsvaras av fördjupningar på den andra sidan. Båda sidorna på den stickade varan har samma utseende (figur 6 och 7).

Image 43

Image 44

Image 45

Interlock är dubbel resårstickning som har samma utseende på båda sidorna. Denna effekt uppnås genom att sticka maskorna från två ribbor stickas in i varandra (figur 8) på så sätt att en maska från den ena ribban skiftas med en maska från motsvarande ribba på den andra sidan (figur 9). Ribborna på den ena sidan av motsvarar alltså ribborna på den andra sidan (figur 10 och 11).

Image 46

Image 47

Image 48

6110 30 10

Lätta tröjor och lätta jumprar med rull-, polo- eller turtleneckkrage

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6110 20 10 .

6111

Babykläder och tillbehör till sådana kläder, av trikå

Se anmärkning 6 a till detta kapitel.

Detta nummer omfattar en rad plagg avsedda för små barn med en kroppslängd av högst 86 cm (i allmänhet ett ca 18 månader gammalt barn). Hit hör t.ex. rockar, babykappor, täckjackor, åkdräkter, morgonrockar, tvådelade dräkter, sparkbyxor, långbyxor, damasker, lekdräkter, västar, vindjackor, klänningar, kjolar, bolerojackor, jackor, anoraker, slängkappor, tunikor, blusar, skjortblusar, kortbyxor och liknande.

Vissa av dessa plagg är babyutstyrsel. I fråga om vissa typer av babyutstyrsel går storleken inte att fastställa; sådana plagg klassificeras under denna rubrik om det är uppenbart att plagget är avsett för spädbarn.

Detta gäller t.ex.:

| 1. | Dopklänningar. |
| --- | --- |

1.

Dopklänningar.

| 2. | ”Burnuser”: Små ärmlösa mantlar med kapuschong. |
| --- | --- |

2.

”Burnuser”: Små ärmlösa mantlar med kapuschong.

| 3. | Åkdräkter: Plagg med kapuschong och ärmar som är en kombination av rock och åkpåse (helt stängd nertill). |
| --- | --- |

3.

Åkdräkter: Plagg med kapuschong och ärmar som är en kombination av rock och åkpåse (helt stängd nertill).

| 4. | Sovpåsar med ärmar eller armhål, även stoppade, för spädbarn. Som exempel, se nedanstående fotografi. |
| --- | --- |

4.

Sovpåsar med ärmar eller armhål, även stoppade, för spädbarn. Som exempel, se nedanstående fotografi.

Image 49

6112

Träningsoveraller, skiddräkter, baddräkter och badbyxor, av trikå

6112 11 00
  till
  6112 19 00

Träningsoveraller

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6112 , A.

6112 31 10
  till
  6112 39 90

Badbyxor och baddräkter för män eller pojkar

Se den engelskspråkiga versionen av de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6112 , C. Av denna framgår att nr 6112 bl.a. omfattar knitted or crocheted swimming shorts, whether or not elastic (badshorts av trikå, även elastisk).

Med badshorts avses plagg som på grund av sitt allmänna utseende, sin skärning och materialets beskaffenhet klart kan uppfattas som avsedda att bäras enbart eller huvudsakligen som badplagg och inte som kortbyxor (shorts) enligt nr 6103 eller 6104 . I allmänhet är de helt eller delvis gjorda av syntetmaterial.

Badshorts måste ha följande kännetecken:

| — | en fastsydd innerbyxa eller åtminstone ett foder framtill eller i grenen. |
| --- | --- |

—

en fastsydd innerbyxa eller åtminstone ett foder framtill eller i grenen.

| — | en åtsittande linning (t.ex. en dragsko eller en linning av resår). |
| --- | --- |

—

en åtsittande linning (t.ex. en dragsko eller en linning av resår).

Badshorts får ha fickor förutsatt att

| — | ytterfickor har en fast tillslutningsanordning (t.ex. ett blixtlås eller kardborrband som stänger fickan fullständigt, dvs. den får inte tillslutas med mellanrum), och |
| --- | --- |

—

ytterfickor har en fast tillslutningsanordning (t.ex. ett blixtlås eller kardborrband som stänger fickan fullständigt, dvs. den får inte tillslutas med mellanrum), och

| — | innerfickor har en fast tillslutningsanordning enligt ovan. Innerfickor som är fästade vid linningen behöver dock inte ha mer än en överlappande tillslutningsanordning, under förutsättning att denna stänger ficköppningen fullständigt. |
| --- | --- |

—

innerfickor har en fast tillslutningsanordning enligt ovan. Innerfickor som är fästade vid linningen behöver dock inte ha mer än en överlappande tillslutningsanordning, under förutsättning att denna stänger ficköppningen fullständigt.

Badshorts får inte ha något av följande kännetecken:

| — | en öppning framtill, även om denna är försedd med en tillslutningsanordning. |
| --- | --- |

—

en öppning framtill, även om denna är försedd med en tillslutningsanordning.

| — | en öppning som börjar vid linningen, även om denna öppning är försedd med en tillslutningsanordning. |
| --- | --- |

—

en öppning som börjar vid linningen, även om denna öppning är försedd med en tillslutningsanordning.

6112 41 10
  till
  6112 49 90

Baddräkter för kvinnor eller flickor

De förklarande anmärkningarna till undernr 6112 31 10 till 6112 39 90 gäller i tillämpliga delar.

6115

Strumpbyxor, trikåer, strumpor, sockor o.d., inbegripet strumpor o.d. för graderad kompression (t.ex. åderbråcksstrumpor) samt skodon utan påsatt sula, av trikå

6115 10 10
  och
  6115 10 90

Strumpor o.d. för graderad kompression (t.ex. åderbråcksstrumpor)

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 6115 10 .

6117

Andra konfektionerade tillbehör till kläder, av trikå; delar till kläder eller till tillbehör till kläder, av trikå

6117 80 10
  och
  6117 80 80

Andra tillbehör

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6117 , andra stycket, 12.

Dessa undernummer omfattar bl.a. pannband och handledsband av trikå av sådana slag som används av idrottsutövare för att absorbera svett, samt öronskydd av trikå, även hopsatta.

KAPITEL 62

KLÄDER OCH TILLBEHÖR TILL KLÄDER, AV ANNAN TEXTILVARA ÄN TRIKÅ

Allmänna anmärkningar

| 1. | Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar. |
| --- | --- |

1.

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

| 2. | Beträffande klassificeringen av klädesplagg som föreligger i satser för försäljning i detaljhandeln hänvisas till anmärkning 14 till denna avdelning. |
| --- | --- |

2.

Beträffande klassificeringen av klädesplagg som föreligger i satser för försäljning i detaljhandeln hänvisas till anmärkning 14 till denna avdelning.

| 3. | När ett plagg i en kostym eller ensemble enligt nr 6203 eller 6204 har besättningar eller dekorationer som inte finns på det eller de andra plaggen klassificeras alla dessa plagg som kostymer eller ensembler förutsatt att dessa besättningar eller dekorationer är av mindre betydelse och begränsade till ett eller två ställen på plagget (t.ex. på kragen, nederdelen av ärmarna, slagen eller fickorna).
  Om dessa dekorationer har framställts vid vävningen av plaggen klassificeras dessa inte som kostymer eller ensembler om inte dekorationen är en logotyp eller liknande märke. |
| --- | --- |

3.

När ett plagg i en kostym eller ensemble enligt nr 6203 eller 6204 har besättningar eller dekorationer som inte finns på det eller de andra plaggen klassificeras alla dessa plagg som kostymer eller ensembler förutsatt att dessa besättningar eller dekorationer är av mindre betydelse och begränsade till ett eller två ställen på plagget (t.ex. på kragen, nederdelen av ärmarna, slagen eller fickorna).

Om dessa dekorationer har framställts vid vävningen av plaggen klassificeras dessa inte som kostymer eller ensembler om inte dekorationen är en logotyp eller liknande märke.

| 4. | I detta kapitel omfattar vissa undernummer arbets- och skyddskläder som på grund av deras allmänna utseende (enkelt eller speciellt snitt eller utformning beroende på plaggets funktion) och beskaffenheten hos vävnaden, som i allmänhet är slitstark och krympfri, visar att de är utformade till att bäras uteslutande eller huvudsakligen för att (fysiskt eller hygieniskt) skydda andra kläder och/eller personer vid industri- eller annat yrkesarbete eller vid hushållsarbete.
  I regel har kläder av detta slag inga dekorationer. I detta sammanhang betraktas namn och symboler som hänvisar till den verksamhet som utförs inte som dekorationer.
  Kläder av detta slag är framställda av bomull, syntet- eller konstfibrer eller en blandning av dessa textilmaterial.
  För att öka plaggens slitstyrka är de två sömmar som oftast används när plaggen konfektioneras ”safety-lock” och fällsöm.
  Arbets- och skyddskläder stängs oftast med ett blixtlås, tryckknappar, kardborrband eller en korsvis snörning eller med hjälp av knytband eller liknande.
  Kläder av denna typ kan ha fickor som i allmänhet är påsydda. Inskurna fickor är i allmänhet av samma material som plagget och inte fodrade på samma sätt som andra klädesplagg.
  Bland arbets- och skyddskläder kan nämnas de kläder som används av mekaniker, fabriksarbetare, murare, jordbrukare, osv. och som i allmänhet består av två delar, overaller, snickarbyxor och byxor. För andra arbetsområden kan det vara förkläden, skyddsrockar, osv. (för läkare, sjuksköterskor, lokal- och hemvårdare, hårfrisörer, bagare, slaktare, osv.).
  Som arbets- och skyddskläder betraktas endast plagg med en handelsstorlek av minst 158 (kroppslängd = 158 cm).
  Uniformer och liknande ämbetsdräkter (t.ex. ämbetsdräkter för domare och präster) anses inte som arbets- och skyddskläder. |
| --- | --- |

4.

I detta kapitel omfattar vissa undernummer arbets- och skyddskläder som på grund av deras allmänna utseende (enkelt eller speciellt snitt eller utformning beroende på plaggets funktion) och beskaffenheten hos vävnaden, som i allmänhet är slitstark och krympfri, visar att de är utformade till att bäras uteslutande eller huvudsakligen för att (fysiskt eller hygieniskt) skydda andra kläder och/eller personer vid industri- eller annat yrkesarbete eller vid hushållsarbete.

I regel har kläder av detta slag inga dekorationer. I detta sammanhang betraktas namn och symboler som hänvisar till den verksamhet som utförs inte som dekorationer.

Kläder av detta slag är framställda av bomull, syntet- eller konstfibrer eller en blandning av dessa textilmaterial.

För att öka plaggens slitstyrka är de två sömmar som oftast används när plaggen konfektioneras ”safety-lock” och fällsöm.

Arbets- och skyddskläder stängs oftast med ett blixtlås, tryckknappar, kardborrband eller en korsvis snörning eller med hjälp av knytband eller liknande.

Kläder av denna typ kan ha fickor som i allmänhet är påsydda. Inskurna fickor är i allmänhet av samma material som plagget och inte fodrade på samma sätt som andra klädesplagg.

Bland arbets- och skyddskläder kan nämnas de kläder som används av mekaniker, fabriksarbetare, murare, jordbrukare, osv. och som i allmänhet består av två delar, overaller, snickarbyxor och byxor. För andra arbetsområden kan det vara förkläden, skyddsrockar, osv. (för läkare, sjuksköterskor, lokal- och hemvårdare, hårfrisörer, bagare, slaktare, osv.).

Som arbets- och skyddskläder betraktas endast plagg med en handelsstorlek av minst 158 (kroppslängd = 158 cm).

Uniformer och liknande ämbetsdräkter (t.ex. ämbetsdräkter för domare och präster) anses inte som arbets- och skyddskläder.

| 5. | De förklarande anmärkningarna till kapitel 61, Allmänt, punkt 4 gäller i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

5.

De förklarande anmärkningarna till kapitel 61, Allmänt, punkt 4 gäller i tillämpliga delar.

| 6201 | Överrockar, bilrockar, slängkappor, anoraker, skidjackor, vindjackor och liknande ytterkläder, för män eller pojkar, andra än sådana enligt nr 6203 |
| --- | --- |
| 6201 11 00
  till
  6201 19 00 | Överrockar (inbegripet regnrockar), bilrockar, slängkappor o.d.

  De ”överrockar o.d.” som omfattas av dessa undernummer kännetecknas bland annat av att de når ned åtminstone till mitten av låret.
  I allmänhet har plagg i standardstorlekar (normalstorlekar) för män (pojkar undantagna) den minimilängd som erfordras, om plagget plant liggande, från kragsömmens högsta punkt (motsvarande platsen för den sjunde halskotan) till fållens nederkant har den längd i centimeter som anges i nedanstående tabell (se skissen).



  Längdangivelserna i tabellen utgör ett medelvärde för de olika standardstorlekarna (normalstorlekarna) på plagg för män (pojkar undantagna) i storlekarna S (small, liten), M (medium, mellanstor) och L (large, stor).

  Plaggets rygglängd i centimeter från kragsömmen till nederkanten på plagget i standardstorlekar för män (pojkar undantagna)




  Plagg som inte har den minimilängd som krävs för klassificering som överrockar o.d. med undantag för bilrockar (bilrockar o.d. – se följande definition) som omfattas av samma nummer, skall klassificeras enligt undernr 6201 91 00 till 6201 99 00 .

  Bilrockar

  Bilrockar är löst sittande, långärmade ytterplagg som bärs över andra plagg och skyddar mot väder och vind. Dessa rockar är elegantare än parkas och framställs i allmänhet av kraftiga textilmaterial (t.ex. tweed, loden), med undantag av sådana material som omfattas av nr 5602 , 5603 , 5903 , 5906 eller 5907 00 00 . Bilrockarnas längd varierar från grenlängd till mitten på låret. De kan vara enkel- eller dubbelknäppta.
  Bilrockar har i allmänhet följande kännetecken:






  — | genomgående öppning framtill som stängs med knappar eller ibland med blixtlås eller tryckknappar, |

6201

Överrockar, bilrockar, slängkappor, anoraker, skidjackor, vindjackor och liknande ytterkläder, för män eller pojkar, andra än sådana enligt nr 6203

6201 11 00
  till
  6201 19 00

Överrockar (inbegripet regnrockar), bilrockar, slängkappor o.d.

De ”överrockar o.d.” som omfattas av dessa undernummer kännetecknas bland annat av att de når ned åtminstone till mitten av låret.

I allmänhet har plagg i standardstorlekar (normalstorlekar) för män (pojkar undantagna) den minimilängd som erfordras, om plagget plant liggande, från kragsömmens högsta punkt (motsvarande platsen för den sjunde halskotan) till fållens nederkant har den längd i centimeter som anges i nedanstående tabell (se skissen).

Image 50

Längdangivelserna i tabellen utgör ett medelvärde för de olika standardstorlekarna (normalstorlekarna) på plagg för män (pojkar undantagna) i storlekarna S (small, liten), M (medium, mellanstor) och L (large, stor).

Plaggets rygglängd i centimeter från kragsömmen till nederkanten på plagget i standardstorlekar för män (pojkar undantagna)

Image 51

Plagg som inte har den minimilängd som krävs för klassificering som överrockar o.d. med undantag för bilrockar (bilrockar o.d. – se följande definition) som omfattas av samma nummer, skall klassificeras enligt undernr 6201 91 00 till 6201 99 00 .

Bilrockar

Bilrockar är löst sittande, långärmade ytterplagg som bärs över andra plagg och skyddar mot väder och vind. Dessa rockar är elegantare än parkas och framställs i allmänhet av kraftiga textilmaterial (t.ex. tweed, loden), med undantag av sådana material som omfattas av nr 5602 , 5603 , 5903 , 5906 eller 5907 00 00 . Bilrockarnas längd varierar från grenlängd till mitten på låret. De kan vara enkel- eller dubbelknäppta.

Bilrockar har i allmänhet följande kännetecken:

—

genomgående öppning framtill som stängs med knappar eller ibland med blixtlås eller tryckknappar,

| — | foder som kan vara avtagbart (även vadderat eller matelasserat), |
| --- | --- |

—

foder som kan vara avtagbart (även vadderat eller matelasserat),

| — | sprund mitt bak eller i sidorna. |
| --- | --- |

—

sprund mitt bak eller i sidorna.

De kan också ha:

| — | fickor, |
| --- | --- |

—

fickor,

| — | krage. |
| --- | --- |

—

krage.

Bilrockar får inte ha följande kännetecken:

| — | kapuschong, |
| --- | --- |

—

kapuschong,

| — | dragsko eller annan hopdragningsanordning i midjan eller i nederkanten. Bälte är dock tillåtet. |
| --- | --- |

—

dragsko eller annan hopdragningsanordning i midjan eller i nederkanten. Bälte är dock tillåtet.

Vad avser bilrockar ska med uttrycket ”o.d.” förstås plagg som har samma kännetecken som bilrockar men har kapuschong.

Dessa undernummer omfattar bl.a. plagg under benämningen ”parkas”, som är av karaktäristisk stil och avsedda att skydda mot kyla, vind och regn. De är lediga ytterplagg med långa ärmar. Plaggen enligt dessa undernummer är framställda av kraftiga, tättvävda material, med undantag av dem som avses i nr 5903 , 5906 och 5907 00 00 . En parkas kan variera i längd, från mitten av låret till knät.

En parkas måste också ha följande kännetecken:

| — | Kapuschong. |
| --- | --- |

—

Kapuschong.

| — | Genomgående öppning framtill, som stängs med blixtlås, tryckknappar eller kardborrband, ofta med dold knäppning. |
| --- | --- |

—

Genomgående öppning framtill, som stängs med blixtlås, tryckknappar eller kardborrband, ofta med dold knäppning.

| — | Foder som normalt är matelasserat eller av imiterad päls. |
| --- | --- |

—

Foder som normalt är matelasserat eller av imiterad päls.

| — | Dragband eller annan hopdragningsanordning i midjan, dock inte bälte. |
| --- | --- |

—

Dragband eller annan hopdragningsanordning i midjan, dock inte bälte.

| — | Utvändiga fickor. |
| --- | --- |

—

Utvändiga fickor.

6201 91 00
  till
  6201 99 00

Andra slag

Dessa undernummer omfattar bl.a. anoraker, skidjackor, vindjackor och liknande ytterkläder enligt följande beskrivning:

| 1. | Anoraker (inklusive skidjackor) och liknande ytterkläder

  Anoraker är plagg som är avsedda att skydda mot vind, kyla och regn. De har många likheter med en parkas men skiljer sig bl.a. i fråga om längden. Denna kan variera från en bit nedanför midjan till mitt på låret, men inte längre.
  Anoraker enligt dessa undernummer är framställda av tättvävda textilmaterial (med undantag av material enligt nr 5903 , 5906 och 5907 00 00 ).
  Anoraker har följande kännetecken:






  — | Kapuschong. |
| --- | --- | --- |

1.

Anoraker (inklusive skidjackor) och liknande ytterkläder

Anoraker är plagg som är avsedda att skydda mot vind, kyla och regn. De har många likheter med en parkas men skiljer sig bl.a. i fråga om längden. Denna kan variera från en bit nedanför midjan till mitt på låret, men inte längre.

Anoraker enligt dessa undernummer är framställda av tättvävda textilmaterial (med undantag av material enligt nr 5903 , 5906 och 5907 00 00 ).

Anoraker har följande kännetecken:

—

Kapuschong.

| — | Genomgående öppning framtill, som stängs med blixtlås, tryckknappar eller kardborrband, ofta med dold knäppning. |
| --- | --- |

—

Genomgående öppning framtill, som stängs med blixtlås, tryckknappar eller kardborrband, ofta med dold knäppning.

| — | Foder (som kan vara matelasserat eller vadderat). |
| --- | --- |

—

Foder (som kan vara matelasserat eller vadderat).

| — | Långa ärmar. |
| --- | --- |

—

Långa ärmar.

Dessutom har anoraker minst ett av följande kännetecken:

| — | Ett dragband eller annan hopdragningsanordning i midjan och/eller i nederkanten. |
| --- | --- |

—

Ett dragband eller annan hopdragningsanordning i midjan och/eller i nederkanten.

| — | Resår eller annan hopdragningsanordning i den tättsittande nederkanten på ärmarna. |
| --- | --- |

—

Resår eller annan hopdragningsanordning i den tättsittande nederkanten på ärmarna.

| — | Krage. |
| --- | --- |

—

Krage.

| — | Fickor. |
| --- | --- |

—

Fickor.

I förbindelse med anoraker omfattar uttrycket ”och liknande ytterkläder” bl.a.:

| a) | Plagg som har samma kännetecken som en anorak med undantag av någotdera av följande:






  — | Kapuschong. |
| --- | --- | --- |

a)

Plagg som har samma kännetecken som en anorak med undantag av någotdera av följande:

—

Kapuschong.

| — | Foder. |
| --- | --- |

—

Foder.

Uttrycket omfattar också plagg som definieras ovan som anoraker men som endast har en partiell öppning och tillslutningsanordning framtill. Det omfattar inte plagg som varken har kapuschong eller foder.

| b) | Plagg utan foder som har långa ärmar och kan nå en bit nedanför höfterna men inte längre än till mitt på låret. De framställs av tättvävda textilmaterial (med undantag av dem som nämns i nr 5903 , 5906 och 5907 00 00 ) och är impregnerade eller behandlade för att ge tillräckligt skydd, särskilt mot regn.
  De har kapuschong men kan vanligtvis inte öppnas framtill hela vägen. Om öppningen endast är partiell finns det inte alltid en tillslutningsanordning, men i så fall ska det finnas en skyddande flik i öppningen. De har vanligtvis resår eller en hopdragningsanordning i ärmsluten och själva plagget. |
| --- | --- |

b)

Plagg utan foder som har långa ärmar och kan nå en bit nedanför höfterna men inte längre än till mitt på låret. De framställs av tättvävda textilmaterial (med undantag av dem som nämns i nr 5903 , 5906 och 5907 00 00 ) och är impregnerade eller behandlade för att ge tillräckligt skydd, särskilt mot regn.

De har kapuschong men kan vanligtvis inte öppnas framtill hela vägen. Om öppningen endast är partiell finns det inte alltid en tillslutningsanordning, men i så fall ska det finnas en skyddande flik i öppningen. De har vanligtvis resår eller en hopdragningsanordning i ärmsluten och själva plagget.

Plagg som annars skulle omfattas av uttrycket ”anoraker och liknande ytterkläder” men som varken har kapuschong eller foder kan dock omfattas av uttrycket ”och liknande ytterkläder” när detta syftar på vindjackor.

| 2. | Vindjackor och liknande ytterkläder







  a) | Vindjackor är plagg som är avsedda att ge visst skydd mot väder och vind. De når till höfterna eller strax nedanför och är framställda av tättvävt textilmaterial. De står i regel emot regnskurar men har i motsats till anoraker inte någon kapuschong.
  Vindjackor har följande kännetecken:






  — | Långa ärmar. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Vindjackor och liknande ytterkläder

a)

Vindjackor är plagg som är avsedda att ge visst skydd mot väder och vind. De når till höfterna eller strax nedanför och är framställda av tättvävt textilmaterial. De står i regel emot regnskurar men har i motsats till anoraker inte någon kapuschong.

Vindjackor har följande kännetecken:

—

Långa ärmar.

| — | Genomgående öppning framtill, som stängs med blixtlås. |
| --- | --- |

—

Genomgående öppning framtill, som stängs med blixtlås.

| — | Foder som varken är matelasserat eller vadderat. |
| --- | --- |

—

Foder som varken är matelasserat eller vadderat.

| — | Krage. |
| --- | --- |

—

Krage.

| — | En hopdragningsanordning i nederdelen av plagget (normalt i nederkanten). |
| --- | --- |

—

En hopdragningsanordning i nederdelen av plagget (normalt i nederkanten).

Vindjackorna kan dessutom ha resår eller annan hopdragningsanordning i nederkanten på ärmarna.

| b) | Andra vindjackor (vanligtvis kallade ”lumberjackor”) är ytterplagg för överdelen av kroppen. De har i allmänhet ledigt snitt så att plagget blusar sig, och når till midjan eller strax nedanför. De har långa ärmar som når längre än till nederkanten av plagget. De är framställda av textilmaterial som inte nödvändigtvis skyddar mot väder och vind.
  Dessa vindjackor har följande kännetecken:






  — | Tättsittande halsringning, även med krage. |
| --- | --- | --- |

b)

Andra vindjackor (vanligtvis kallade ”lumberjackor”) är ytterplagg för överdelen av kroppen. De har i allmänhet ledigt snitt så att plagget blusar sig, och når till midjan eller strax nedanför. De har långa ärmar som når längre än till nederkanten av plagget. De är framställda av textilmaterial som inte nödvändigtvis skyddar mot väder och vind.

Dessa vindjackor har följande kännetecken:

—

Tättsittande halsringning, även med krage.

| — | Genomgående eller partiell öppning framtill med tillslutningsanordning av något slag. |
| --- | --- |

—

Genomgående eller partiell öppning framtill med tillslutningsanordning av något slag.

| — | Resår eller annan hopdragningsanordning i den normalt tättsittande nederkanten på ärmarna. |
| --- | --- |

—

Resår eller annan hopdragningsanordning i den normalt tättsittande nederkanten på ärmarna.

| — | Resår eller annan hopdragningsanordning i nederkanten av plagget. |
| --- | --- |

—

Resår eller annan hopdragningsanordning i nederkanten av plagget.

Dessutom kan dessa vindjackor vara försedda med något eller några av följande kännetecken:

| — | Ytterfickor. |
| --- | --- |

—

Ytterfickor.

| — | Foder. |
| --- | --- |

—

Foder.

| — | Kapuschong. |
| --- | --- |

—

Kapuschong.

I förbindelse med dessa vindjackor omfattar uttrycket ”och liknande ytterkläder” plagg som har alla de kännetecken som beskrivs i b, med undantag av någotdera av följande:

| — | Ingen tättslutande halsringning. |
| --- | --- |

—

Ingen tättslutande halsringning.

| — | Ingen öppning framtill, med tättslutande eller annan halsringning. |
| --- | --- |

—

Ingen öppning framtill, med tättslutande eller annan halsringning.

| — | Öppning framtill utan tillslutningsanordning. |
| --- | --- |

—

Öppning framtill utan tillslutningsanordning.

Följande varor omfattas inte av dessa undernummer:

| a) | Överrockar (inbegripet regnrockar), bilrockar, slängkappor o.d. enligt undernr 6201 11 00 till 6201 19 00 . |
| --- | --- |

a)

Överrockar (inbegripet regnrockar), bilrockar, slängkappor o.d. enligt undernr 6201 11 00 till 6201 19 00 .

| b) | Kappor (inbegripet slängkappor och regnkappor), bilrockar o.d. enligt undernr 6202 11 00 till 6202 19 00 . |
| --- | --- |

b)

Kappor (inbegripet slängkappor och regnkappor), bilrockar o.d. enligt undernr 6202 11 00 till 6202 19 00 .

| c) | Kavajer, blazrar och jackor (andra än sådana enligt nr 6201) enligt undernr 6203 31 00 till 6203 39 90 eller 6204 31 00 till 6204 39 90 . |
| --- | --- |

c)

Kavajer, blazrar och jackor (andra än sådana enligt nr 6201) enligt undernr 6203 31 00 till 6203 39 90 eller 6204 31 00 till 6204 39 90 .

| d) | Anoraker, vindjackor, lumberjackor och liknande ytterkläder framställda av textilmaterial enligt nr 5903 , 5906 och 5907 00 00 eller av bondad duk enligt nr 5603 , som omfattas av nr 6210 . |
| --- | --- |

d)

Anoraker, vindjackor, lumberjackor och liknande ytterkläder framställda av textilmaterial enligt nr 5903 , 5906 och 5907 00 00 eller av bondad duk enligt nr 5603 , som omfattas av nr 6210 .

6202

Kappor (inbegripet slängkappor), bilrockar, anoraker, skidjackor, vindjackor och liknande ytterkläder, för kvinnor eller flickor, andra än sådana enligt nr 6204

6202 11 00
  till
  6202 19 00

Kappor (inbegripet slängkappor och regnkappor), bilrockar o.d.

De förklarande anmärkningarna till undernr 6201 11 00 till 6201 19 00 gäller i tillämpliga delar varvid motsvarande mått på plagg för kvinnor (flickor undantagna) är följande:

Plaggets rygglängd i centimeter från kragsömmen till nederkanten på plagget i standardstorlekar för kvinnor (flickor undantagna)

Image 52

6202 91 00
  till
  6202 99 00

Andra slag

De förklarande anmärkningarna till undernr 6201 91 00 till 6201 99 00 gäller i tillämpliga delar.

6204

Dräkter, ensembler, kavajer, blazrar, jackor, klänningar, kjolar, byxkjolar och byxor, för kvinnor eller flickor

6204 41 00
  till
  6204 49 90

Klänningar

De förklarande anmärkningarna till undernr 6104 41 00 till 6104 49 00 gäller i tillämpliga delar.

6204 51 00
  till
  6204 59 90

Kjolar och byxkjolar

De förklarande anmärkningarna till undernr 6104 51 00 till 6104 59 00 gäller i tillämpliga delar.

6206

Blusar, skjortor och skjortblusar, för kvinnor eller flickor

Blusar

Blusar för kvinnor eller flickor är lätta, modebetonade, ofta ledigt sittande plagg för överdelen av kroppen, med eller utan ärmar och krage, med alla slags halsringningar eller åtminstone axelband, med eller utan öppning. Plaggen är eventuellt försedda med dekoration i form av en slips, halskrås, kravatt, spets eller broderi.

Skjortor och skjortblusar

Bestämmelserna i den förklarande anmärkningen till nr 6106 för skjortor och skjortblusar av trikå, för kvinnor eller flickor, gäller i tillämpliga delar för skjortor och skjortblusar enligt detta nummer.

Plagg enligt detta nummer når nedanför midjan, varvid blusar i allmänhet är kortare än de andra plagg som nämns ovan.

Detta nummer omfattar inte plagg som på grund av längden klart kan uppfattas som avsedda att bäras som klänningar.

6207

Undertröjor, kalsonger, nattskjortor, pyjamas, badrockar, morgonrockar och liknande artiklar, för män eller pojkar

6207 21 00
  till
  6207 29 00

Nattskjortor och pyjamas

Dessa undernummer omfattar bl.a. pyjamas, för män eller pojkar, med undantag av pyjamas av trikå, som på grund av sitt allmänna utseende och materialets beskaffenhet klart kan uppfattas som avsedda att bäras enbart eller huvudsakligen som nattdräkt.

Pyjamas består av två plagg:

| — | Ett plagg för överdelen av kroppen, i allmänhet jackliknande. |
| --- | --- |

—

Ett plagg för överdelen av kroppen, i allmänhet jackliknande.

| — | Ett plagg bestående av långa eller korta byxor av enkelt snitt, med eller utan öppning framtill. |
| --- | --- |

—

Ett plagg bestående av långa eller korta byxor av enkelt snitt, med eller utan öppning framtill.

Delarna till dessa pyjamas måste i storlekshänseende överensstämma med varandra och passa beträffande snitt, använt material, färger, dekorationer och finish, så att det klart framgår att de är avsedda att bäras tillsammans av en och samma person.

Pyjamas ska kunna uppfattas som bekväma att bäras som nattdräkt genom följande:

| — | Materialets beskaffenhet. |
| --- | --- |

—

Materialets beskaffenhet.

| — | Deras i allmänhet lediga passform. |
| --- | --- |

—

Deras i allmänhet lediga passform.

| — | Avsaknaden av obekväma detaljer, t.ex. stora eller klumpiga knappar och alltför mycket dekorationer. |
| --- | --- |

—

Avsaknaden av obekväma detaljer, t.ex. stora eller klumpiga knappar och alltför mycket dekorationer.

Hela nattdräkter av overalltyp, som täcker både överdelen och nederdelen av kroppen och omsluter varje ben för sig, klassificeras enligt undernr 6207 91 00 till 6207 99 90 .

6208

Linnen, undertröjor, underklänningar, underkjolar, underbyxor, trosor, nattlinnen, pyjamas, negligéer, badrockar, morgonrockar och liknande artiklar, för kvinnor eller flickor

6208 21 00
  till
  6208 29 00

Nattlinnen och pyjamas

Dessa undernummer omfattar bl.a. pyjamas, för kvinnor eller flickor, med undantag av pyjamas av trikå, som på grund av sitt allmänna utseende och materialets beskaffenhet klart kan uppfattas som avsedda att bäras enbart eller huvudsakligen som nattdräkt.

Pyjamas består av två plagg:

| — | Ett plagg för överdelen av kroppen, i allmänhet i typ av en jacka, tröja eller liknande. |
| --- | --- |

—

Ett plagg för överdelen av kroppen, i allmänhet i typ av en jacka, tröja eller liknande.

| — | Ett plagg bestående av långa eller korta byxor av enkelt snitt, med eller utan öppning. |
| --- | --- |

—

Ett plagg bestående av långa eller korta byxor av enkelt snitt, med eller utan öppning.

Delarna till dessa pyjamas måste i storlekshänseende överensstämma med varandra och passa beträffande snitt, använt material, färger, dekorationer och finish, så att det klart framgår att de är avsedda att bäras tillsammans av en och samma person.

Pyjamas ska kunna uppfattas som bekväma att bäras som nattdräkt genom följande:

| — | Materialets beskaffenhet. |
| --- | --- |

—

Materialets beskaffenhet.

| — | Deras i allmänhet lediga passform. |
| --- | --- |

—

Deras i allmänhet lediga passform.

| — | Avsaknaden av obekväma detaljer, t.ex. stora eller klumpiga knappar och alltför mycket dekorationer. |
| --- | --- |

—

Avsaknaden av obekväma detaljer, t.ex. stora eller klumpiga knappar och alltför mycket dekorationer.

Kombinationer som går under beteckningen ”babydolls”, som består av ett mycket kort nattlinne med tillhörande underbyxor, anses också som pyjamas.

Hela nattdräkter av overalltyp, som täcker både överdelen och nederdelen av kroppen och omsluter varje ben för sig, klassificeras enligt undernr 6208 91 00 till 6208 99 00 .

6209

Babykläder och tillbehör till sådana kläder

De förklarande anmärkningarna till nr 6111 gäller i tillämpliga delar.

6210

Kläder av textilvaror enligt nr 5602
  ,
  5603
  ,
  5903
  ,
  5906
  eller
  5907 00 00

De förklarande anmärkningarna till undernr 6201 11 00 till 6201 19 00 samt 6202 11 00 till 6202 19 00 gäller i tillämpliga delar.

6210 10 92

Engångsrockar av sådana slag som används av patienter och kirurger under kirurgiska ingrepp

Patient- och operationsrockar är engångsartiklar vanligen med stängning baktill som används vid sjukvårdsinrättningar. Rockarna används för att förhindra att potentiellt infektiöst agens (torrt, vått eller luftburet) överförs via direkt kontakt mellan operationslaget och patienten. Rockarna är vanligen gjorda av bondad duk i flera skikt och kan delvis vara laminerade med plastfolie för förstärkning och skydd på områden som sannolikt kommer i kontakt med kroppsvätskor (t.ex. underarmar och mage). Operationsrockar kan vara impregnerade med fluorkarboner eller silikoner för att förbättra avstötningsförmågan.

Image 53

6211

Träningsoveraller, skiddräkter, baddräkter och badbyxor; andra kläder

6211 11 00
  och
  6211 12 00

Baddräkter och badbyxor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6211 , första stycket.

De förklarande anmärkningarna till undernr 6112 31 10 till 6112 39 90 gäller i tillämpliga delar.

6211 32 31

Med yttertyg av ett enda identiskt textilmaterial

Vid tillämpning av detta undernummer måste träningsoverallens delar ha samma struktur, stil, färg och tygsammansättning. De måste också i storlekshänseende överensstämma med varandra.

När ett plagg i en sådan träningsoverall har besättningar eller dekorationer som inte finns på det andra plagget klassificeras dessa plagg enligt detta undernummer förutsatt att dessa besättningar eller dekorationer är av mindre betydelse och begränsade till ett eller två ställen på plagget (t.ex. på kragen eller nederdelen av ärmarna).

Om dessa dekorationer är invävda i plaggen klassificeras dessa inte enligt detta undernummer om inte dekorationen är en logotyp eller liknande märke.

6211 32 41
  och
  6211 32 42

Andra

Vid tillämpning av dessa undernummer måste träningsoverallens över- och nederdel föreligga tillsammans.

6211 33 31

Med yttertyg av ett enda identiskt textilmaterial

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6211 32 31 .

6211 33 41
  och
  6211 33 42

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6211 32 41 och 6211 32 42 .

6211 42 31

Med yttertyg av ett enda identiskt textilmaterial

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6211 32 31 .

6211 42 41
  och
  6211 42 42

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6211 32 41 och 6211 32 42 .

6211 43 31

Med yttertyg av ett enda identiskt textilmaterial

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6211 32 31 .

6211 43 41
  och
  6211 43 42

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6211 32 41 och 6211 32 42 .

6212

Bysthållare, gördlar, korsetter, hängslen, strumphållare, strumpeband och liknande artiklar samt delar till sådana varor, även av trikå

6212 20 00

Gördlar och byxgördlar

Detta undernummer omfattar bl.a. byxgördlar, även av trikå, med samma snitt som en trosa med eller utan ben eller en högt skuren underbyxa med eller utan ben.

Dessa artiklar ska ha följande kännetecken:

| a) | De ska sluta tätt runt midjan och höfterna och ha sidostycken som är bredare än 8 cm (mätt från benöppningen till överkanten). |
| --- | --- |

a)

De ska sluta tätt runt midjan och höfterna och ha sidostycken som är bredare än 8 cm (mätt från benöppningen till överkanten).

| b) | De ska ha vertikal elasticitet och begränsad horisontell elasticitet. Förstärkningar eller ”magplatta”, även i form av spetsar, band, snörningar eller annat godtas om elasticiteten förblir vertikal. |
| --- | --- |

b)

De ska ha vertikal elasticitet och begränsad horisontell elasticitet. Förstärkningar eller ”magplatta”, även i form av spetsar, band, snörningar eller annat godtas om elasticiteten förblir vertikal.

| c) | De ska vara sammansatta av följande textilmaterial:






  — | Blandningar av bomull och minst 15 viktprocent töjfibergarn. |
| --- | --- | --- |

c)

De ska vara sammansatta av följande textilmaterial:

—

Blandningar av bomull och minst 15 viktprocent töjfibergarn.

| — | Blandningar av konstfibrer och minst 10 viktprocent töjfibergarn. |
| --- | --- |

—

Blandningar av konstfibrer och minst 10 viktprocent töjfibergarn.

| — | Blandningar av bomull (högst 50 viktprocent), konstfibrer (i stor omfattning) och minst 10 viktprocent töjfibergarn. |
| --- | --- |

—

Blandningar av bomull (högst 50 viktprocent), konstfibrer (i stor omfattning) och minst 10 viktprocent töjfibergarn.

6217

Andra konfektionerade tillbehör till kläder; delar till kläder eller till tillbehör till kläder, andra än sådana enligt nr 6212

6217 10 00

Tillbehör

De förklarande anmärkningarna till undernr 6117 80 10 och 6117 80 80 gäller i tillämpliga delar.

KAPITEL 63

ANDRA KONFEKTIONERADE TEXTILVAROR; HANDARBETSSATSER; BEGAGNADE KLÄDER OCH ANDRA BEGAGNADE TEXTILVAROR; LUMP

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

| | I. ANDRA KONFEKTIONERADE TEXTILVAROR |
| --- | --- |
| 6305 | Säckar och påsar av sådana slag som används för förpackning av varor

  Vissa säckar och påsar klassificeras enligt andra nummer, t.ex. nr 4202 och 6307 . Säckar och påsar av papper omfattas av nr 4819 medan motsvarande varor framställda av vävt pappersgarn klassificeras enligt detta nummer.
  Säckar av textilmaterial som är fodrade med papper klassificeras i allmänhet enligt detta nummer medan säckar av papper som är fodrade med textilmaterial omfattas av undernr 4819 40 00 . |
| 6305 10 10 | Begagnade

  Detta undernummer omfattar endast artiklar som har använts minst en gång för transport av varor och som visar tydliga spår av detta, t.ex. spår av den produkt de har innehållit, smutsfläckar, hål, repor, reparationer, sprängda sömmar, spår av att öppningen bundits eller sytts ihop. |
| 6306 | Presenningar och markiser; tält; segel till båtar, segelbrädor eller fordon; campingartiklar |
| 6306 90 00 | Andra slag

  Detta undernummer omfattar även campingartiklar t.ex. uppblåsbara stolar av textilmaterial, uppblåsbara fåtöljer av textilmaterial och liknande artiklar som är allmänt utformade för att medtas till olika platser (t.ex. campingplatser, badstranden, etc.) och användas där tillfälligt. På grund av sina objektiva egenskaper är dessa uppblåsbara artiklar enkla att transportera eftersom de är lätta och går snabbt att installera och att packa ihop.
  Se även de förklarande anmärkningarna till kapitel 94, Allmänna anvisningar.
  Exempel på några av dessa uppblåsbara artiklar: |
| 6307 | Andra konfektionerade artiklar, inbegripet tillskärningsmönster |
| 6307 90 92 | Engångsdukar av textilvaror enligt nr 5603
  av sådana slag som används under kirurgiska ingrepp

  Detta undernummer omfattar operationsdukar för engångsbruk som är särskilt utformade för att användas under kirurgiska operationer för att förhindra att potentiellt infektiöst agens (torrt, vått eller luftburet) överförs via direkt kontakt mellan operationslaget och patienten. Operationsdukar består vanligen av bondad duk i flera skikt och är konfektionerade genom fållning.
  Operationsdukar används för att skapa ett mikrobiologiskt rent arbetsområde runt patienten. Operationsdukar får impregneras med fluorkarboner eller silikoner för att förbättra avstötningsförmågan. De kan också delvis vara laminerade med plastfolie för förstärkning och skydd på områden som sannolikt kommer i kontakt med kroppsvätskor. De kan också vara täckta med mjukt papper för ökad bekvämlighet vid kontakt med patientens hud. Operationsdukar som används på patienter kan vara försedda med öppningar eller fönster för bättre åtkomst till patienten.
  Detta undernummer omfattar inte






  — | operationsdukar impregnerade eller överdragna med farmaceutiska ämnen eller föreliggande i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln för medicinskt, kirurgiskt, dentalt eller veterinärt ändamål (nr 3005 ), eller |

I. ANDRA KONFEKTIONERADE TEXTILVAROR

6305

Säckar och påsar av sådana slag som används för förpackning av varor

Vissa säckar och påsar klassificeras enligt andra nummer, t.ex. nr 4202 och 6307 . Säckar och påsar av papper omfattas av nr 4819 medan motsvarande varor framställda av vävt pappersgarn klassificeras enligt detta nummer.

Säckar av textilmaterial som är fodrade med papper klassificeras i allmänhet enligt detta nummer medan säckar av papper som är fodrade med textilmaterial omfattas av undernr 4819 40 00 .

6305 10 10

Begagnade

Detta undernummer omfattar endast artiklar som har använts minst en gång för transport av varor och som visar tydliga spår av detta, t.ex. spår av den produkt de har innehållit, smutsfläckar, hål, repor, reparationer, sprängda sömmar, spår av att öppningen bundits eller sytts ihop.

6306

Presenningar och markiser; tält; segel till båtar, segelbrädor eller fordon; campingartiklar

6306 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar även campingartiklar t.ex. uppblåsbara stolar av textilmaterial, uppblåsbara fåtöljer av textilmaterial och liknande artiklar som är allmänt utformade för att medtas till olika platser (t.ex. campingplatser, badstranden, etc.) och användas där tillfälligt. På grund av sina objektiva egenskaper är dessa uppblåsbara artiklar enkla att transportera eftersom de är lätta och går snabbt att installera och att packa ihop.

Se även de förklarande anmärkningarna till kapitel 94, Allmänna anvisningar.

Exempel på några av dessa uppblåsbara artiklar:

Image 54

Image 55

Image 56

6307

Andra konfektionerade artiklar, inbegripet tillskärningsmönster

6307 90 92

Engångsdukar av textilvaror enligt nr 5603
  av sådana slag som används under kirurgiska ingrepp

Detta undernummer omfattar operationsdukar för engångsbruk som är särskilt utformade för att användas under kirurgiska operationer för att förhindra att potentiellt infektiöst agens (torrt, vått eller luftburet) överförs via direkt kontakt mellan operationslaget och patienten. Operationsdukar består vanligen av bondad duk i flera skikt och är konfektionerade genom fållning.

Operationsdukar används för att skapa ett mikrobiologiskt rent arbetsområde runt patienten. Operationsdukar får impregneras med fluorkarboner eller silikoner för att förbättra avstötningsförmågan. De kan också delvis vara laminerade med plastfolie för förstärkning och skydd på områden som sannolikt kommer i kontakt med kroppsvätskor. De kan också vara täckta med mjukt papper för ökad bekvämlighet vid kontakt med patientens hud. Operationsdukar som används på patienter kan vara försedda med öppningar eller fönster för bättre åtkomst till patienten.

Detta undernummer omfattar inte

—

operationsdukar impregnerade eller överdragna med farmaceutiska ämnen eller föreliggande i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln för medicinskt, kirurgiskt, dentalt eller veterinärt ändamål (nr 3005 ), eller

| — | varor som tydligt har samma egenskaper som toaletthanddukar (t.ex. hand- eller ansiktshanddukar, tvättlappar) eller kökshanddukar, t.ex. torkhanddukar eller glashanddukar (nr 6302 ). |
| --- | --- |

—

varor som tydligt har samma egenskaper som toaletthanddukar (t.ex. hand- eller ansiktshanddukar, tvättlappar) eller kökshanddukar, t.ex. torkhanddukar eller glashanddukar (nr 6302 ).

6307 90 98

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Fodral som täcker huvudet av tennisracketar, badmintonracketar, golfklubbor och liknande, framställda av textilmaterial (vanligtvis plastöverdragna), även försedda med en ficka för bollar. Fodral som rymmer hela racketen, även försedda med handtag eller axelrem, omfattas däremot inte av detta undernummer (nr 4202 ). |
| --- | --- |

1.

Fodral som täcker huvudet av tennisracketar, badmintonracketar, golfklubbor och liknande, framställda av textilmaterial (vanligtvis plastöverdragna), även försedda med en ficka för bollar. Fodral som rymmer hela racketen, även försedda med handtag eller axelrem, omfattas däremot inte av detta undernummer (nr 4202 ).

| 2. | Turbaner bestående av fantasimönstrad vävnad (vanligtvis bomull eller en blandning av bomull och natursilke) med en längd av 4 till 5 m och en bredd av ca 50 cm. De är fållade i alla sidor, har eventuellt fransar i ändarna och föreligger normalt vikta och förpackade styckevis. |
| --- | --- |

2.

Turbaner bestående av fantasimönstrad vävnad (vanligtvis bomull eller en blandning av bomull och natursilke) med en längd av 4 till 5 m och en bredd av ca 50 cm. De är fållade i alla sidor, har eventuellt fransar i ändarna och föreligger normalt vikta och förpackade styckevis.

AVDELNING XII

SKODON, HUVUDBONADER, PARAPLYER, PARASOLLER, PROMENADKÄPPAR, SITTKÄPPAR, PISKOR, RIDSPÖN SAMT DELAR TILL SÅDANA ARTIKLAR; BEARBETADE FJÄDRAR SAMT VAROR TILLVERKADE AV FJÄDRAR; KONSTGJORDA BLOMMOR; VAROR AV MÄNNISKOHÅR

KAPITEL 64

SKODON, DAMASKER O.D.; DELAR TILL SÅDANA ARTIKLAR

Allmänna anmärkningar

| 1. | Beträffande definitionen av ”yttersula” och ”överdelar” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 64, allmänna anvisningar, C och D.
  Dessutom ska följande gälla för ”överdelar” som består av minst två olika material (anmärkning 4 a och kompletterande anmärkning 1 till kapitel 64):






  a) | ”Överdelen” är den del av ett skodon som täcker sidorna och ovansidan av foten och ibland även benet. Den går ner till sulan och är fäst i denna. Den kan också gå in i sulan.
  Överdelens material utgörs av de material vars ytor är helt eller delvis synliga på utsidan av skodonets ovansida. Därför är fodret inte en överdel. Överdelens material är fästade i varandra.
  När den totala ytan av de material som utgör överdelen ska beräknas, och efter borttagande av tillbehör och förstärkningar, ska inte den yta räknas med, som ligger under överlappande delar när materialen sytts eller limmats ihop.

  I detta exempel är A = lädermaterial, B = textilmaterial, C = den del av textilmaterialet B som ligger under det överlappande lädermaterialet A. Textilmaterialet i del C ska inte tas med vid beräkningen av den totala ytan av material som utgör överdelen.
  Inte heller fästanordningarna, t.ex. snören eller kardborrband, ska beaktas (se förklarande anmärkningar till HS, kapitel 64, allmänna anvisningar, punkt D, sista stycket). |
| --- | --- | --- |

1.

Beträffande definitionen av ”yttersula” och ”överdelar” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 64, allmänna anvisningar, C och D.

Dessutom ska följande gälla för ”överdelar” som består av minst två olika material (anmärkning 4 a och kompletterande anmärkning 1 till kapitel 64):

a)

”Överdelen” är den del av ett skodon som täcker sidorna och ovansidan av foten och ibland även benet. Den går ner till sulan och är fäst i denna. Den kan också gå in i sulan.

Överdelens material utgörs av de material vars ytor är helt eller delvis synliga på utsidan av skodonets ovansida. Därför är fodret inte en överdel. Överdelens material är fästade i varandra.

När den totala ytan av de material som utgör överdelen ska beräknas, och efter borttagande av tillbehör och förstärkningar, ska inte den yta räknas med, som ligger under överlappande delar när materialen sytts eller limmats ihop.

I detta exempel är A = lädermaterial, B = textilmaterial, C = den del av textilmaterialet B som ligger under det överlappande lädermaterialet A. Textilmaterialet i del C ska inte tas med vid beräkningen av den totala ytan av material som utgör överdelen.

Inte heller fästanordningarna, t.ex. snören eller kardborrband, ska beaktas (se förklarande anmärkningar till HS, kapitel 64, allmänna anvisningar, punkt D, sista stycket).

| b) | ”Fodret” kan bestå av vilket material som helst. Det kan bestå av ett eller flera material. Fodret är i kontakt med foten och fungerar som stoppning eller skydd eller enbart som dekoration. Med undantag av stoppningen t.ex. runt ankeln, sitter fodret inte på den yttre delen av skodonets yta. |
| --- | --- |

b)

”Fodret” kan bestå av vilket material som helst. Det kan bestå av ett eller flera material. Fodret är i kontakt med foten och fungerar som stoppning eller skydd eller enbart som dekoration. Med undantag av stoppningen t.ex. runt ankeln, sitter fodret inte på den yttre delen av skodonets yta.

| c) | ”Tillbehör” och ”förstärkningar” definieras i anmärkning 4 a och i kompletterande anmärkning 1, båda till kapitel 64, samt i förklarande anmärkningarna till HS-nomenklaturen, kapitel 64, allmänna anvisningar, punkt D, sista stycket.
  Tillbehör fungerar oftast som dekoration och förstärkningar som skydd eller förstärkning. Eftersom förstärkningar är yttre tillägg till överdelen med syfte att förstärka, fästs de på yttersidan av överdelen och inte enbart i fodret. En bit foder får emellertid finnas under förstärkningen på villkor att dess förstärkande funktion inte försämras genom detta. Förutom att förstärkningar eller tillbehör fästs på överdelen, får de också fästas på eller gå ner i sulan. Ett material anses inte vara ett tillbehör eller en förstärkning utan en del av överdelen om de underliggande materialen inte är sammanfogade på ett hållbart sätt (sydda sömmar är ett exempel på en hållbar sammanfogningsmetod).
  ”Liknande detaljer” enligt anmärkning 4 a till kapitel 64 kan också vara t.ex. logotyper eller tåhättor. |
| --- | --- |

c)

”Tillbehör” och ”förstärkningar” definieras i anmärkning 4 a och i kompletterande anmärkning 1, båda till kapitel 64, samt i förklarande anmärkningarna till HS-nomenklaturen, kapitel 64, allmänna anvisningar, punkt D, sista stycket.

Tillbehör fungerar oftast som dekoration och förstärkningar som skydd eller förstärkning. Eftersom förstärkningar är yttre tillägg till överdelen med syfte att förstärka, fästs de på yttersidan av överdelen och inte enbart i fodret. En bit foder får emellertid finnas under förstärkningen på villkor att dess förstärkande funktion inte försämras genom detta. Förutom att förstärkningar eller tillbehör fästs på överdelen, får de också fästas på eller gå ner i sulan. Ett material anses inte vara ett tillbehör eller en förstärkning utan en del av överdelen om de underliggande materialen inte är sammanfogade på ett hållbart sätt (sydda sömmar är ett exempel på en hållbar sammanfogningsmetod).

”Liknande detaljer” enligt anmärkning 4 a till kapitel 64 kan också vara t.ex. logotyper eller tåhättor.

Vid bedömning av materialet i ”överdelen” ska ingen hänsyn tas till plös (innerplös) som är delvis eller helt täckt.

Se skissen nedan där den streckade linjen markerar innerplösen.

Skisserna och texten nedan ger exempel på hur man fastställer vilket material ”överdelen” består av:

Skon på skissen är av läder och textil. För att fastställa vilket material överdelen, enligt betydelsen i kapitel 64, är tillverkad av och utesluta ”tillbehör” och ”förstärkningar”, görs följande överväganden:

| 1 och 2. | När tåhättan (1) och tåkappan (2) av läder avlägsnas syns undertill textilmaterial, (som inte är foder). På grund av att läderpartierna (1 och 2) fungerar som skydd kan de betraktas som förstärkningar. Eftersom textilmaterialet under läderbitarna (1 och 2) delvis är synligt på utsidan ska textilmaterialet betraktas som en del av överdelen. |
| --- | --- |

1 och 2.

När tåhättan (1) och tåkappan (2) av läder avlägsnas syns undertill textilmaterial, (som inte är foder). På grund av att läderpartierna (1 och 2) fungerar som skydd kan de betraktas som förstärkningar. Eftersom textilmaterialet under läderbitarna (1 och 2) delvis är synligt på utsidan ska textilmaterialet betraktas som en del av överdelen.

| 3. | När läderpartiet (3) avlägsnas syns en underliggande bit textil (markerad med A på skissen) och en underliggande bit foder. Eftersom textilbiten inte täcker hela parti 3 och eftersom fodret inte anses utgöra en överdel, samt eftersom det huvudsakligen är foder under lädret, anses läderpartiet inte förstärka något material i överdelen och ska därför anses utgöra en del av överdelen. |
| --- | --- |

3.

När läderpartiet (3) avlägsnas syns en underliggande bit textil (markerad med A på skissen) och en underliggande bit foder. Eftersom textilbiten inte täcker hela parti 3 och eftersom fodret inte anses utgöra en överdel, samt eftersom det huvudsakligen är foder under lädret, anses läderpartiet inte förstärka något material i överdelen och ska därför anses utgöra en del av överdelen.

| 4. | Detta läderparti (4) har sytts på ett textilparti och överlappar också (A) läderparti 3. Eftersom textilmaterialet under parti 4 är delvis synligt och läderparti 3 under överlappningen (A) är delvis synligt, samt eftersom läderparti 4 förstärker sidan av överdelen, ska parti 4 betraktas som en förstärkning. Läderparti 3 och textilmaterialet under parti 4 – med undantag av textilmaterialet under parti 3 – ska betraktas som delar av överdelen. |
| --- | --- |

4.

Detta läderparti (4) har sytts på ett textilparti och överlappar också (A) läderparti 3. Eftersom textilmaterialet under parti 4 är delvis synligt och läderparti 3 under överlappningen (A) är delvis synligt, samt eftersom läderparti 4 förstärker sidan av överdelen, ska parti 4 betraktas som en förstärkning. Läderparti 3 och textilmaterialet under parti 4 – med undantag av textilmaterialet under parti 3 – ska betraktas som delar av överdelen.

| 5. | När läderparti 5 avlägsnas syns undertill delvis textilmaterial. Eftersom läderparti 5 förstärker den övre delen av hälen och eftersom det finns delvis synligt textilmaterial under det, ska lädret betraktas som en förstärkning. |
| --- | --- |

5.

När läderparti 5 avlägsnas syns undertill delvis textilmaterial. Eftersom läderparti 5 förstärker den övre delen av hälen och eftersom det finns delvis synligt textilmaterial under det, ska lädret betraktas som en förstärkning.

| 6. | När bakkappan av läder (6) avlägsnas syns fodermaterial och delvis synligt textilmaterial. Eftersom textilmaterialet inte går hela vägen under lädret förstärker bakkappan av läder (6) inte ett material i överdelen, vilket gör att bakkappan ska betraktas som en del av överdelen (och inte som en förstärkning). |
| --- | --- |

6.

När bakkappan av läder (6) avlägsnas syns fodermaterial och delvis synligt textilmaterial. Eftersom textilmaterialet inte går hela vägen under lädret förstärker bakkappan av läder (6) inte ett material i överdelen, vilket gör att bakkappan ska betraktas som en del av överdelen (och inte som en förstärkning).

| 7. | När detta läderparti (7) avlägsnas syns undertill delvis textilmaterial. Eftersom läderparti 7 förstärker sidan av överdelen, ska lädret betraktas som en förstärkning. |
| --- | --- |

7.

När detta läderparti (7) avlägsnas syns undertill delvis textilmaterial. Eftersom läderparti 7 förstärker sidan av överdelen, ska lädret betraktas som en förstärkning.

| 8. | När logotypen av läder (8) avlägsnas syns undertill delvis textilmaterial. På grund av detta och eftersom logotypen är ett tillbehör enligt anmärkning 4 a till kapitel 64, ska detta inte betraktas som en del av överdelen.
  När de läderpartier som har konstaterats utgöra delar av överdelen jämförs med de textilpartier som också är delar av denna, finner man att textilmaterialet dominerar (70 % textilmaterial). Skon kommer därför att klassificeras som skodon med överdelar av textilmaterial. |
| --- | --- |

8.

När logotypen av läder (8) avlägsnas syns undertill delvis textilmaterial. På grund av detta och eftersom logotypen är ett tillbehör enligt anmärkning 4 a till kapitel 64, ska detta inte betraktas som en del av överdelen.

När de läderpartier som har konstaterats utgöra delar av överdelen jämförs med de textilpartier som också är delar av denna, finner man att textilmaterialet dominerar (70 % textilmaterial). Skon kommer därför att klassificeras som skodon med överdelar av textilmaterial.

| 2. | I hela Kombinerade nomenklaturen definieras uttrycket ”gummi” enligt anmärkning 1 till kapitel 40; i detta kapitel utsträcks dess räckvidd i anmärkning 3 a till detta kapitel. |
| --- | --- |

2.

I hela Kombinerade nomenklaturen definieras uttrycket ”gummi” enligt anmärkning 1 till kapitel 40; i detta kapitel utsträcks dess räckvidd i anmärkning 3 a till detta kapitel.

| 3. | I hela Kombinerade nomenklaturen definieras uttrycket ”plast” enligt anmärkning 1 till kapitel 39; i detta kapitel utsträcks dess räckvidd i anmärkning 3 a till detta kapitel. |
| --- | --- |

3.

I hela Kombinerade nomenklaturen definieras uttrycket ”plast” enligt anmärkning 1 till kapitel 39; i detta kapitel utsträcks dess räckvidd i anmärkning 3 a till detta kapitel.

| 4. | I detta kapitel används den definition av ”läder” som görs i anmärkning 3 b till kapitel 64. |
| --- | --- |

4.

I detta kapitel används den definition av ”läder” som görs i anmärkning 3 b till kapitel 64.

| 5. | ”Textilmaterial” definieras i förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 64, allmänna anvisningar, punkterna E och F. Därmed utgörs ”textilmaterial” enligt betydelsen i kapitel 64 av de fibrer, garner, vävnader, filtar, bondade dukar, surrningsgarn, tågvirke m.m. som definieras i kapitel 50–60. När det gäller vävnader enligt kapitel 59 ska anmärkningarna till kapitel 59 tillämpas om inte annat sägs i bestämmelserna i anmärkning 3 a till kapitel 64. |
| --- | --- |

5.

”Textilmaterial” definieras i förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 64, allmänna anvisningar, punkterna E och F. Därmed utgörs ”textilmaterial” enligt betydelsen i kapitel 64 av de fibrer, garner, vävnader, filtar, bondade dukar, surrningsgarn, tågvirke m.m. som definieras i kapitel 50–60. När det gäller vävnader enligt kapitel 59 ska anmärkningarna till kapitel 59 tillämpas om inte annat sägs i bestämmelserna i anmärkning 3 a till kapitel 64.

| 6402 | Andra skodon med yttersulor och överdelar av gummi eller plast |
| --- | --- |
| 6402 12 10
  till
  6402 19 00 | Skodon för sport eller idrott

  Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel. |
| 6402 12 10
  och
  6402 12 90 | Skidskor och snowboardskor

  Dessa undernummer omfattar skodon för all slags skidåkning. |
| 6402 19 00 | Andra slag

  Anmärkning 1 a till undernummer i detta kapitel omfattar endast skodon som är utformade för en speciell sport och för vilka de fästade eller löstagbara detaljer som räknas upp i anmärkningen till undernummer gör det svårt att gå på asfaltvägar, eftersom de är för höga, stela eller hala för detta ändamål. |
| 6402 20 00 | Skodon med överdel av remmar, fästade vid sulan genom pluggning

  För tillämpning av detta undernummer är det inte nödvändigt att pluggarna är synliga på yttersulan, som har kontakt med marken; de kan även vara fästade genom innersulan och/eller mellansulan. Från sulan upphöjda sidostycken anses inte utgöra del av sulan. |
| 6402 99 31
  och
  6402 99 39 | Skodon, vars främre överdel består av remmar eller har en eller flera utskärningar

  Med främre överdel förstås den del av överdelen som täcker den främre delen av foten. |
| 6402 99 31 | Med sammanlagd höjd av sula och klack över 3 cm

  Vid användandet av detta undernummer är det irrelevant huruvida klacken kan särskiljas från sulan eller om klacken utgör en del av sulan (t.ex. kilformad sula, platåsula).
  Följande figurer ger ett exempel på hur mätningen kan gå till:
  A är den punkt där överdelen börjar
  B > 3 cm. |
| | |
| | |
| | |
| | |
| 6403 | Skodon med yttersulor av gummi, plast, läder eller konstläder och med överdelar av läder

  Med ”läder” förstås endast skinn och hudar enligt nr 4107 och 4112 till 4114 (se anmärkning 3 b till detta kapitel). Skodon t.ex. med överdel av pälsskinn eller med överdel av konstläder klassificeras inte enligt detta nummer utan enligt nr 6405 . |
| 6403 12 00
  och
  6403 19 00 | Skodon för sport eller idrott

  Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel. |
| 6403 12 00 | Skidskor och snowboardskor

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6402 12 10 och 6402 12 90 . |
| 6403 19 00 | Andra slag

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6402 19 00 . |
| 6403 59 11
  till
  6403 59 39 | Skodon, vars främre överdel består av remmar eller har en eller flera utskärningar

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6402 99 31 och 6402 99 39 . |
| 6403 59 11 | Med sammanlagd höjd av sula och klack över 3 cm

  De förklarande anmärkningarna till undernr 6402 99 31 gäller i tillämpliga delar. |
| 6403 99 11
  till
  6403 99 38 | Skodon, vars främre överdel består av remmar eller har en eller flera utskärningar

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6402 99 31 och 6402 99 39 . |
| 6403 99 11 | Med sammanlagd höjd av sula och klack över 3 cm

  De förklarande anmärkningarna till undernr 6402 99 31 gäller i tillämpliga delar. |
| 6404 | Skodon med yttersulor av gummi, plast, läder eller konstläder och med överdelar av textilmaterial |
| 6404 11 00 | Skodon för sport eller idrott; tennisskor, basketbollskor, gymnastikskor, träningsskor o.d.

  Vid tillämpning av detta undernummer anses som ”skodon för sport eller idrott” alla skodon som uppfyller villkoren i anmärking 1 till undernummer i detta kapitel.
  Anmärkning 1 a till undernummer i detta kapitel omfattar endast skodon som är utformade för en speciell sport och för vilka de fästade eller löstagbara detaljer som räknas upp i anmärkningen till undernummer gör det svårt att gå på asfaltvägar, eftersom de är för höga, stela eller hala för detta ändamål.
  Termen ”tennisskor, basketbollskor, gymnastikskor, träningsskor o.d.” i detta undernummer omfattar skor som till form, snitt och utseende visar att de är ämnade för sportutövning, t.ex. segling, squash, bordtennis eller volleyboll, med undantag av skodon som bärs huvudsakligen eller uteslutande för t.ex. forsränning med kanot, promenad, terrängvandring, vandring och bergsklättring (walking, trekking, hiking, mountain climbing).
  Alla dessa skodon har en halkfri yttersula och en fästanordning som ger foten stabilitet i skon (t.ex. snören, kardborrband).
  Små detaljer, t.ex. prydnadsband eller prydnadssömmar, etiketter (även påsydda), broderier, tryckta eller färgade snören utesluter inte klassificering av sådana skodon enligt detta undernummer.
  Skodon som på grund av sin storlek är avsedda att bäras av barn och unga människor kan också anses utgöra ”skodon, för sport”. |
| 6406 | Delar till skodon (inbegripet överdelar, även hopfogade med andra sulor än yttersulor), lösa inläggssulor, hälinlägg o.d.; damasker, benläder och liknande artiklar samt delar till sådana artiklar

  De flesta delar till skodon som omfattas av detta nummer nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6406 . Detta nummer omfattar också träsulor till sandaler (”hälsosandaler” och liknande), utan överdelar och utan remmar, snören eller band.
  Anmärkning 2 till detta kapitel innehåller en förteckning över de artiklar som inte ska anses som delar till skodon enligt detta nummer.
  Delar till skodon kan vara av vilket material som helst, med undantag av asbest, och innehålla metall. |
| 6406 90 30 | Överdelar hopfogade med innersulor eller med andra delar av sulan, yttersulor undantagna

  Detta undernummer omfattar artiklar som ännu inte utgör skodon, bestående av överdelar till skodon och en eller flera delar av sulan (särskilt innersulan) men ännu inte är försedda med yttersula. |

6402

Andra skodon med yttersulor och överdelar av gummi eller plast

6402 12 10
  till
  6402 19 00

Skodon för sport eller idrott

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

6402 12 10
  och
  6402 12 90

Skidskor och snowboardskor

Dessa undernummer omfattar skodon för all slags skidåkning.

6402 19 00

Andra slag

Anmärkning 1 a till undernummer i detta kapitel omfattar endast skodon som är utformade för en speciell sport och för vilka de fästade eller löstagbara detaljer som räknas upp i anmärkningen till undernummer gör det svårt att gå på asfaltvägar, eftersom de är för höga, stela eller hala för detta ändamål.

6402 20 00

Skodon med överdel av remmar, fästade vid sulan genom pluggning

För tillämpning av detta undernummer är det inte nödvändigt att pluggarna är synliga på yttersulan, som har kontakt med marken; de kan även vara fästade genom innersulan och/eller mellansulan. Från sulan upphöjda sidostycken anses inte utgöra del av sulan.

6402 99 31
  och
  6402 99 39

Skodon, vars främre överdel består av remmar eller har en eller flera utskärningar

Med främre överdel förstås den del av överdelen som täcker den främre delen av foten.

6402 99 31

Med sammanlagd höjd av sula och klack över 3 cm

Vid användandet av detta undernummer är det irrelevant huruvida klacken kan särskiljas från sulan eller om klacken utgör en del av sulan (t.ex. kilformad sula, platåsula).

Följande figurer ger ett exempel på hur mätningen kan gå till:

A är den punkt där överdelen börjar

B > 3 cm.

Image 61

Image 62

Image 63

Image 64

6403

Skodon med yttersulor av gummi, plast, läder eller konstläder och med överdelar av läder

Med ”läder” förstås endast skinn och hudar enligt nr 4107 och 4112 till 4114 (se anmärkning 3 b till detta kapitel). Skodon t.ex. med överdel av pälsskinn eller med överdel av konstläder klassificeras inte enligt detta nummer utan enligt nr 6405 .

6403 12 00
  och
  6403 19 00

Skodon för sport eller idrott

Se anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

6403 12 00

Skidskor och snowboardskor

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6402 12 10 och 6402 12 90 .

6403 19 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6402 19 00 .

6403 59 11
  till
  6403 59 39

Skodon, vars främre överdel består av remmar eller har en eller flera utskärningar

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6402 99 31 och 6402 99 39 .

6403 59 11

Med sammanlagd höjd av sula och klack över 3 cm

De förklarande anmärkningarna till undernr 6402 99 31 gäller i tillämpliga delar.

6403 99 11
  till
  6403 99 38

Skodon, vars främre överdel består av remmar eller har en eller flera utskärningar

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6402 99 31 och 6402 99 39 .

6403 99 11

Med sammanlagd höjd av sula och klack över 3 cm

De förklarande anmärkningarna till undernr 6402 99 31 gäller i tillämpliga delar.

6404

Skodon med yttersulor av gummi, plast, läder eller konstläder och med överdelar av textilmaterial

6404 11 00

Skodon för sport eller idrott; tennisskor, basketbollskor, gymnastikskor, träningsskor o.d.

Vid tillämpning av detta undernummer anses som ”skodon för sport eller idrott” alla skodon som uppfyller villkoren i anmärking 1 till undernummer i detta kapitel.

Anmärkning 1 a till undernummer i detta kapitel omfattar endast skodon som är utformade för en speciell sport och för vilka de fästade eller löstagbara detaljer som räknas upp i anmärkningen till undernummer gör det svårt att gå på asfaltvägar, eftersom de är för höga, stela eller hala för detta ändamål.

Termen ”tennisskor, basketbollskor, gymnastikskor, träningsskor o.d.” i detta undernummer omfattar skor som till form, snitt och utseende visar att de är ämnade för sportutövning, t.ex. segling, squash, bordtennis eller volleyboll, med undantag av skodon som bärs huvudsakligen eller uteslutande för t.ex. forsränning med kanot, promenad, terrängvandring, vandring och bergsklättring (walking, trekking, hiking, mountain climbing).

Alla dessa skodon har en halkfri yttersula och en fästanordning som ger foten stabilitet i skon (t.ex. snören, kardborrband).

Små detaljer, t.ex. prydnadsband eller prydnadssömmar, etiketter (även påsydda), broderier, tryckta eller färgade snören utesluter inte klassificering av sådana skodon enligt detta undernummer.

Skodon som på grund av sin storlek är avsedda att bäras av barn och unga människor kan också anses utgöra ”skodon, för sport”.

6406

Delar till skodon (inbegripet överdelar, även hopfogade med andra sulor än yttersulor), lösa inläggssulor, hälinlägg o.d.; damasker, benläder och liknande artiklar samt delar till sådana artiklar

De flesta delar till skodon som omfattas av detta nummer nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6406 . Detta nummer omfattar också träsulor till sandaler (”hälsosandaler” och liknande), utan överdelar och utan remmar, snören eller band.

Anmärkning 2 till detta kapitel innehåller en förteckning över de artiklar som inte ska anses som delar till skodon enligt detta nummer.

Delar till skodon kan vara av vilket material som helst, med undantag av asbest, och innehålla metall.

6406 90 30

Överdelar hopfogade med innersulor eller med andra delar av sulan, yttersulor undantagna

Detta undernummer omfattar artiklar som ännu inte utgör skodon, bestående av överdelar till skodon och en eller flera delar av sulan (särskilt innersulan) men ännu inte är försedda med yttersula.

KAPITEL 65

HUVUDBONADER OCH DELAR TILL HUVUDBONADER

| 6504 00 00 | Hattar och andra huvudbonader, flätade eller hopfogade av band eller remsor av alla slags material, även ofodrade och ogarnerade

  Som ”hattar och andra huvudbonader, fodrade och garnerade” förstås varor som är helt eller delvis fodrade eller garnerade, oavsett om dessa foder eller garneringar är av samma material som huvudbonaden.
  Som garnering anses t.ex. foder, svettband (av läder eller annat material), kantband, hattband, tränsar, spännen, knappar, hattnålar, märken, fjädrar, garneringsstickningar, konstgjorda blommor, spets, rosetter av vävt material eller band, osv. |
| --- | --- |
| 6505 00 | Hattar och andra huvudbonader, av trikå eller tillverkade av spetsar, filt eller annan textilvara i längder (dock inte av band eller remsor), även ofodrade och ogarnerade; hårnät av alla slags material, även fodrade och garnerade

  Beträffande klassificeringen av turbaner hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 6307 90 98 . |
| 6505 00 10 | Av hårfilt eller en blandning av hår- och ullfilt tillverkade av hattstumpar eller plana hattämnen enligt nr 6501 00 00

  Som ”hårfilt” anses filt som framställts av hår av kanin, hare, bisamråtta, nutria, utter eller liknande hår av ringa längd.
  En ”blandning av hår- och ullfilt” kan bestå av en homogen blandning av ull och djurhår i alla proportioner eller av en annan kombination av dessa båda produkter (t.ex. ullfilt täckt med ett lager av djurhår).
  Hårfilt och blandningar av hår- och ullfilt kan också innehålla andra fibrer (t.ex. syntet- eller regenatfibrer). |
| 6505 00 30
  och
  6505 00 90 | Andra slag

  Dessa undernummer omfattar artiklar av ullfilt, även med tillsats av andra fibrer (t.ex. syntet- eller regenatfibrer), medan artiklar av en blandning av hår- och ullfilt omfattas av undernr 6505 00 10 .
  Som ”ullfilt” anses filt framställd av ull eller djurhår som har en viss likhet med ull (t.ex. hår av vikunja, kamel, kalv, ko, osv.). |
| 6506 | Andra huvudbonader, även ofodrade och ogarnerade |
| 6506 99 10 | Av hårfilt eller en blandning av hår- och ullfilt tillverkade av hattstumpar eller plana hattämnen enligt nr 6501 00 00

  De förklarande anmärkningarna till undernr 6505 00 10 gäller i tillämpliga delar. |
| 6506 99 90 | Andra slag

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6505 00 30 och 6505 00 90 . |
| 6507 00 00 | Svettremmar, foder, skyddsöverdrag, hattstommar, hattställningar, mösskärmar och hakremmar för huvudbonader

  Detta nummer omfattar inte pannband av trikå av den typ som idrottsutövare använder för absorption av svett (undernr 6117 80 10 och 6117 80 80 ). |

6504 00 00

Hattar och andra huvudbonader, flätade eller hopfogade av band eller remsor av alla slags material, även ofodrade och ogarnerade

Som ”hattar och andra huvudbonader, fodrade och garnerade” förstås varor som är helt eller delvis fodrade eller garnerade, oavsett om dessa foder eller garneringar är av samma material som huvudbonaden.

Som garnering anses t.ex. foder, svettband (av läder eller annat material), kantband, hattband, tränsar, spännen, knappar, hattnålar, märken, fjädrar, garneringsstickningar, konstgjorda blommor, spets, rosetter av vävt material eller band, osv.

6505 00

Hattar och andra huvudbonader, av trikå eller tillverkade av spetsar, filt eller annan textilvara i längder (dock inte av band eller remsor), även ofodrade och ogarnerade; hårnät av alla slags material, även fodrade och garnerade

Beträffande klassificeringen av turbaner hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 6307 90 98 .

6505 00 10

Av hårfilt eller en blandning av hår- och ullfilt tillverkade av hattstumpar eller plana hattämnen enligt nr 6501 00 00

Som ”hårfilt” anses filt som framställts av hår av kanin, hare, bisamråtta, nutria, utter eller liknande hår av ringa längd.

En ”blandning av hår- och ullfilt” kan bestå av en homogen blandning av ull och djurhår i alla proportioner eller av en annan kombination av dessa båda produkter (t.ex. ullfilt täckt med ett lager av djurhår).

Hårfilt och blandningar av hår- och ullfilt kan också innehålla andra fibrer (t.ex. syntet- eller regenatfibrer).

6505 00 30
  och
  6505 00 90

Andra slag

Dessa undernummer omfattar artiklar av ullfilt, även med tillsats av andra fibrer (t.ex. syntet- eller regenatfibrer), medan artiklar av en blandning av hår- och ullfilt omfattas av undernr 6505 00 10 .

Som ”ullfilt” anses filt framställd av ull eller djurhår som har en viss likhet med ull (t.ex. hår av vikunja, kamel, kalv, ko, osv.).

6506

Andra huvudbonader, även ofodrade och ogarnerade

6506 99 10

Av hårfilt eller en blandning av hår- och ullfilt tillverkade av hattstumpar eller plana hattämnen enligt nr 6501 00 00

De förklarande anmärkningarna till undernr 6505 00 10 gäller i tillämpliga delar.

6506 99 90

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6505 00 30 och 6505 00 90 .

6507 00 00

Svettremmar, foder, skyddsöverdrag, hattstommar, hattställningar, mösskärmar och hakremmar för huvudbonader

Detta nummer omfattar inte pannband av trikå av den typ som idrottsutövare använder för absorption av svett (undernr 6117 80 10 och 6117 80 80 ).

KAPITEL 66

PARAPLYER, PARASOLLER, PROMENADKÄPPAR, SITTKÄPPAR, PISKOR OCH RIDSPÖN SAMT DELAR TILL SÅDANA ARTIKLAR

| Anmärkning 1 c) | Leksaksparaplyer och leksaksparasoller kan i regel skiljas från paraplyer och parasoller enligt detta kapitel genom den typ av material de består av, deras i allmänhet enklare utförande och mindre storlek och på grund av att de inte kan användas som effektivt skydd mot regn eller sol (se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9503 , D, sista stycket). Oavsett dessa kriterier är skaften till leksaksparaplyer och leksaksparasoller sällan mer än 25 cm långa. |
| --- | --- |

Anmärkning 1 c)

Leksaksparaplyer och leksaksparasoller kan i regel skiljas från paraplyer och parasoller enligt detta kapitel genom den typ av material de består av, deras i allmänhet enklare utförande och mindre storlek och på grund av att de inte kan användas som effektivt skydd mot regn eller sol (se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9503 , D, sista stycket). Oavsett dessa kriterier är skaften till leksaksparaplyer och leksaksparasoller sällan mer än 25 cm långa.

| 6601 | Paraplyer och parasoller (inbegripet käpparaplyer, trädgårdsparasoller och liknande parasoller)

  Beträffande skillnaden mellan artiklarna enligt detta nummer och de artiklar som är avsedda som leksaker hänvisas till de förklarande anmärkningarna till anmärkning 1 c i detta kapitel.
  Detta nummer omfattar även följande:






  1. | Små paraplyer och parasoller som är avsedda att effektivt skydda barn mot regn eller sol. |
| --- | --- | --- |

6601

Paraplyer och parasoller (inbegripet käpparaplyer, trädgårdsparasoller och liknande parasoller)

Beträffande skillnaden mellan artiklarna enligt detta nummer och de artiklar som är avsedda som leksaker hänvisas till de förklarande anmärkningarna till anmärkning 1 c i detta kapitel.

Detta nummer omfattar även följande:

1.

Små paraplyer och parasoller som är avsedda att effektivt skydda barn mot regn eller sol.

| 2. | Små parasoller avsedda att fästas på barnvagnar som solskydd. |
| --- | --- |

2.

Små parasoller avsedda att fästas på barnvagnar som solskydd.

Paraplyer och parasoller som på grund av de material de är framställda av endast kan användas som karnevalsartiklar omfattas inte av detta nummer, utan av nr 9505 .

6601 10 00

Trädgårdsparasoller och liknande parasoller

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 6601 10 .

6603

Delar, beslag och tillbehör till artiklar enligt nr 6601
  och
  6602

6603 20 00

Paraplyställningar, även monterade på skaft eller käppar

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Ställningar monterade på skaft eller käppar, dvs. skelettet till paraplyet eller parasollet, osv., även med delar, beslag eller tillbehör. |
| --- | --- |

1.

Ställningar monterade på skaft eller käppar, dvs. skelettet till paraplyet eller parasollet, osv., även med delar, beslag eller tillbehör.

| 2. | Hopsatta ställningar, utan skaft eller käppar, även med delar, beslag eller tillbehör, dvs. hela det system med spröt och gafflar som glider längs skaftet så att paraplyet, parasollet, osv. kan öppnas och stängas, samtidigt som det spänner ut och stöder överdraget. |
| --- | --- |

2.

Hopsatta ställningar, utan skaft eller käppar, även med delar, beslag eller tillbehör, dvs. hela det system med spröt och gafflar som glider längs skaftet så att paraplyet, parasollet, osv. kan öppnas och stängas, samtidigt som det spänner ut och stöder överdraget.

Enkla ställningar med spröt och gafflar som inte utgör det kompletta systemet med spröt och gafflar omfattas dock inte av detta undernummer, utan av undernr 6603 90 90 .

6603 90 10

Handtag och knoppar

Detta undernummer omfattar handtag (inbegripet igenkännliga ämnen till handtag) och knoppar som passar till den ända av paraply- och parasollskaft, promenadkäppar, sittkäppar, piskor, ridspön och liknande artiklar som hålls i handen.

6603 90 90

Andra

Förutom de ställningar som nämns i de förklarande anmärkningarna till undernr 6603 20 00 , sista stycket, omfattar detta undernummer omonterade spröt och gafflar samt de artiklar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6603 , andra stycket, 3 till 5.

KAPITEL 67

BEARBETADE FJÄDRAR OCH DUN SAMT VAROR TILLVERKADE AV FJÄDRAR ELLER DUN; KONSTGJORDA BLOMMOR; VAROR AV MÄNNISKOHÅR

| 6702 | Konstgjorda blommor, blad och frukter samt delar till sådana varor; artiklar tillverkade av konstgjorda blommor, blad eller frukter

  Se anmärkning 3 till detta kapitel. Som ”liknande metoder” enligt anmärkning 3 till detta kapitel anses sammanfogning genom att materialet blivit självhäftande efter värmebehandling eller genom glidanordningar som häftar fast vid stjälken med hjälp av friktion. |
| --- | --- |
| 6703 00 00 | Människohår, rotvänt, tunnat, blekt eller på annat sätt bearbetat; ull, andra djurhår och andra textilmaterial, bearbetade för användning vid tillverkning av peruker o.d.

  Detta nummer omfattar inte naturliga flätor av obearbetat människohår, även tvättade och avfettade, som endast är klippta i längder och inte har genomgått någon annan behandling (nr 0501 00 00 ). |

6702

Konstgjorda blommor, blad och frukter samt delar till sådana varor; artiklar tillverkade av konstgjorda blommor, blad eller frukter

Se anmärkning 3 till detta kapitel. Som ”liknande metoder” enligt anmärkning 3 till detta kapitel anses sammanfogning genom att materialet blivit självhäftande efter värmebehandling eller genom glidanordningar som häftar fast vid stjälken med hjälp av friktion.

6703 00 00

Människohår, rotvänt, tunnat, blekt eller på annat sätt bearbetat; ull, andra djurhår och andra textilmaterial, bearbetade för användning vid tillverkning av peruker o.d.

Detta nummer omfattar inte naturliga flätor av obearbetat människohår, även tvättade och avfettade, som endast är klippta i längder och inte har genomgått någon annan behandling (nr 0501 00 00 ).

AVDELNING XIII

VAROR AV STEN, GIPS, CEMENT, ASBEST, GLIMMER ELLER LIKNANDE MATERIAL; KERAMISKA PRODUKTER; GLAS OCH GLASVAROR

KAPITEL 68

VAROR AV STEN, GIPS, CEMENT, ASBEST, GLIMMER ELLER LIKNANDE MATERIAL

Allmänna anmärkningar

Detta kapitel omfattar inte endast färdiga varor utan också, i vissa nummer, halvfabrikat som eventuellt behöver vidare bearbetning innan de kan användas för avsett ändamål (t.ex. blandningar på basis av asbest eller på basis av asbest och magnesiumkarbonat enligt nr 6812).

| 6802 | Bearbetad monument- eller byggnadssten (utom skiffer) samt varor av sådan sten, andra än varor enligt nr 6801
  ; mosaikbitar o.d. av naturlig sten (inbegripet skiffer), även på underlag; konstfärgade korn, skärvor och pulver av naturlig sten (inbegripet skiffer)

  Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetad monument- eller byggnadssten” hänvisas till anmärkning 2 till detta kapitel. |
| --- | --- |
| 6802 10 00 | Plattor, kuber och liknande artiklar, även av annan form än kvadratisk eller rektangulär, vilkas största yta kan inneslutas i en kvadrat med en sidlängd av mindre än 7 cm; konstfärgade korn, skärvor och pulver

  Beträffande beskrivningen av de varor som omfattas av detta undernummer hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6802 , sjunde stycket. |
| 6802 21 00
  till
  6802 29 00 | Annan monument- eller byggnadssten samt varor av sådan sten, enkelt huggna eller sågade, med plan eller jämn yta

  Dessa undernummer omfattar sten och varor av sten (även obearbetade varor), enkelt huggna eller sågade, med en eller flera platta eller jämna ytor. De sistnämnda kan vara bearbetade med en mejsel, pikhacka eller bilningshammare. |
| 6802 93 10 | Polerad, dekorerad eller på annat sätt bearbetad, men utan bildhuggararbete, med en nettovikt av 10 kg eller mer

  Förutom varor av sten med helt eller delvis polerad yta omfattar detta undernummer bl.a.:






  1. | Varor av sten med helt eller delvis hyvlad, blästrad eller slipad yta. |

6802

Bearbetad monument- eller byggnadssten (utom skiffer) samt varor av sådan sten, andra än varor enligt nr 6801
  ; mosaikbitar o.d. av naturlig sten (inbegripet skiffer), även på underlag; konstfärgade korn, skärvor och pulver av naturlig sten (inbegripet skiffer)

Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetad monument- eller byggnadssten” hänvisas till anmärkning 2 till detta kapitel.

6802 10 00

Plattor, kuber och liknande artiklar, även av annan form än kvadratisk eller rektangulär, vilkas största yta kan inneslutas i en kvadrat med en sidlängd av mindre än 7 cm; konstfärgade korn, skärvor och pulver

Beträffande beskrivningen av de varor som omfattas av detta undernummer hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6802 , sjunde stycket.

6802 21 00
  till
  6802 29 00

Annan monument- eller byggnadssten samt varor av sådan sten, enkelt huggna eller sågade, med plan eller jämn yta

Dessa undernummer omfattar sten och varor av sten (även obearbetade varor), enkelt huggna eller sågade, med en eller flera platta eller jämna ytor. De sistnämnda kan vara bearbetade med en mejsel, pikhacka eller bilningshammare.

6802 93 10

Polerad, dekorerad eller på annat sätt bearbetad, men utan bildhuggararbete, med en nettovikt av 10 kg eller mer

Förutom varor av sten med helt eller delvis polerad yta omfattar detta undernummer bl.a.:

1.

Varor av sten med helt eller delvis hyvlad, blästrad eller slipad yta.

| 2. | Dekorerade varor. Dessa varor är försedda med motiv och dekorationer som framställts genom färgning, lackering eller annan ytbehandling, t.ex. genom framställning av mönster på en polerad yta med hjälp av en mejsel. |
| --- | --- |

2.

Dekorerade varor. Dessa varor är försedda med motiv och dekorationer som framställts genom färgning, lackering eller annan ytbehandling, t.ex. genom framställning av mönster på en polerad yta med hjälp av en mejsel.

| 3. | Sten med inläggningar av mosaik, metallornament eller enkelt mejslade inskriptioner. |
| --- | --- |

3.

Sten med inläggningar av mosaik, metallornament eller enkelt mejslade inskriptioner.

| 4. | Varor av sten med profilering eller kannelyr, t.ex. rätlinjig ornamentering som kanter, socklar, avfasningar, hålkäl och lister. |
| --- | --- |

4.

Varor av sten med profilering eller kannelyr, t.ex. rätlinjig ornamentering som kanter, socklar, avfasningar, hålkäl och lister.

| 5. | Varor av svarvad sten, t.ex. kolonnfundament, balustrader och liknande. |
| --- | --- |

5.

Varor av svarvad sten, t.ex. kolonnfundament, balustrader och liknande.

6802 93 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. huggen granit med dekorativa motiv i hög- eller lågrelief, t.ex. blad, äggstavar, girlander och fantasifigurer, utförda på ett mera konstfärdigt sätt än de dekorationer som omfattas av föregående undernummer.

Även statyer samt hög- och lågrelief (med undantag av bildhuggararbeten i original) klassificeras enligt detta undernummer.

6802 99 10

Polerad, dekorerad eller på annat sätt bearbetad, men utan bildhuggararbete, med en nettovikt av 10 kg eller mer

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6802 93 10 .

6802 99 90

Andra

De förklarande anmärkningarna till undernr 6802 93 90 gäller i tillämpliga delar.

6803 00

Bearbetad skiffer och varor av skiffer eller agglomererad skiffer

6803 00 10

Tak- och väggskiffer

Produkter enligt detta undernummer kan vara av alla former, t.ex. rektangulära eller kvadratiska, månghörniga eller avrundade. De är av enhetlig tjocklek som normalt är högst 6 mm.

6804

Kvarnstenar, slipstenar, slipskivor o.d., utan ställning, för malning, slipning, skärpning, polering, riktning eller skärning, handverktyg för skärpning eller polering samt delar till sådana varor, av naturlig sten, av agglomererade naturliga eller konstgjorda slipmedel eller av keramiskt material, även med delar av andra material

Detta nummer omfattar inte avfall och skärvor av handverktyg för polering, brynstenar, oljebrynen, kvarnstenar, slipstenar, slipskivor och liknande produkter av naturliga eller konstgjorda slipmedel (undernr 2530 90 00 ).

6804 10 00

Kvarnstenar, defibrörstenar o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6804 10 .

6804 21 00
  till
  6804 23 00

Andra artiklar, utom handverktyg

Se de förklarande anmärkningarna till HS, 6804 , första stycket, 2 och 3.

6804 21 00

Av agglomererad naturlig eller syntetisk diamant

Detta undernummer omfattar varor av naturlig eller syntetisk diamant som agglomererats. Agglomereringen kan ske med hjälp av härdande mineraliska ämnen (t.ex. cement) eller med mjukare bindemedel (t.ex. gummi eller plast) eller genom keramisk bränning.

6804 22 12
  till
  6804 22 90

Av andra agglomererade slipmedel eller av keramiskt material

De förklarande anmärkningarna till undernr 6804 21 00 gäller i tillämpliga delar.

6804 22 12
  till
  6804 22 50

Av konstgjorda slipmedel med bindemedel

Exempel på konstgjorda slipmedel är korund, kiselkarbid (karborundum) och borkarbid.

6804 30 00

Handverktyg för skärpning eller polering

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6804 , första stycket, 4.

6806

Slaggull, stenull och liknande mineralull; expanderad vermikulit, expanderade leror, skumslagg och liknande expanderade mineraliska material; blandningar och varor av värmeisolerande, ljudisolerande eller ljudadsorberande mineraliska material, andra än sådana som omfattas av nr 6811
  eller
  6812
  eller kapitel 69

6806 10 00

Slaggull, stenull och liknande mineralull (även blandade med varandra) i lös form eller i form av skivor eller rullar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6806 , de tre första styckena.

”Liknande mineralull” erhålls bl.a. från blandningar av sten eller slagg som genomgått de processer som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6806 , första stycket.

6806 20 10

Expanderade leror

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6806 , sjätte stycket.

6806 20 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Expanderad vermikulit och liknande expanderade mineraliska produkter med undantag av leror (expanderad klorit, perlit och obsidian). Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6806 , fjärde och femte stycket.
  Expanderad klorit och perlit omfattas dock av detta undernummer endast om expansionsprocessen avbryts så snart ihåliga korn erhållits, dvs. innan kornen brister och bildar konkava lameller. Denna lamellformade produkt används i allmänhet som filtreringsmedel och inte som värme- eller ljudisoleringsmedel och omfattas därför av undernr 3802 90 00 (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3802 ). |
| --- | --- |

1.

Expanderad vermikulit och liknande expanderade mineraliska produkter med undantag av leror (expanderad klorit, perlit och obsidian). Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6806 , fjärde och femte stycket.

Expanderad klorit och perlit omfattas dock av detta undernummer endast om expansionsprocessen avbryts så snart ihåliga korn erhållits, dvs. innan kornen brister och bildar konkava lameller. Denna lamellformade produkt används i allmänhet som filtreringsmedel och inte som värme- eller ljudisoleringsmedel och omfattas därför av undernr 3802 90 00 (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 3802 ).

| 2. | ”Skumslagg” som liknar cellglas enligt nr 7016 när det föreligger i block, plattor och liknande. Skumslagg kan skiljas från cellglas med hjälp av de kriterier som används för att skilja mellan mineralull enligt undernr 6806 10 00 och glasull enligt nr 7019 . |
| --- | --- |

2.

”Skumslagg” som liknar cellglas enligt nr 7016 när det föreligger i block, plattor och liknande. Skumslagg kan skiljas från cellglas med hjälp av de kriterier som används för att skilja mellan mineralull enligt undernr 6806 10 00 och glasull enligt nr 7019 .

| 3. | Starkt expanderad, granulerad masugnsslagg som framställts genom skumning och har en skenbar densitet i torrt tillstånd på högst 300 kg/m3. |
| --- | --- |

3.

Starkt expanderad, granulerad masugnsslagg som framställts genom skumning och har en skenbar densitet i torrt tillstånd på högst 300 kg/m3.

6806 90 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6806 , texten efter de tre asteriskerna.

6807

Varor av asfalt eller liknande material (t.ex. petroleumbitumen eller stenkolstjärbeck)

6807 10 00

I rullar

Tak- och väggbeklädnadsmaterialet enligt detta undernummer består av minst tre lager: en kärna av papper eller papp eller annat material, t.ex. glasull, jutevävnad, aluminiumfolie, filt, bondad duk, inbäddad mellan två lager asfalt eller liknande material. Dessa täckande lager kan också innehålla eller vara överdragna med andra material (t.ex. sand).

6809

Varor av gips eller av blandningar på basis av gips

6809 11 00
  och
  6809 19 00

Skivor, plattor och liknande varor, odekorerade

Dessa undernummer omfattar platta produkter av alla slag som huvudsakligen används för framställning av mellanväggar och innertak.

Varor som endast är perforerade eller täckta med ett tunt lager papper eller annat material på den ena eller båda sidorna anses inte som dekorerade. De kan också ha ett enkelt överdrag av färg eller fernissa. Alla slags dekorationer, t.ex. bestående av motiv i låg- eller högrelief, ytdekorationer eller dekorationer i massan, medför att sådana plattor, bräder, osv. klassificeras enligt undernr 6809 90 00 .

Dessa undernummer omfattar också kvadratiska gipsplattor som är perforerade utvändigt och har två rektangulära hålrum fyllda med remsor av mineralull och invändigt täckta med aluminiumbelagt papper. Dessa plattor är avsedda till värme- och ljudisolering av väggar och innertak.

6810

Varor av cement, betong eller konstgjord sten, även armerade

Betong består av en blandning av cement, fyllnadsmaterial (sand, grus) och vatten, som blir mycket hårt när det härdar.

Armerad betong innehåller också metallstänger (armeringsjärn) eller stålnät.

Genom att använda lättare fyllnadsmaterial (t.ex. expanderade leror, krossad pimpsten, vermikulit, granulerad slagg) erhålls ”lättbetong”.

6810 11 10

Av lättbetong (baserad på krossad pimsten, granulerad slagg o.d.)

Detta undernummer omfattar block och murstenar av porös betong med en täthet i härdat tillstånd av högst 1,7 kg/dm3. Lättbetong har god värmeisoleringsförmåga men är inte lika starkt som betong med större täthet.

6810 99 00

Övrigt

Undernumret omfattar inte följande varor:

| 1. | ”Stenpapper” (se de förklarande anmärkningarna till nummer 3920 ). |
| --- | --- |

1.

”Stenpapper” (se de förklarande anmärkningarna till nummer 3920 ).

| 2. | Prydnadsföremål för hem och trädgård bestående av stenmjöl och plast, där plasten ger artiklarna deras väsentliga karaktär (se de förklarande anmärkningarna till undernummer 3926 40 00 ). |
| --- | --- |

2.

Prydnadsföremål för hem och trädgård bestående av stenmjöl och plast, där plasten ger artiklarna deras väsentliga karaktär (se de förklarande anmärkningarna till undernummer 3926 40 00 ).

6812

Bearbetade asbestfibrer; blandningar på basis av asbest eller på basis av asbest och magnesiumkarbonat; varor av sådana blandningar eller av asbest (t.ex. tråd, vävnader, kläder, huvudbonader, skodon och packningar), även med förstärkning, andra än varor enligt nr 6811
  och
  6813

6812 80 10
  och
  6812 80 90

Av krokidolit

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2524 , andra stycket.

6812 80 10

Bearbetade fibrer; blandningar på basis av asbest eller på basis av asbest och magnesiumkarbonat

Begreppet bearbetade fibrer definieras i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6812 , första stycket. Avfall från artiklar som innehåller krokidolit klassificeras dock enligt undernr 2524 10 00 .

Blandningar enligt detta undernummer beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6812 , andra stycket.

Även avfall i form av stycken eller stoft från artiklar på basis av asbest eller asbest och magnesiumkarbonat omfattas av detta undernummer.

6812 80 90

Andra slag

Detta nummer inbegriper papper, papp och filt av krokidolitfibrer, pappersmassa och eventuellt ett fyllmedel, om de innehåller minst 35 viktprocent krokidolit. I annat fall omfattas de av kapitel 48.

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6812 .

6812 92 00

Papper, papp och filt

Papper, papp och filt av asbestfibrer, pappersmassa och eventuellt ett fyllmedel omfattas av detta undernummer om de innehåller minst 35 viktprocent asbest. I annat fall omfattas de av kapitel 48.

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6812 .

6812 99 10

Bearbetade asbestfibrer; blandningar på basis av asbest eller på basis av asbest och magnesiumkarbonat

Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetade asbestfibrer” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6812 , första stycket. Avfall av asbestvaror klassificeras dock enligt undernr 2524 90 00 .

Blandningar enligt detta undernummer beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6812 , andra stycket.

Även avfall i form av stycken eller stoft från artiklar på basis av asbest eller asbest och magnesiumkarbonat omfattas av detta undernummer.

6814

Bearbetad glimmer och varor av glimmer, inbegripet agglomererad eller rekonstruerad glimmer, även på underlag av papper, papp eller annat material

6814 10 00

Plattor, skivor och remsor av agglomererad eller rekonstruerad glimmer, även på underlag

Plattor, skivor och remsor enligt detta undernummer föreligger i löpande längder eller enkelt tillskurna i kvadratisk eller rektangulär form. Varor tillskurna i annan form klassificeras enligt undernr 6814 90 00 .

6814 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a. skivor eller blad av glimmer som skurits till för ett särskilt ändamål. De kan skiljas från skivor och blad av glimmer enligt nr 2525 med hjälp av de olika kännetecken som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2525 .

Undernumret omfattar också skivor och blad av glimmer som, även om de inte skurits till i ovanstående former, har genomgått en behandling som inte är tillåten för varor enligt nr 2525 , t.ex. polering eller bondning på ett underlag.

KAPITEL 69

KERAMISKA PRODUKTER

| | I. VAROR AV KISELDIOXIDHALTIGA FOSSILMJÖL ELLER AV LIKNANDE KISELDIOXIDHALTIGA JORDARTER SAMT ELDFASTA PRODUKTER |
| --- | --- |
| 6901 00 00 | Murstenar, block, plattor och andra keramiska varor av kiseldioxidhaltiga fossilmjöl (t.ex. kiselgur, trippel eller diatomit) eller av liknande kiseldioxidhaltiga jordarter

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 69, allmänna anvisningar till underavdelning I, A.
  Detta nummer omfattar bl.a. värmeisolerande stenar som framställts genom formning och bränning av kiselhaltig jord. |
| 6902 | Eldfasta murstenar, block, plattor och liknande eldfasta keramiska byggvaror, andra än sådana som består av kiseldioxidhaltiga fossilmjöl eller av liknande kiseldioxidhaltiga jordarter

  De två viktigaste kännetecknen för de eldfasta produkter som omfattas av detta nummer är att de ska ha en eldfasthet av minst 1 500  °C (bestämd enligt ISO-rekommendation R 528-1966 och R 1146-1969) och att de är avsedda för ändamål som kräver denna grad av eldfasthet.
  Se också de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 69, allmänna anvisningar till underavdelning I, B. |
| 6902 10 00 | Innehållande, var för sig eller tillsammans, mer än 50 viktprocent av grundämnena Mg, Ca eller Cr, uttryckt som MgO, CaO respektive Cr

  2

  O

  3


  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 6902 10 . |
| 6903 | Andra eldfasta keramiska varor (t.ex. retorter, deglar, mufflar, munstycken, stoppare, stöd, skålar, rör, hylsor och stänger), andra än sådana som består av kiseldioxidhaltiga fossilmjöl eller av liknande kiseldioxidhaltiga jordarter

  De förklarande anmärkningarna till nr 6902, första stycket gäller i sin helhet även för detta nummer. Detta nummer omfattar dock inte trådförare av sintrad aluminiumoxid för vävstolar, verktyg och verktygsdelar av samma eller andra eldfasta material, små kulor av eldfast aluminiumsilikat som tjänar som bärare för kemiska produkter som används som katalysator i olika tillverkningsprocesser, osv. |
| | II. ANDRA KERAMISKA PRODUKTER |
| | Allmänna anmärkningar

  Beträffande definitionen av uttrycken ”porslin”, ”vanligt lergods”, ”fajans” och ”stengods” som används i numren och undernumren till denna underavdelning hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 69, allmänna anvisningar till underavdelning II. |
| 6904 | Murtegel, bjälklagstegel, håltegel o.d., av keramiskt material

  Beträffande kriterier för att skilja mellan murtegel och gatstenar och plattor för beklädnad av trottoarer, golv, eldstäder och väggar hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6907 . |
| 6905 | Takpannor, skorstenspipor, rökhuvar, skorstensfoder, byggnadsornament och andra byggvaror, av keramiskt material |
| 6905 10 00 | Takpannor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6905 , andra stycket, 1.
  Takpannor skiljer sig från gatstenar och plattor för beklädnad av trottoarer, golv, eldstäder och väggar genom att de i allmänhet är försedda med klackar, klamrar eller andra anordningar så att de griper in i varandra. |
| 6905 90 00 | Andra slag

  Detta undernummer omfattar de varor som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6905 , andra stycket, 2, 3 och 4. |
| 6909 | Laboratorieartiklar samt artiklar för kemiskt eller annat tekniskt bruk, av keramiskt material; hoar, kar och liknande behållare av keramiskt material, av sådana slag som används inom lantbruket; krukor, burkar och liknande artiklar av keramiskt material, av sådana slag som används för transport eller förpackning av varor |
| 6909 11 00
  till
  6909 19 00 | Laboratorieartiklar samt artiklar för kemiskt eller annat tekniskt bruk

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6909 , andra stycket, 1 och 2. |
| 6909 12 00 | Artiklar vars hårdhetsgrad motsvarar minst 9 på Mohsskalan

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 6909 12 . |
| 6909 90 00 | Andra slag

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6909 , andra stycket, 3 och 4. |
| 6912 00 | Bords- och köksartiklar, andra hushållsartiklar samt toalettartiklar, av andra keramiska material än porslin

  Beträffande klassificeringen enligt de olika undernumren i detta nummer hänvisas också till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 69, särskilt allmänna anvisningar till underavdelning II, ”Andra keramiska produkter”.
  Beträffande klassificeringen av bords- och köksartiklar och andra hushållsartiklar av dekorativt slag, särskild sådana som är försedda med dekorativa motiv i relief och liknande hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6913 , B.






  1. | Ölmuggar omfattas i allmänhet av detta nummer. De klassificeras dock enligt nr 6913 om






  — | kanten är utformad eller bearbetad på ett sådant sätt att de är olämpliga att dricka ur, |

I. VAROR AV KISELDIOXIDHALTIGA FOSSILMJÖL ELLER AV LIKNANDE KISELDIOXIDHALTIGA JORDARTER SAMT ELDFASTA PRODUKTER

6901 00 00

Murstenar, block, plattor och andra keramiska varor av kiseldioxidhaltiga fossilmjöl (t.ex. kiselgur, trippel eller diatomit) eller av liknande kiseldioxidhaltiga jordarter

Se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 69, allmänna anvisningar till underavdelning I, A.

Detta nummer omfattar bl.a. värmeisolerande stenar som framställts genom formning och bränning av kiselhaltig jord.

6902

Eldfasta murstenar, block, plattor och liknande eldfasta keramiska byggvaror, andra än sådana som består av kiseldioxidhaltiga fossilmjöl eller av liknande kiseldioxidhaltiga jordarter

De två viktigaste kännetecknen för de eldfasta produkter som omfattas av detta nummer är att de ska ha en eldfasthet av minst 1 500  °C (bestämd enligt ISO-rekommendation R 528-1966 och R 1146-1969) och att de är avsedda för ändamål som kräver denna grad av eldfasthet.

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 69, allmänna anvisningar till underavdelning I, B.

6902 10 00

Innehållande, var för sig eller tillsammans, mer än 50 viktprocent av grundämnena Mg, Ca eller Cr, uttryckt som MgO, CaO respektive Cr

  2

  O

  3

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 6902 10 .

6903

Andra eldfasta keramiska varor (t.ex. retorter, deglar, mufflar, munstycken, stoppare, stöd, skålar, rör, hylsor och stänger), andra än sådana som består av kiseldioxidhaltiga fossilmjöl eller av liknande kiseldioxidhaltiga jordarter

De förklarande anmärkningarna till nr 6902, första stycket gäller i sin helhet även för detta nummer. Detta nummer omfattar dock inte trådförare av sintrad aluminiumoxid för vävstolar, verktyg och verktygsdelar av samma eller andra eldfasta material, små kulor av eldfast aluminiumsilikat som tjänar som bärare för kemiska produkter som används som katalysator i olika tillverkningsprocesser, osv.

II. ANDRA KERAMISKA PRODUKTER

Allmänna anmärkningar

Beträffande definitionen av uttrycken ”porslin”, ”vanligt lergods”, ”fajans” och ”stengods” som används i numren och undernumren till denna underavdelning hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 69, allmänna anvisningar till underavdelning II.

6904

Murtegel, bjälklagstegel, håltegel o.d., av keramiskt material

Beträffande kriterier för att skilja mellan murtegel och gatstenar och plattor för beklädnad av trottoarer, golv, eldstäder och väggar hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6907 .

6905

Takpannor, skorstenspipor, rökhuvar, skorstensfoder, byggnadsornament och andra byggvaror, av keramiskt material

6905 10 00

Takpannor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6905 , andra stycket, 1.

Takpannor skiljer sig från gatstenar och plattor för beklädnad av trottoarer, golv, eldstäder och väggar genom att de i allmänhet är försedda med klackar, klamrar eller andra anordningar så att de griper in i varandra.

6905 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar de varor som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6905 , andra stycket, 2, 3 och 4.

6909

Laboratorieartiklar samt artiklar för kemiskt eller annat tekniskt bruk, av keramiskt material; hoar, kar och liknande behållare av keramiskt material, av sådana slag som används inom lantbruket; krukor, burkar och liknande artiklar av keramiskt material, av sådana slag som används för transport eller förpackning av varor

6909 11 00
  till
  6909 19 00

Laboratorieartiklar samt artiklar för kemiskt eller annat tekniskt bruk

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6909 , andra stycket, 1 och 2.

6909 12 00

Artiklar vars hårdhetsgrad motsvarar minst 9 på Mohsskalan

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 6909 12 .

6909 90 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6909 , andra stycket, 3 och 4.

6912 00

Bords- och köksartiklar, andra hushållsartiklar samt toalettartiklar, av andra keramiska material än porslin

Beträffande klassificeringen enligt de olika undernumren i detta nummer hänvisas också till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 69, särskilt allmänna anvisningar till underavdelning II, ”Andra keramiska produkter”.

Beträffande klassificeringen av bords- och köksartiklar och andra hushållsartiklar av dekorativt slag, särskild sådana som är försedda med dekorativa motiv i relief och liknande hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6913 , B.

1.

Ölmuggar omfattas i allmänhet av detta nummer. De klassificeras dock enligt nr 6913 om

—

kanten är utformad eller bearbetad på ett sådant sätt att de är olämpliga att dricka ur,

| — | de på grund av formen är svåra att hantera och föra till munnen, |
| --- | --- |

—

de på grund av formen är svåra att hantera och föra till munnen,

| — | de har reliefdekorationer av ett sådant slag eller i en sådan omfattning att de är svåra att rengöra, |
| --- | --- |

—

de har reliefdekorationer av ett sådant slag eller i en sådan omfattning att de är svåra att rengöra,

| — | de har en ovanlig form (t.ex. en dödskalle eller kvinnobarm), |
| --- | --- |

—

de har en ovanlig form (t.ex. en dödskalle eller kvinnobarm),

| — | de är dekorerade med icke-hållfasta färger. |
| --- | --- |

—

de är dekorerade med icke-hållfasta färger.

| 2. | Varor i form av ölmuggar med dekorativa motiv i relief eller liknande men med en rymd av mindre än 0,2 l omfattas i allmänhet av nr 6913 . |
| --- | --- |

2.

Varor i form av ölmuggar med dekorativa motiv i relief eller liknande men med en rymd av mindre än 0,2 l omfattas i allmänhet av nr 6913 .

6912 00 21
  och
  6912 00 81

Av vanligt lergods

Dessa undernummer omfattar varor som framställs av järn- och kalkhaltig lera (rödtegellera). Dessa varor har en matt, jordartad brottyta och är i allmänhet bruna, röda eller gula till färgen.

Skärven är heterogen och de icke-homogena beståndsdelar (korn, inneslutningar, porer) som är representativa för massans struktur skall ha en diameter av mer än 0,15 mm. Dessa beståndsdelar är därför synliga med blotta ögat.

Porositeten (vattenabsorptionskoefficienten) är minst 5 viktprocent. Porositeten bestäms med hjälp av följande metod:

Bestämning av vattenabsorptionskoefficient

Syfte och definition

Analysens syfte är att bestämma det keramiska materialets vattenabsorptionskoefficient. Denna koefficient anges som en procentsats beräknad på det keramiska materialets torrvikt.

Förberedelse av provbitar och genomförande av analyser

Analysen utförs på minst tre provbitar av varje objekt. Provbitarna tas från de glaserade delarna av samma artikel och får endast vara glaserade på en sida.

Ytan på varje provbit ska vara ca 30 cm2 och dess tjocklek högst ca 8 mm, glasyren inräknad.

Provbitarna torkas i ugn i 3 timmar vid 105 °C och efter avkylning i torkskåp bestäms deras vikt (Vt) med en noggrannhet av 0,05 g. Därefter sänks provbitarna omedelbart ned i destillerat vatten på ett sådant sätt att de inte kommer i beröring med behållarens botten.

Provbitarna kokas i 2 timmar och får sedan ligga kvar i vattnet i 20 timmar. Därefter tas de upp och vattnet torkas av från ytorna med en ren, något fuktig duk. Fördjupningar och hål torkas med en fin, något fuktig pensel. Därefter bestäms den våta vikten (Vv). Provbitarnas vattenabsorptionskoefficient erhålls genom att deras viktökning multipliceras med 100 och divideras med deras torrvikt:

Image 65

Utvärdering av resultat

Det keramiska materialets vattenabsorptionskoefficient utgörs av genomsnittet av de enskilda provbitarnas vattenabsorptionskoefficienter uttryckt i procent.

6912 00 23
  och
  6912 00 83

Stengods

Dessa undernummer omfattar varor som framställs av lera som i regel är färgad i massan. Varorna kännetecknas av att de har tät, ogenomskinlig skärv som bränns vid så hög temperatur att sintring sker. Genomskinligheten bestäms på en skärva med en tjocklek av minst 3 mm genom följande analys:

Bestämning av genomskinlighet

Definition

Ett föremåls kontur måste vara synlig genom en 2 till 4 mm tjock provbit som befinner sig i ett mörkt utrymme, på 50 cm avstånd från en ny glödlampa placerad i en låda och med en ljusstyrka av 1 350 –1 500  lumen. Glödlampan måste bytas ut efter 50 timmars användning.

Provningsutrustning (se bifogad skiss)

Utrustningen består av en låda invändigt målad mattvit. Lampan (A) är placerad i den ena gaveln och i den motsatta gaveln finns en öppning genom vilken föremålets (B) kontur är synlig genom provbiten (C).

Lådan har följande dimensioner:

| — | Längd: lampans längd plus 50 cm |
| --- | --- |

—

Längd: lampans längd plus 50 cm

| — | Bredd och höjd: ca 20 cm |
| --- | --- |

—

Bredd och höjd: ca 20 cm

Öppningens diameter är ca 10 cm.

Image 66

Porositeten (vattenabsorptionskoefficienten) är högst 3 viktprocent. Porositeten mäts enligt den metod som anges i de förklarande anmärkningarna till undernr 6912 00 21 .

6912 00 25
  och
  6912 00 85

Fajans eller keramik

Dessa undernummer omfattar varor som framställs genom att bränna en blandning av utvalda lersorter (keramik) som ibland blandas med fältspat och varierande mängder kalk (hård fajans, blandad fajans, mjuk fajans).

Varor av fajans kännetecknas av vit eller ljus skärv (gråaktig, krämfärgad eller elfenbensvit) och varor av keramik av gulbrun eller rödbrun skärv. Skärven är finkornig och homogen. De icke-homogena beståndsdelar (korn, inneslutningar, porer) som är representativa för massans struktur ska ha en diameter av högst 0,15 mm. Dessa beståndsdelar är därför inte synliga med blotta ögat.

Porositeten (vattenabsorptionskoefficienten) är minst 5 viktprocent. Porositeten bestäms med hjälp av den metod som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till undernr 6912 00 21 .

6912 00 29
  och
  6912 00 89

Av annat material

Dessa undernummer omfattar keramiska produkter som varken uppfyller kriterierna för de produkter som omfattas av de andra undernumren till detta nummer eller för porslin (nr 6911 ).

6913

Statyetter och andra prydnadsföremål av keramiskt material

Detta nummer omfattar även prydnadstallrikar.

Tallrikar betraktas som prydnadstallrikar när de uppvisar följande kännetecken:

| 1. | De är på ovansidan försedda med ett dekorativt mönster (t.ex. blommor, växter, landskap, djur, människor, mytologiska figurer, symboler eller reproduktioner av konstverk eller religiösa motiv) som på grund av omfånget gör tallrikarna klart lämpliga som dekoration. |
| --- | --- |

1.

De är på ovansidan försedda med ett dekorativt mönster (t.ex. blommor, växter, landskap, djur, människor, mytologiska figurer, symboler eller reproduktioner av konstverk eller religiösa motiv) som på grund av omfånget gör tallrikarna klart lämpliga som dekoration.

| 2. | De ingår inte i en bordsservis. |
| --- | --- |

2.

De ingår inte i en bordsservis.

| 3. | De uppfyller ett eller flera av följande villkor:






  a) | Ytterkanten är genomborrad av ett eller flera hål för fäste av en upphängningsanordning. |
| --- | --- | --- |

3.

De uppfyller ett eller flera av följande villkor:

a)

Ytterkanten är genomborrad av ett eller flera hål för fäste av en upphängningsanordning.

| b) | De föreligger tillsammans med ett stativ för uppställning som inte kan användas separat. |
| --- | --- |

b)

De föreligger tillsammans med ett stativ för uppställning som inte kan användas separat.

| c) | De är av en form, dimension eller vikt som gör dem klart olämpliga som nyttoföremål. |
| --- | --- |

c)

De är av en form, dimension eller vikt som gör dem klart olämpliga som nyttoföremål.

| d) | Det material som använts för tallrikarnas framställning eller dekoration (särskilt färg eller metall) gör dem klart olämpliga att användas tillsammans med livsmedel. |
| --- | --- |

d)

Det material som använts för tallrikarnas framställning eller dekoration (särskilt färg eller metall) gör dem klart olämpliga att användas tillsammans med livsmedel.

| e) | Bruksytan är inte slät (vilket försvårar rengöring). |
| --- | --- |

e)

Bruksytan är inte slät (vilket försvårar rengöring).

6913 90 10

Av vanligt lergods

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6912 00 21 och 6912 00 81 .

6913 90 93

Fajans eller keramik

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6912 00 25 och 6912 00 85 .

6913 90 98

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 6912 00 23 och 6912 00 83 eller 6912 00 29 och 6912 00 89 .

KAPITEL 70

GLAS OCH GLASVAROR

Allmänna anmärkningar

Uttrycket ”optiskt glas” omfattar olika typer av specialglas, särskilt för tillverkning av optiska instrument som används t.ex. för fotografering, astronomi, mikroskopi, navigation, vapensystem (t.ex. kikarsikten) och laboratorieutrustning samt för tillverkning av vissa typer av glasögonlinser för synkorrektion. Det finns många olika typer av optiskt glas men ett gemensamt kännetecken är att de är synnerligen genomsynliga och klara även om de ibland är färgade för att i någon grad kunna absorbera vissa ljusstrålar. De är helt homogena, dvs. utan bubblor eller ojämnheter, och har brytningsindex och spridningsegenskaper som sällan förekommer hos andra typer av glas.

Glasplattor i ramar av trä, metall och liknande anses ha förlorat sin väsentliga karaktär av glas och omfattas av andra nummer, t.ex.:

| 1. | För inramning av tavlor (nr 4414 00, 8306, osv.) |
| --- | --- |

1.

För inramning av tavlor (nr 4414 00, 8306, osv.)

| 2. | För maskiner eller fordon (avdelning XVI eller XVII). |
| --- | --- |

2.

För maskiner eller fordon (avdelning XVI eller XVII).

| 3. | För dörrar och fönster till byggnader, osv. (nr 4418, 7610, osv.). |
| --- | --- |

3.

För dörrar och fönster till byggnader, osv. (nr 4418, 7610, osv.).

| 7001 00 | Avfall och skrot av glas; glasmassa |
| --- | --- |
| 7001 00 10 | Avfall och skrot av glas

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7001 , första stycket, A.
  Uttrycket ”avfall” omfattar också glasskärvor för återanvändning vid glasframställning. |
| 7001 00 91
  och
  7001 00 99 | Glasmassa

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7001 , första stycket, B samt andra och tredje stycket. |
| 7002 | Glas i form av kulor (andra än mikropärlor o.d. enligt nr 7018
  ), stänger, stavar eller rör, obearbetat

  Detta nummer omfattar endast halvfabrikat i obearbetat tillstånd, dvs. artiklar som efter gjutning, dragning eller blåsning inte genomgått någon vidare bearbetning än tillskärning till stänger, stavar eller rör eller smältning eller slipning i ändarna så att de blir mindre farliga att hantera, oavsett om produkter som genomgått en sådan behandling eventuellt kan användas utan vidare bearbetning. |
| 7002 10 00 | Kulor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7002 , första stycket, 1 samt de två sista styckena. |
| 7002 32 00 | Av annat glas med en linjär utvidgningskoefficient av högst 5 × 10

  –6

  per grad Kelvin inom temperaturområdet 0 °C–300 °C

  De grundläggande kännetecknen för detta glas är avsaknaden av bly, det ytterst ringa innehållet av kalium och oxider av alkaliska jordarter och ett ansenligt innehåll av boroxid. Sådant glas har stor värmeledningsförmåga och anmärkningsvärd elasticitet samt god motståndskraft mot plötsliga temperaturväxlingar, vilket gör det särskilt lämpligt för tillverkning av bords- och köksartiklar, laboratorieglas, glas för belysningsarmaturer, osv. |
| 7003 | Gjutet eller valsat planglas och profilglas, även försett med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt, men inte bearbetat på annat sätt

  Detta nummer omfattar inte flytglas (nr 7005 ).
  Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetat” hänvisas till anmärkning 2 a till detta kapitel. |
| 7003 12 10
  till
  7003 19 90 | Planglas utan trådinlägg

  Beträffande definitionen av uttrycket ”trådinlägg” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7003 , näst sista stycket före undantagen. |
| 7003 12 10
  till
  7003 12 99 | Genomfärgat, opaliserat, försett med överfång eller underfång eller med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt

  Beträffande definitionen av uttrycket ”absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt” hänvisas till anmärkning 2 c till detta kapitel. Beträffande definitionen av uttrycket ”opaliserat” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7003 , andra stycket, B.
  Överfångs- eller underfångsglas är genomskinligt glas som normalt framställs av ett skikt av vitt opalglas och ett färgat skikt som pressas ihop i mjukt tillstånd så att de smälter samman. |
| 7003 20 00 | Planglas med trådinlägg (trådglas)

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7003 12 10 till 7003 19 90 . |
| 7003 30 00 | Profilglas

  Profilglas framställs genom en kontinuerlig process där glaset formas omedelbart efter det att det kommit ut ur ugnen. Det skärs sedan till önskade storlekar men bearbetas inte ytterligare efter framställningen. |
| 7004 | Draget eller blåst planglas, även försett med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt, men inte bearbetat på annat sätt

  Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetat” hänvisas till anmärkning 2 a till detta kapitel. |
| 7004 20 10
  till
  7004 20 99 | Glas, genomfärgat, opaliserat, försett med överfång eller underfång eller med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7003 12 10 till 7003 12 99 . |
| 7005 | Flytglas och ytslipat eller ytpolerat planglas, även försett med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt, men inte bearbetat på annat sätt

  Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetat” hänvisas till anmärkning 2 a till detta kapitel. |
| 7005 10 05
  till
  7005 10 80 | Glas utan trådinlägg, med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7003 12 10 till 7003 19 90 samt undernr 7003 12 10 till 7003 12 99 , första stycket, första meningen. |
| 7005 21 25
  till
  7005 21 80 | Genomfärgat, opaliserat, försett med överfång eller underfång eller enbart ytslipat

  Beträffande definitionen av uttrycket ”opaliserat” hänvisas till förklarande anmärkningarna till HS, nr 7003 , andra stycket, B. |
| 7010 | Damejeanner, flaskor, burkar, krukor, ampuller och andra behållare av glas, av sådana slag som används för transport eller förpackning av varor; konserveringsburkar av glas; proppar, lock och andra tillslutningsanordningar av glas |
| 7010 90 21 | Tillverkade av glasrör

  Dessa behållare har cirkulär tvärsektion och genomgående, enhetlig väggtjocklek på i allmänhet under 2 mm. De har varken märken, inpressade eller i relief, såsom siffror, logotyper, streck eller ytstruktureringar. En okulär granskning visar praktiskt taget inga optiska oregelbundenheter i glaset.
  Behållarnas volym är i allmänhet mellan 1 och 100 ml.
  De används främst till förpackning av läkemedels- eller diagnosprodukter. |
| 7013 | Glasvaror av sådana slag som används som bords-, köks-, toalett- eller kontorsartiklar, för prydnadsändamål inomhus eller för liknande ändamål (andra än sådana som omfattas av nr 7010
  eller
  7018
  ) |
| 7013 10 00 | Varor av glaskeramiskt material

  Beträffande definitionen av uttrycket ”glaskeramiskt material” hänvisas till förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 70, allmänna anvisningar, sista stycket, 2. |
| 7013 22 10
  och
  7013 22 90 | Av blykristallglas

  Beträffande definitionen av uttrycket ”blykristallglas” hänvisas till anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel. |
| 7013 33 11
  till
  7013 33 99 | Av blykristallglas

  Beträffande definitionen av uttrycket ”blykristallglas” hänvisas till anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel. |
| 7013 41 10
  och
  7013 41 90 | Av blykristallglas

  Beträffande definitionen av uttrycket ”blykristallglas” hänvisas till anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel. |
| 7013 42 00 | Av glas med en linjär utvidgningskoefficient av högst 5 × 10

  –6

  per grad Kelvin inom temperaturområdet 0 °C–300 °C

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7002 32 00 . |
| 7013 91 10
  och
  7013 91 90 | Av blykristallglas

  Beträffande definitionen av uttrycket ”blykristallglas” hänvisas till anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel. |
| 7015 | Urglas och liknande glas, glas för icke synkorrigerande eller synkorrigerande glasögon, böjda, kupiga eller formade på liknande sätt, inte optiskt bearbetade; ihåliga glasglober och segment av glasglober för tillverkning av sådana glas |
| 7015 10 00 | Glas för synkorrigerande glasögon

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7015 , C. |
| 7015 90 00 | Andra slag

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7015 , A och B. |
| 7016 | Block, plattor, murstenar och andra artiklar av pressat eller formgjutet glas, även med trådinlägg, av sådana slag som används i byggnader eller andra konstruktioner; glastärningar och andra små glasbitar, även på underlag, för mosaikarbeten eller liknande dekorativa ändamål; s.k. blyinfattade rutor o.d., av glas; cellglas i form av block, plattor, skivor, isolermantlar e.d.

  Valsade glasplattor (t.ex. opalglas eller glas som är en imitation av marmor) omfattas inte av detta nummer utan klassificeras efter beskaffenhet enligt nr 7003 eller 7005 . |
| 7017 | Laboratorieartiklar samt hygieniska och farmaceutiska artiklar av glas, även graderade eller kalibrerade |
| 7017 10 00 | Av smält kvarts eller annan smält kiseldioxid

  De produkter som omfattas av detta undernummer har en kiselhalt av minst 99 viktprocent. Produkterna framställs av mycket ren kvartssand, bergkristall eller flyktiga kiselföreningar. Glasvaror framställda av kvartssand är ogenomskinliga eller bara halvgenomskinliga. Glasvaror av bergkristall eller flyktiga kiselföreningar är dock helt klara och genomsynliga. |
| 7017 20 00 | Av annat glas med en linjär utvidgningskoefficient av högst 5 × 10

  –6

  per grad Kelvin inom temperaturområdet 0 °C–300 °C

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7002 32 00 . |
| 7018 | Glaspärlor, imitationer av naturpärlor, imitationer av ädelstenar eller halvädelstenar och liknande smärre artiklar av glas samt varor tillverkade av sådana artiklar, andra än oäkta smycken; ögon av glas, andra än proteser; statyetter och andra prydnadsföremål av glas, framställda genom s.k. lamparbete, andra än oäkta smycken; mikropärlor o.d. av glas med en diameter av högst 1 mm |
| 7018 10 11
  och
  7018 10 19 | Glaspärlor

  Dessa undernummer omfattar följande:






  1. | De artiklar som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7018 , andra stycket, A. |

7001 00

Avfall och skrot av glas; glasmassa

7001 00 10

Avfall och skrot av glas

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7001 , första stycket, A.

Uttrycket ”avfall” omfattar också glasskärvor för återanvändning vid glasframställning.

7001 00 91
  och
  7001 00 99

Glasmassa

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7001 , första stycket, B samt andra och tredje stycket.

7002

Glas i form av kulor (andra än mikropärlor o.d. enligt nr 7018
  ), stänger, stavar eller rör, obearbetat

Detta nummer omfattar endast halvfabrikat i obearbetat tillstånd, dvs. artiklar som efter gjutning, dragning eller blåsning inte genomgått någon vidare bearbetning än tillskärning till stänger, stavar eller rör eller smältning eller slipning i ändarna så att de blir mindre farliga att hantera, oavsett om produkter som genomgått en sådan behandling eventuellt kan användas utan vidare bearbetning.

7002 10 00

Kulor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7002 , första stycket, 1 samt de två sista styckena.

7002 32 00

Av annat glas med en linjär utvidgningskoefficient av högst 5 × 10

  –6

  per grad Kelvin inom temperaturområdet 0 °C–300 °C

De grundläggande kännetecknen för detta glas är avsaknaden av bly, det ytterst ringa innehållet av kalium och oxider av alkaliska jordarter och ett ansenligt innehåll av boroxid. Sådant glas har stor värmeledningsförmåga och anmärkningsvärd elasticitet samt god motståndskraft mot plötsliga temperaturväxlingar, vilket gör det särskilt lämpligt för tillverkning av bords- och köksartiklar, laboratorieglas, glas för belysningsarmaturer, osv.

7003

Gjutet eller valsat planglas och profilglas, även försett med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt, men inte bearbetat på annat sätt

Detta nummer omfattar inte flytglas (nr 7005 ).

Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetat” hänvisas till anmärkning 2 a till detta kapitel.

7003 12 10
  till
  7003 19 90

Planglas utan trådinlägg

Beträffande definitionen av uttrycket ”trådinlägg” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7003 , näst sista stycket före undantagen.

7003 12 10
  till
  7003 12 99

Genomfärgat, opaliserat, försett med överfång eller underfång eller med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt

Beträffande definitionen av uttrycket ”absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt” hänvisas till anmärkning 2 c till detta kapitel. Beträffande definitionen av uttrycket ”opaliserat” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7003 , andra stycket, B.

Överfångs- eller underfångsglas är genomskinligt glas som normalt framställs av ett skikt av vitt opalglas och ett färgat skikt som pressas ihop i mjukt tillstånd så att de smälter samman.

7003 20 00

Planglas med trådinlägg (trådglas)

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7003 12 10 till 7003 19 90 .

7003 30 00

Profilglas

Profilglas framställs genom en kontinuerlig process där glaset formas omedelbart efter det att det kommit ut ur ugnen. Det skärs sedan till önskade storlekar men bearbetas inte ytterligare efter framställningen.

7004

Draget eller blåst planglas, även försett med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt, men inte bearbetat på annat sätt

Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetat” hänvisas till anmärkning 2 a till detta kapitel.

7004 20 10
  till
  7004 20 99

Glas, genomfärgat, opaliserat, försett med överfång eller underfång eller med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7003 12 10 till 7003 12 99 .

7005

Flytglas och ytslipat eller ytpolerat planglas, även försett med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt, men inte bearbetat på annat sätt

Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetat” hänvisas till anmärkning 2 a till detta kapitel.

7005 10 05
  till
  7005 10 80

Glas utan trådinlägg, med ett absorberande, reflekterande eller icke-reflekterande skikt

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7003 12 10 till 7003 19 90 samt undernr 7003 12 10 till 7003 12 99 , första stycket, första meningen.

7005 21 25
  till
  7005 21 80

Genomfärgat, opaliserat, försett med överfång eller underfång eller enbart ytslipat

Beträffande definitionen av uttrycket ”opaliserat” hänvisas till förklarande anmärkningarna till HS, nr 7003 , andra stycket, B.

7010

Damejeanner, flaskor, burkar, krukor, ampuller och andra behållare av glas, av sådana slag som används för transport eller förpackning av varor; konserveringsburkar av glas; proppar, lock och andra tillslutningsanordningar av glas

7010 90 21

Tillverkade av glasrör

Dessa behållare har cirkulär tvärsektion och genomgående, enhetlig väggtjocklek på i allmänhet under 2 mm. De har varken märken, inpressade eller i relief, såsom siffror, logotyper, streck eller ytstruktureringar. En okulär granskning visar praktiskt taget inga optiska oregelbundenheter i glaset.

Behållarnas volym är i allmänhet mellan 1 och 100 ml.

De används främst till förpackning av läkemedels- eller diagnosprodukter.

7013

Glasvaror av sådana slag som används som bords-, köks-, toalett- eller kontorsartiklar, för prydnadsändamål inomhus eller för liknande ändamål (andra än sådana som omfattas av nr 7010
  eller
  7018
  )

7013 10 00

Varor av glaskeramiskt material

Beträffande definitionen av uttrycket ”glaskeramiskt material” hänvisas till förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 70, allmänna anvisningar, sista stycket, 2.

7013 22 10
  och
  7013 22 90

Av blykristallglas

Beträffande definitionen av uttrycket ”blykristallglas” hänvisas till anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

7013 33 11
  till
  7013 33 99

Av blykristallglas

Beträffande definitionen av uttrycket ”blykristallglas” hänvisas till anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

7013 41 10
  och
  7013 41 90

Av blykristallglas

Beträffande definitionen av uttrycket ”blykristallglas” hänvisas till anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

7013 42 00

Av glas med en linjär utvidgningskoefficient av högst 5 × 10

  –6

  per grad Kelvin inom temperaturområdet 0 °C–300 °C

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7002 32 00 .

7013 91 10
  och
  7013 91 90

Av blykristallglas

Beträffande definitionen av uttrycket ”blykristallglas” hänvisas till anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

7015

Urglas och liknande glas, glas för icke synkorrigerande eller synkorrigerande glasögon, böjda, kupiga eller formade på liknande sätt, inte optiskt bearbetade; ihåliga glasglober och segment av glasglober för tillverkning av sådana glas

7015 10 00

Glas för synkorrigerande glasögon

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7015 , C.

7015 90 00

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7015 , A och B.

7016

Block, plattor, murstenar och andra artiklar av pressat eller formgjutet glas, även med trådinlägg, av sådana slag som används i byggnader eller andra konstruktioner; glastärningar och andra små glasbitar, även på underlag, för mosaikarbeten eller liknande dekorativa ändamål; s.k. blyinfattade rutor o.d., av glas; cellglas i form av block, plattor, skivor, isolermantlar e.d.

Valsade glasplattor (t.ex. opalglas eller glas som är en imitation av marmor) omfattas inte av detta nummer utan klassificeras efter beskaffenhet enligt nr 7003 eller 7005 .

7017

Laboratorieartiklar samt hygieniska och farmaceutiska artiklar av glas, även graderade eller kalibrerade

7017 10 00

Av smält kvarts eller annan smält kiseldioxid

De produkter som omfattas av detta undernummer har en kiselhalt av minst 99 viktprocent. Produkterna framställs av mycket ren kvartssand, bergkristall eller flyktiga kiselföreningar. Glasvaror framställda av kvartssand är ogenomskinliga eller bara halvgenomskinliga. Glasvaror av bergkristall eller flyktiga kiselföreningar är dock helt klara och genomsynliga.

7017 20 00

Av annat glas med en linjär utvidgningskoefficient av högst 5 × 10

  –6

  per grad Kelvin inom temperaturområdet 0 °C–300 °C

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7002 32 00 .

7018

Glaspärlor, imitationer av naturpärlor, imitationer av ädelstenar eller halvädelstenar och liknande smärre artiklar av glas samt varor tillverkade av sådana artiklar, andra än oäkta smycken; ögon av glas, andra än proteser; statyetter och andra prydnadsföremål av glas, framställda genom s.k. lamparbete, andra än oäkta smycken; mikropärlor o.d. av glas med en diameter av högst 1 mm

7018 10 11
  och
  7018 10 19

Glaspärlor

Dessa undernummer omfattar följande:

1.

De artiklar som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7018 , andra stycket, A.

| 2. | Liknande artiklar som i handeln betecknas som ”glaspärlor”, bestående av större glaskulor (upp till en valnöts storlek). Dessa artiklar, som i regel används för tillverkning av halsband och armband, föreligger i mycket olika former (t.ex. kulor, halva kulor, droppar, tärningar, spolar, smårör, käglor, månghörningar) och har genomgående hål. |
| --- | --- |

2.

Liknande artiklar som i handeln betecknas som ”glaspärlor”, bestående av större glaskulor (upp till en valnöts storlek). Dessa artiklar, som i regel används för tillverkning av halsband och armband, föreligger i mycket olika former (t.ex. kulor, halva kulor, droppar, tärningar, spolar, smårör, käglor, månghörningar) och har genomgående hål.

Som smårör enligt dessa undernummer anses glaspärlor med en ytterdiameter och längd av högst 4 respektive 24 mm. De får inte förväxlas med små specialrör av blyglas som används för framställning av glödlampor och dioder. Rör av denna typ är i regel ofärgade och omfattas av nr 7002 .

Varorna enligt dessa undernummer föreligger i allmänhet i lös vikt, i påsar eller i askar.

Undernumren omfattar också glaspärlor av samma storlek och färg som för att underlätta transporten och av förpackningsskäl är uppträdda på ett snöre utan knutar emellan och utan stängningsanordning. Sådana snören med glaspärlor är i regel hopbundna till buntar i de lösa ändarna och utgör därför inte bruksfärdiga artiklar.

Följande artiklar omfattas inte av dessa undernummer:

| a) | Pärlband (även hopknutna i buntar) där pärlor av olika storlek eller färg är uppträdda på ett regelbundet sätt (t.ex. genom enhetlig växling av färg eller storlek eller genom att pärlorna är uppträdda i storleksordning) eller där pärlorna är åtskilda med knutar (nr 7117 ). |
| --- | --- |

a)

Pärlband (även hopknutna i buntar) där pärlor av olika storlek eller färg är uppträdda på ett regelbundet sätt (t.ex. genom enhetlig växling av färg eller storlek eller genom att pärlorna är uppträdda i storleksordning) eller där pärlorna är åtskilda med knutar (nr 7117 ).

| b) | Pärlband (även med pärlor som är av en enda färg eller storlek eller tillverkade på samma sätt) som är försedda med lås eller annan stängningsanordning eller som är så korta att de kan bäras som halsband (nr 7117 ). |
| --- | --- |

b)

Pärlband (även med pärlor som är av en enda färg eller storlek eller tillverkade på samma sätt) som är försedda med lås eller annan stängningsanordning eller som är så korta att de kan bäras som halsband (nr 7117 ).

7018 10 11

Slipade och mekaniskt polerade

Slipade och mekaniskt polerade pärlor enligt detta undernummer skiljer sig från ”värmepolerade” pärlor enligt undernr 7018 10 19 genom att de har helt jämna fasetter och skarpa kanter. Vidare är hålen ofta slipade (ibland också polerade) i ändarna som har skarpa kanter som motsvarar de intilliggande fasetterna, medan ändarna på hålen hos ”värmepolerade” pärlor ofta är runda och inte passar in i fasetterna med en skarp kant.

Det är särskilt de artiklar som nämns i de förklarande anmärkningarna till undernr 7018 10 11 och 7018 10 19 , första stycket, 2 som oftast är slipade och mekaniskt polerade.

7018 10 30

Imitationer av naturpärlor

Detta undernummer omfattar de artiklar som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7018 , andra stycket, B.

Beträffande band av imitationer av naturpärlor gäller de förklarande anmärkningarna till undernr 7018 10 11 och 7018 10 19 i tillämpliga delar.

7018 10 51
  och
  7018 10 59

Imitationer av ädel- och halvädelstenar

Dessa undernummer omfattar de artiklar som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7018 , andra stycket, C.

7018 10 51

Slipade och mekaniskt polerade

Slipade och mekaniskt polerade imitationer av ädel- och halvädelstenar enligt detta undernummer skiljer sig från ”värmepolerade” pärlor enligt undernr 7018 10 59 genom att de har helt jämna fasetter och skarpa kanter.

7018 10 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. imitationer av koraller, små kulor och cabochongslipade stenar (undantaget imitationer av naturpärlor eller av ädel- och halvädelstenar) till hattnålar, hängen till öronclips och små glasrör till framställning av fransar.

Beträffande skillnaden mellan de små glasrör som omfattas av detta undernummer och dem som anses som glaspärlor enligt undernr 7018 10 11 och 7018 10 19 hänvisas till de förklarande anmärkningarna till dessa undernummer, andra stycket.

7018 20 00

Mikropärlor o.d. av glas med en diameter av högst 1 mm

Detta undernummer omfattar de artiklar som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7018 , andra stycket, H.

7018 90 10

Ögon av glas; smärre artiklar av glas

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7018 , andra stycket, E och F.

7018 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar de artiklar som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7018 , andra stycket, G.

7019

Glasfibrer (inbegripet glasull) och varor av glasfibrer (t.ex. garn och vävnader)

Det finns två huvudtyper av glasfibrer:

| a) | Textilglasfibrer (glasfibrer av filament) framställda av textilglas, dvs. glasprodukter där filamenten ligger i stort sett parallellt. Textilglasfibrer används framför allt som förstärkning av andra material, t.ex. kompositer och plaster. |
| --- | --- |

a)

Textilglasfibrer (glasfibrer av filament) framställda av textilglas, dvs. glasprodukter där filamenten ligger i stort sett parallellt. Textilglasfibrer används framför allt som förstärkning av andra material, t.ex. kompositer och plaster.

| b) | Glasullsfibrer: glasullsfibrer (slumpmässigt orienterade fibrer) som framställs i en process med roterande spinnare och som främst används för isolering. |
| --- | --- |

b)

Glasullsfibrer: glasullsfibrer (slumpmässigt orienterade fibrer) som framställs i en process med roterande spinnare och som främst används för isolering.

Det finns två typer av textilglasfibrer:

| a) | (Ändlösa) glasfibrer av filament, bestående av ett stort antal ändlösa parallella filament, i allmänhet med en diameter på mellan 3 och 34 μm (mikron). Efter att dessa ändlösa filament formats hålls de samman i ett fiberknippe efter storlek (s.k. ”sizing”) för att underlätta senare produktionssteg (huggning, upplindning, tvinning, vävning etc.). Mellanprodukterna används sedan vid tillverkningen av vissa kommersiella glasfibervaror (huggna fiberknippen, roving, garn osv.). |
| --- | --- |

a)

(Ändlösa) glasfibrer av filament, bestående av ett stort antal ändlösa parallella filament, i allmänhet med en diameter på mellan 3 och 34 μm (mikron). Efter att dessa ändlösa filament formats hålls de samman i ett fiberknippe efter storlek (s.k. ”sizing”) för att underlätta senare produktionssteg (huggning, upplindning, tvinning, vävning etc.). Mellanprodukterna används sedan vid tillverkningen av vissa kommersiella glasfibervaror (huggna fiberknippen, roving, garn osv.).

| b) | Korta glasfibrer av filament (stapelfibrer), bestående av filament som skurits eller brutits i korta längder under produktionsprocessen och dragits samman till ett ändlöst fiberknippe av löst sammansatta fibrer. De används vanligen i vävnader, t.ex. inom bygg- och konstruktionssektorn för att täcka väggar. |
| --- | --- |

b)

Korta glasfibrer av filament (stapelfibrer), bestående av filament som skurits eller brutits i korta längder under produktionsprocessen och dragits samman till ett ändlöst fiberknippe av löst sammansatta fibrer. De används vanligen i vävnader, t.ex. inom bygg- och konstruktionssektorn för att täcka väggar.

Textilglasfibrer kan bearbetas vidare till följande produkter enligt detta nummer:

| — | Mattor och glasfibernät med kemiskt bondade fibrer, dvs. mattor av huggna fiberknippen, mattor av ändlösa fiberknippen och typiska icke-vävda produkter som tunn duk, trådlagsduk etc. |
| --- | --- |

—

Mattor och glasfibernät med kemiskt bondade fibrer, dvs. mattor av huggna fiberknippen, mattor av ändlösa fiberknippen och typiska icke-vävda produkter som tunn duk, trådlagsduk etc.

| — | Textilier med mekaniskt bondade fibrer, dvs. vävnader, textilier av icke-krusad fiber, trikå, syvirkvaror, nålade textilier i form av t.ex. vävd roving, glasfibervävnader med öppna maskor, skärmar. |
| --- | --- |

—

Textilier med mekaniskt bondade fibrer, dvs. vävnader, textilier av icke-krusad fiber, trikå, syvirkvaror, nålade textilier i form av t.ex. vävd roving, glasfibervävnader med öppna maskor, skärmar.

7019 11 00

Huggna fibrer i längder om högst 50 mm

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7019 11 .

7019 12 00

Roving

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7019 12 .

7019 19 90

Av stapelfibrer

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7019 19 .

Detta undernummer omfattar bl.a. garn av stapelfibrer.

7019 31 00

Mattor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7019 31 .

7019 32 00

Tunn duk

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7019 32 .

7019 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar glasfibrer i bulk vilka består av oordnade separata filament av olika längd (glasvadd och glasull) som används till värme- eller ljudabsorption och vanligtvis säljs i balar eller papperssäckar.

7020 00

Andra varor av glas

7020 00 07
  och
  7020 00 08

Glas till termosflaskor eller andra termoskärl

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7020 , andra stycket, 4.

7020 00 08

Färdigbearbetade

Som ”färdigbearbetade” anses endast glas till termosflaskor som kan förses med ett hölje eller annat överdrag.

AVDELNING XIV

NATURPÄRLOR OCH ODLADE PÄRLOR, ÄDELSTENAR OCH HALVÄDELSTENAR, ÄDLA METALLER OCH METALLER MED PLÄTERING AV ÄDEL METALL SAMT VAROR AV SÅDANA PRODUKTER; OÄKTA SMYCKEN; MYNT

KAPITEL 71

NATURPÄRLOR OCH ODLADE PÄRLOR, ÄDELSTENAR OCH HALVÄDELSTENAR, ÄDLA METALLER OCH METALLER MED PLÄTERING AV ÄDEL METALL SAMT VAROR AV SÅDANA PRODUKTER; OÄKTA SMYCKEN; MYNT

| | I. NATURPÄRLOR OCH ODLADE PÄRLOR SAMT ÄDELSTENAR OCH HALVÄDELSTENAR |
| --- | --- |
| 7101 | Naturpärlor och odlade pärlor, även bearbetade eller sorterade men inte uppträdda, monterade eller infattade; naturpärlor eller odlade pärlor, temporärt uppträdda för att underlätta transporten |
| 7101 10 00 | Naturpärlor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7101 , de fyra första styckena. |
| 7101 21 00
  och
  7101 22 00 | Odlade pärlor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7101 , femte stycket. |
| 7101 21 00 | Obearbetade

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7101 , sjätte stycket. |
| 7101 22 00 | Bearbetade

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7101 , sjätte stycket. |
| 7102 | Diamanter, även bearbetade men inte monterade eller infattade |
| 7102 10 00 | Osorterade

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7102 10 . |
| 7102 21 00
  och
  7102 29 00 | Industridiamanter

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7102 21 och 7102 29 . |
| 7102 21 00 | Obearbetade eller enkelt sågade, kluvna eller avjämnade

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7102 21 och 7102 29 , tredje stycket.
  Vid avjämningen slipas ämnet mot en annan diamant så att det förminskas till önskad storlek. |
| 7102 31 00
  och
  7102 39 00 | Andra diamanter

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7102 31 och 7102 39 . |
| 7102 31 00 | Obearbetade eller enkelt sågade, kluvna eller avjämnade

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7102 31 och 7102 39 , andra stycket.
  Vid avjämningen slipas ämnet mot en annan diamant så att det förminskas till önskad storlek. |
| 7103 | Ädelstenar (andra än diamanter) och halvädelstenar, även bearbetade eller sorterade men inte uppträdda, monterade eller infattade; osorterade ädelstenar (andra än diamanter) och halvädelstenar, temporärt uppträdda för att underlätta transporten |
| 7103 10 00 | Obearbetade, enkelt sågade eller grovt tillformade

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7103 10 .
  Detta undernummer omfattar inte stenar som bearbetats till dubbletter eller tripletter (undernr 7103 91 00 eller 7103 99 00 ). |
| 7103 91 00
  och
  7103 99 00 | På annat sätt bearbetade

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7103 91 och 7103 99 .
  Med stenar som bearbetats till dubletter eller tripletter förstås stenar som framställts genom att lägga en ädelsten eller halvädelsten (övre delen av dubbletten eller tripletten) på antingen en eller två andra stenar (i allmänhet av lägre kvalitet) eller på ett annat material (t.ex. rekonstruerade stenar eller glas).
  Beträffande stenar som inte anses som på annat sätt bearbetade enligt dessa undernummer och stenar som även om de varken är infattade eller monterade omfattas av kapitel 90 eller 91 hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7103 , tredje och femte stycket.
  Råämnen (så kallade ”blanks”) omfattas av undernr 7103 10 00 . |
| 7103 91 00 | Rubiner, safirer och smaragder

  Rubiner är en varietet av korund vilkas röda färg beror på spår av kromsalter.
  Safirer är också en varietet av korund vilkas mörkblå färg beror på spår av koboltsalter.
  Smaragder är en varietet av beryll. De är i allmänhet prismaformade och den gröna färgen beror på spår av kromoxid. De är något hårdare än kvarts men inte lika hårda som korund och diamant och deras höga värde beror på färgen och genomsynligheten. De slipas oftast i rektangulär eller kvadratisk form. |
| 7104 | Syntetiska eller rekonstruerade ädelstenar och halvädelstenar, även bearbetade eller sorterade men inte uppträdda, monterade eller infattade; osorterade syntetiska eller rekonstruerade ädelstenar och halvädelstenar, temporärt uppträdda för att underlätta transporten |
| 7104 10 00 | Piezoelektrisk kvarts

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7104 10 .
  Detta undernummer omfattar inte följande varor:






  a) | Piezoelektriska kristaller framställda av kemiska föreningar, t.ex. seignette- eller rochellesalt (natriumkaliumtartrattetrahydrat), bariumtitanat, ammonium- eller rubidiumortomonofosfat (undernr 3824 99 96 ). |

I. NATURPÄRLOR OCH ODLADE PÄRLOR SAMT ÄDELSTENAR OCH HALVÄDELSTENAR

7101

Naturpärlor och odlade pärlor, även bearbetade eller sorterade men inte uppträdda, monterade eller infattade; naturpärlor eller odlade pärlor, temporärt uppträdda för att underlätta transporten

7101 10 00

Naturpärlor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7101 , de fyra första styckena.

7101 21 00
  och
  7101 22 00

Odlade pärlor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7101 , femte stycket.

7101 21 00

Obearbetade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7101 , sjätte stycket.

7101 22 00

Bearbetade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7101 , sjätte stycket.

7102

Diamanter, även bearbetade men inte monterade eller infattade

7102 10 00

Osorterade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7102 10 .

7102 21 00
  och
  7102 29 00

Industridiamanter

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7102 21 och 7102 29 .

7102 21 00

Obearbetade eller enkelt sågade, kluvna eller avjämnade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7102 21 och 7102 29 , tredje stycket.

Vid avjämningen slipas ämnet mot en annan diamant så att det förminskas till önskad storlek.

7102 31 00
  och
  7102 39 00

Andra diamanter

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7102 31 och 7102 39 .

7102 31 00

Obearbetade eller enkelt sågade, kluvna eller avjämnade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7102 31 och 7102 39 , andra stycket.

Vid avjämningen slipas ämnet mot en annan diamant så att det förminskas till önskad storlek.

7103

Ädelstenar (andra än diamanter) och halvädelstenar, även bearbetade eller sorterade men inte uppträdda, monterade eller infattade; osorterade ädelstenar (andra än diamanter) och halvädelstenar, temporärt uppträdda för att underlätta transporten

7103 10 00

Obearbetade, enkelt sågade eller grovt tillformade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7103 10 .

Detta undernummer omfattar inte stenar som bearbetats till dubbletter eller tripletter (undernr 7103 91 00 eller 7103 99 00 ).

7103 91 00
  och
  7103 99 00

På annat sätt bearbetade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7103 91 och 7103 99 .

Med stenar som bearbetats till dubletter eller tripletter förstås stenar som framställts genom att lägga en ädelsten eller halvädelsten (övre delen av dubbletten eller tripletten) på antingen en eller två andra stenar (i allmänhet av lägre kvalitet) eller på ett annat material (t.ex. rekonstruerade stenar eller glas).

Beträffande stenar som inte anses som på annat sätt bearbetade enligt dessa undernummer och stenar som även om de varken är infattade eller monterade omfattas av kapitel 90 eller 91 hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7103 , tredje och femte stycket.

Råämnen (så kallade ”blanks”) omfattas av undernr 7103 10 00 .

7103 91 00

Rubiner, safirer och smaragder

Rubiner är en varietet av korund vilkas röda färg beror på spår av kromsalter.

Safirer är också en varietet av korund vilkas mörkblå färg beror på spår av koboltsalter.

Smaragder är en varietet av beryll. De är i allmänhet prismaformade och den gröna färgen beror på spår av kromoxid. De är något hårdare än kvarts men inte lika hårda som korund och diamant och deras höga värde beror på färgen och genomsynligheten. De slipas oftast i rektangulär eller kvadratisk form.

7104

Syntetiska eller rekonstruerade ädelstenar och halvädelstenar, även bearbetade eller sorterade men inte uppträdda, monterade eller infattade; osorterade syntetiska eller rekonstruerade ädelstenar och halvädelstenar, temporärt uppträdda för att underlätta transporten

7104 10 00

Piezoelektrisk kvarts

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7104 10 .

Detta undernummer omfattar inte följande varor:

a)

Piezoelektriska kristaller framställda av kemiska föreningar, t.ex. seignette- eller rochellesalt (natriumkaliumtartrattetrahydrat), bariumtitanat, ammonium- eller rubidiumortomonofosfat (undernr 3824 99 96 ).

| b) | Piezoelektriska kristaller framställda av naturliga stenar (t.ex. kvarts, turmalin) (nr 7103 ). |
| --- | --- |

b)

Piezoelektriska kristaller framställda av naturliga stenar (t.ex. kvarts, turmalin) (nr 7103 ).

| c) | Piezoelektriska kristaller framställda av andra syntetiska stenar än kvarts (undernr 7104 20 00 eller 7104 90 00 ). |
| --- | --- |

c)

Piezoelektriska kristaller framställda av andra syntetiska stenar än kvarts (undernr 7104 20 00 eller 7104 90 00 ).

| d) | Monterade piezoelektriska kristaller (undernr 8541 60 00 ). |
| --- | --- |

d)

Monterade piezoelektriska kristaller (undernr 8541 60 00 ).

7104 20 00

Andra ädelstenar eller halvädelstenar, obearbetade, enkelt sågade eller grovt tillformade

De förklarande anmärkningarna till undernr 7103 10 00 gäller i tillämpliga delar.

7104 90 00

Andra slag

De förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7103 91 och 7103 99 gäller i tillämpliga delar.

7105

Stoft och pulver av naturliga eller syntetiska ädelstenar och halvädelstenar

7105 10 00

Av diamanter

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7105 , andra, tredje och fjärde stycket.

7105 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a. stoft och pulver av ädelsten av granattyp.

II. ÄDLA METALLER OCH METALLER MED PLÄTERING AV ÄDEL METALL

7106

Silver (inbegripet förgyllt eller platinerat silver), obearbetat eller i form av halvfabrikat eller pulver

7106 10 00

I form av pulver

Beträffande definitionen av uttrycket ”pulver” hänvisas till anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

Pulveriserade produkter som inte motsvarar den kornstorlek som fastställs i anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel anses som korn enligt undernr 7106 91 00 .

Avfall från bearbetning av silver eller silverlegeringar, t.ex. filspån, sopor och stoft, som endast är lämpligt för återvinning av metallen eller för framställning av kemikalier anses inte som pulver. Detta avfall klassificeras enligt nr 7112 .

Filspån som befriats från främmande partiklar och gjorts homogena beträffande kornstorleken (t.ex. genom siktning) anses dock som pulver enligt detta undernummer om de uppfyller ovanstående krav.

7106 91 00

Obearbetat

Detta undernummer omfattar de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7106 , fjärde stycket, II.

Även stänger vilka av saluföringsskäl har slät yta och är försedda med kontrollstämpel omfattas av detta undernummer.

Granulat av silver och silverlegeringar klassificeras enligt detta undernummer om de inte uppfyller kraven i anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel.

Detta undernummer omfattar inte stänger som framställts genom dragning eller valsning (undernr 7106 92 00 ).

7108

Guld (inbegripet platinerat guld), obearbetat eller i form av halvfabrikat eller pulver

7108 11 00

I form av pulver

De förklarande anmärkningarna till undernr 7106 10 00 gäller i tillämpliga delar.

7108 12 00

I annan obearbetad form

De förklarande anmärkningarna till undernr 7106 91 00 gäller i tillämpliga delar.

7108 20 00

Monetärt

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7108 20 .

7110

Platina, obearbetad eller i form av halvfabrikat eller pulver

Beträffande klassificeringen av legeringar enligt undernumren till detta nummer hänvisas till anmärkning 3 till undernummer i detta kapitel.

7110 11 00
  till
  7110 19 80

Platina

Beträffande definitionen av uttrycket ”platina” i samband med dessa undernummer hänvisas till anmärkning 2 till undernummer i detta kapitel.

7110 11 00

Obearbetad eller i form av pulver

De förklarande anmärkningarna till undernr 7106 10 00 och 7106 91 00 gäller i tillämpliga delar.

7110 21 00

Obearbetat eller i form av pulver

De förklarande anmärkningarna till undernr 7106 10 00 och 7106 91 00 gäller i tillämpliga delar.

7110 31 00

Obearbetat eller i form av pulver

De förklarande anmärkningarna till undernr 7106 10 00 och 7106 91 00 gäller i tillämpliga delar.

7110 41 00

Obearbetad eller i form av pulver

De förklarande anmärkningarna till undernr 7106 10 00 och 7106 91 00 gäller i tillämpliga delar.

7112

Avfall och skrot av ädla metaller eller av metall med plätering av ädel metall; annat avfall och skrot innehållande ädel metall eller ädla metallföreningar, av sådana slag som huvudsakligen används för återvinning av ädla metaller

Avfall och skrot av ädla metaller eller av med plätering av ädel metall, som smälts ned och gjutits till tackor, block eller liknande former, anses som obearbetad metall och omfattas därför inte av detta undernummer.

III. ÄKTA SMYCKEN, GULD- OCH SILVERSMEDSVAROR OCH ANDRA VAROR

7113

Äkta smycken och delar till sådana varor, av ädel metall eller av metall med plätering av ädel metall

Se anmärkning 2 A och 9 till detta kapitel.

7114

Guld- och silversmedsvaror och delar till sådana varor, av ädel metall eller av metall med plätering av ädel metall

Se anmärkning 2 A och 10 till detta kapitel.

7116

Varor bestående av naturpärlor eller odlade pärlor eller av ädelstenar eller halvädelstenar (naturliga, syntetiska eller rekonstruerade)

Se anmärkning 2 B till detta kapitel.

7117

Oäkta smycken

Se anmärkning 11 till detta kapitel.

7117 11 00
  och
  7117 19 00

Av oädel metall, även förgyllda, försilvrade eller platinerade

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Kedjor av oädel metall, delade i avpassade längder så att det av varje kedja kan framställas en enda bijouterivara t.ex. genom montering av ett lås. Dessa längder är normalt högst 2 meter långa. |
| --- | --- |

1.

Kedjor av oädel metall, delade i avpassade längder så att det av varje kedja kan framställas en enda bijouterivara t.ex. genom montering av ett lås. Dessa längder är normalt högst 2 meter långa.

| 2. | Prydnadsdetaljer av oädel metall, som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7117 , andra stycket, b. Exempel på dessa visas nedan: |
| --- | --- |

2.

Prydnadsdetaljer av oädel metall, som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7117 , andra stycket, b. Exempel på dessa visas nedan:

AVDELNING XV

OÄDLA METALLER OCH VAROR AV OÄDEL METALL

Allmänna anmärkningar

Avfall och skrot av andra metaller än järn som smälts ned och gjutits till göt, tackor, block eller liknande former klassificeras som obearbetad metall och inte som avfall eller skrot. Det omfattas därför t.ex. av nr 7601 (aluminium), 7801 (bly), 7901 (zink) eller undernr 8104 11 00 eller 8104 19 00 (magnesium).

Uttrycket ”metaller” omfattar också metaller som har amorf (icke kristallisk) struktur, t.ex. metalliskt glas och produkter inom pulvermetallurgin.

KAPITEL 72

JÄRN OCH STÅL

Allmänna anmärkningar

| A. | Åtskillnad mellan smidda och valsade produkter kan i nödvändiga fall göras på grundval av en rad olika kännetecken (nr 7207, 7214, 7216, 7218, 7224 och 7228).
  Om hela produkten är tillgänglig är det särskilt viktigt att undersöka hur tvärsnittet varierar:






  — | Om det förekommer variationer som inte är regelbundet återkommande är produkten smidd. |
| --- | --- | --- |

A.

Åtskillnad mellan smidda och valsade produkter kan i nödvändiga fall göras på grundval av en rad olika kännetecken (nr 7207, 7214, 7216, 7218, 7224 och 7228).

Om hela produkten är tillgänglig är det särskilt viktigt att undersöka hur tvärsnittet varierar:

—

Om det förekommer variationer som inte är regelbundet återkommande är produkten smidd.

| — | Om det däremot förekommer variationer som är regelbundet återkommande, eller om tvärsnittet är konstant, kan produkten vara antingen smidd eller valsad. I detta fall skall alla nedanstående kännetecken undersökas:






  1. | Tvärsnittets dimensioner

  Vid stora dimensioner (tvärsnitt med en yta av mer än 150 000 mm2) är produkten troligen smidd. Vid små dimensioner (minsta dimension mindre än 15 mm) är produkten troligen valsad. |
| --- | --- | --- |

—

Om det däremot förekommer variationer som är regelbundet återkommande, eller om tvärsnittet är konstant, kan produkten vara antingen smidd eller valsad. I detta fall skall alla nedanstående kännetecken undersökas:

1.

Tvärsnittets dimensioner

Vid stora dimensioner (tvärsnitt med en yta av mer än 150 000 mm2) är produkten troligen smidd. Vid små dimensioner (minsta dimension mindre än 15 mm) är produkten troligen valsad.

| 2. | Tvärsnittets form

  Om produktens form är enkel (t.ex. kvadratisk, rektangulär, rund, sexkantig och liknande) kan den vara antingen valsad eller smidd, medan produkter av en mera komplicerad form nästan alltid är framställda genom valsning. |
| --- | --- |

2.

Tvärsnittets form

Om produktens form är enkel (t.ex. kvadratisk, rektangulär, rund, sexkantig och liknande) kan den vara antingen valsad eller smidd, medan produkter av en mera komplicerad form nästan alltid är framställda genom valsning.

| 3. | Längd

  Om en produkt är mer än 5 m lång är det nästan alltid fråga om en valsad produkt. Om den är kortare kan den vara antingen valsad eller smidd. |
| --- | --- |

3.

Längd

Om en produkt är mer än 5 m lång är det nästan alltid fråga om en valsad produkt. Om den är kortare kan den vara antingen valsad eller smidd.

| 4. | Dimensionstoleranser

  Toleranserna hos tvärsnittets dimensioner är mindre i valsade produkter än i smidda. |
| --- | --- |

4.

Dimensionstoleranser

Toleranserna hos tvärsnittets dimensioner är mindre i valsade produkter än i smidda.

| 5. | Metallografiskt utseende

  Eftersom reduktionsförhållandet hos valsade produkter normalt är avsevärt högre än hos smidda produkter kan de nästan alltid skiljas från varandra genom en mikroskopisk undersökning.
  Vid undersökningen iakttas främst inneslutningar och struktur:






  a) | Inneslutningar hos valsade produkter är mycket långa och smala och nästan helt parallella med valsriktningen. Hos smidda produkter däremot är de kortare (nästan elliptiska) och inte helt parallella. |
| --- | --- | --- |

5.

Metallografiskt utseende

Eftersom reduktionsförhållandet hos valsade produkter normalt är avsevärt högre än hos smidda produkter kan de nästan alltid skiljas från varandra genom en mikroskopisk undersökning.

Vid undersökningen iakttas främst inneslutningar och struktur:

a)

Inneslutningar hos valsade produkter är mycket långa och smala och nästan helt parallella med valsriktningen. Hos smidda produkter däremot är de kortare (nästan elliptiska) och inte helt parallella.

| b) | På valsade produkter som efter glödgning härdats och anlöpts uppvisar strukturen nästan helt räta delningslinjer som är parallella med valsningsriktningen. Hos smidda produkter däremot förekommer dessa i långt mindre grad eller är nästan obefintliga. |
| --- | --- |

b)

På valsade produkter som efter glödgning härdats och anlöpts uppvisar strukturen nästan helt räta delningslinjer som är parallella med valsningsriktningen. Hos smidda produkter däremot förekommer dessa i långt mindre grad eller är nästan obefintliga.

| 6. | Kvantitet

  Smidda produkter levereras i allmänhet i ett litet antal.
  Valsning kan utföras som varm- eller kallvalsning. Beroende på valsämnets form och på valsarnas form och placering framställs platta produkter, t.ex. tunna plåtar och band, stänger med runt eller månghörnigt tvärsnitt och profiler med varierande tvärsnitt, rör, osv. |
| --- | --- |

6.

Kvantitet

Smidda produkter levereras i allmänhet i ett litet antal.

Valsning kan utföras som varm- eller kallvalsning. Beroende på valsämnets form och på valsarnas form och placering framställs platta produkter, t.ex. tunna plåtar och band, stänger med runt eller månghörnigt tvärsnitt och profiler med varierande tvärsnitt, rör, osv.

| B. | Beträffande definitionen av vissa typer av plastisk deformation (t.ex. valsning, smidning, sänksmidning) hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV A och B. |
| --- | --- |

B.

Beträffande definitionen av vissa typer av plastisk deformation (t.ex. valsning, smidning, sänksmidning) hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV A och B.

| C. | Beträffande skillnaden mellan varmvalsade eller varmdragna produkter och produkter som framställts eller färdigbearbetats i kallt tillstånd hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV B, sista stycket.
  Några av de ovannämnda skillnaderna mellan varmvalsade och kallvalsade produkter kan reduceras eller helt försvinna om de kallvalsade produkterna glödgas. Hos varmvalsade produkter som genomgått en lätt kallbearbetning begränsas skillnaderna till ytans hårdhet och utseende.
  Varmvalsade eller varmdragna stänger och profiler kan kallbearbetas genom dragning eller på annat sätt – särskilt riktning eller kalibrering – vilket ger produkten ett bättre utseende. Genom denna behandling kan produkterna anses som ”tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd”.
  Kallriktning och grovt avlägsnande av glödspån anses dock inte som riktning eller kalibrering och berör därför inte stänger, stavar och profiler, inte vidare bearbetade än varmvalsade eller strängpressade. Vridning av sådana stänger och stavar anses inte heller som färdigbehandling i kallt tillstånd. |
| --- | --- |

C.

Beträffande skillnaden mellan varmvalsade eller varmdragna produkter och produkter som framställts eller färdigbearbetats i kallt tillstånd hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV B, sista stycket.

Några av de ovannämnda skillnaderna mellan varmvalsade och kallvalsade produkter kan reduceras eller helt försvinna om de kallvalsade produkterna glödgas. Hos varmvalsade produkter som genomgått en lätt kallbearbetning begränsas skillnaderna till ytans hårdhet och utseende.

Varmvalsade eller varmdragna stänger och profiler kan kallbearbetas genom dragning eller på annat sätt – särskilt riktning eller kalibrering – vilket ger produkten ett bättre utseende. Genom denna behandling kan produkterna anses som ”tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd”.

Kallriktning och grovt avlägsnande av glödspån anses dock inte som riktning eller kalibrering och berör därför inte stänger, stavar och profiler, inte vidare bearbetade än varmvalsade eller strängpressade. Vridning av sådana stänger och stavar anses inte heller som färdigbehandling i kallt tillstånd.

| D. | Beträffande definitionen av ”plätering” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV C 2 e.
  Oädla metaller med plätering av ädla metaller omfattas av kapitel 71, oavsett pläteringens tjocklek (se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 71). |
| --- | --- |

D.

Beträffande definitionen av ”plätering” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV C 2 e.

Oädla metaller med plätering av ädla metaller omfattas av kapitel 71, oavsett pläteringens tjocklek (se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 71).

| E. | Beträffande ytbehandling hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV C 2 d. |
| --- | --- |

E.

Beträffande ytbehandling hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV C 2 d.

| F. | Icke-färdiga smidesämnen som inte längre har utseendet av ämnen, grovt tillformade genom smidning, enligt nr 7207, 7218 eller 7224 klassificeras enligt de nummer som omfattar respektive färdiga produkter, vilka i allmänhet omfattas av kapitel 82, 84, 85 och 87. Smidesämnen av järn eller stål för vevaxlar omfattas därför av nr 8483. |
| --- | --- |

F.

Icke-färdiga smidesämnen som inte längre har utseendet av ämnen, grovt tillformade genom smidning, enligt nr 7207, 7218 eller 7224 klassificeras enligt de nummer som omfattar respektive färdiga produkter, vilka i allmänhet omfattas av kapitel 82, 84, 85 och 87. Smidesämnen av järn eller stål för vevaxlar omfattas därför av nr 8483.

| | I. OBEARBETADE MATERIAL; PRODUKTER I FORM AV GRANULAT ELLER PULVER |
| --- | --- |
| 7201 | Tackjärn och spegeljärn i form av tackor eller i andra obearbetade former

  Tackjärn och spegeljärn definieras i anmärkning 1 a och 1 b till detta kapitel.
  Tackjärn som motsvarar definitionen i anmärkning 1 a till detta kapitel och som innehåller mer än 6 viktprocent men högst 30 viktprocent mangan klassificeras som spegeljärn (undernr 7201 50 90 ). Om en legering med denna manganhalt innehåller en annan beståndsdel i större mängd än som anges i anmärkning 1 a, t.ex. en kiselhalt av mer än 8 viktprocent, ska den klassificeras som en ferrolegering, i det nämnda exemplet enligt undernr 7202 21 00 till 7202 29 90 (ferrokisel (kiseljärn)). (Om legeringen innehåller mer än 30 viktprocent mangan och 8 viktprocent kisel anses den som ferrokiselmangan enligt undernr 7202 30 00 och om den innehåller ytterligare ett legeringsämne i de proportioner som fastställs i anmärkning 1 c omfattas den av undernr 7202 99 80 ).
  Tackjärn enligt definitionen i anmärkning 1 a till detta kapitel, som inte är spegeljärn och därför klassificeras enligt undernr 7201 10 11 till 7201 50 90 , har en manganhalt av mindre än 6 viktprocent. Vid sådant tackjärn görs skillnad mellan olegerat tackjärn (undernr 7201 10 11 till 7201 20 00 ) och legerat tackjärn (undernr 7201 50 10 eller 7201 50 90 ) beroende på halten av legeringsämnen.
  Legerat tackjärn definieras i anmärkning 1 a till undernummer i detta kapitel. Olegerat tackjärn får inte innehålla mer än följande ämnen, separat eller tillsammans, i viktprocent:






  — | 0,2 viktprocent krom. |

I. OBEARBETADE MATERIAL; PRODUKTER I FORM AV GRANULAT ELLER PULVER

7201

Tackjärn och spegeljärn i form av tackor eller i andra obearbetade former

Tackjärn och spegeljärn definieras i anmärkning 1 a och 1 b till detta kapitel.

Tackjärn som motsvarar definitionen i anmärkning 1 a till detta kapitel och som innehåller mer än 6 viktprocent men högst 30 viktprocent mangan klassificeras som spegeljärn (undernr 7201 50 90 ). Om en legering med denna manganhalt innehåller en annan beståndsdel i större mängd än som anges i anmärkning 1 a, t.ex. en kiselhalt av mer än 8 viktprocent, ska den klassificeras som en ferrolegering, i det nämnda exemplet enligt undernr 7202 21 00 till 7202 29 90 (ferrokisel (kiseljärn)). (Om legeringen innehåller mer än 30 viktprocent mangan och 8 viktprocent kisel anses den som ferrokiselmangan enligt undernr 7202 30 00 och om den innehåller ytterligare ett legeringsämne i de proportioner som fastställs i anmärkning 1 c omfattas den av undernr 7202 99 80 ).

Tackjärn enligt definitionen i anmärkning 1 a till detta kapitel, som inte är spegeljärn och därför klassificeras enligt undernr 7201 10 11 till 7201 50 90 , har en manganhalt av mindre än 6 viktprocent. Vid sådant tackjärn görs skillnad mellan olegerat tackjärn (undernr 7201 10 11 till 7201 20 00 ) och legerat tackjärn (undernr 7201 50 10 eller 7201 50 90 ) beroende på halten av legeringsämnen.

Legerat tackjärn definieras i anmärkning 1 a till undernummer i detta kapitel. Olegerat tackjärn får inte innehålla mer än följande ämnen, separat eller tillsammans, i viktprocent:

—

0,2 viktprocent krom.

| — | 0,3 viktprocent koppar. |
| --- | --- |

—

0,3 viktprocent koppar.

| — | 0,3 viktprocent nickel. |
| --- | --- |

—

0,3 viktprocent nickel.

| — | 0,1 viktprocent av vart och ett av följande ämnen: aluminium, molybden, titan, tungsten, vanadin. |
| --- | --- |

—

0,1 viktprocent av vart och ett av följande ämnen: aluminium, molybden, titan, tungsten, vanadin.

7201 50 10

Legerat tackjärn innehållande minst 0,3 men högst 1 viktprocent titan och minst 0,5 men högst 1 viktprocent vanadin

Produkterna enligt detta undernummer används huvudsakligen för tillverkning av komponenter som skall vara särskilt slitstarka, t.ex. vevaxlar, bromstrummor, pumpkolvar, valscylindrar, matriser till sänksmide, knärör och tackformar.

7201 50 90

Annat

Detta undernummer omfattar bl.a. följande typer av tackjärn:

| 1. | Tackjärn innehållande nickel (från 0,5 till 3,5 viktprocent) för tillverkning av artiklar med stor mekanisk motståndskraft. |
| --- | --- |

1.

Tackjärn innehållande nickel (från 0,5 till 3,5 viktprocent) för tillverkning av artiklar med stor mekanisk motståndskraft.

| 2. | ”Ni-Hard” (innehållande 3,3 till 5 viktprocent nickel och 1,4 till 2,6 viktprocent krom) för tillverkning av artiklar med hög slitstyrka. |
| --- | --- |

2.

”Ni-Hard” (innehållande 3,3 till 5 viktprocent nickel och 1,4 till 2,6 viktprocent krom) för tillverkning av artiklar med hög slitstyrka.

| 3. | Tackjärn med hög halt av nickel, krom, kisel eller koppar, för tillverkning av artiklar med stor korrosionshärdighet. |
| --- | --- |

3.

Tackjärn med hög halt av nickel, krom, kisel eller koppar, för tillverkning av artiklar med stor korrosionshärdighet.

| 4. | Tackjärn som också innehåller nickel och krom, för tillverkning av värmebeständiga artiklar. |
| --- | --- |

4.

Tackjärn som också innehåller nickel och krom, för tillverkning av värmebeständiga artiklar.

| 5. | Tackjärn innehållande koppar. |
| --- | --- |

5.

Tackjärn innehållande koppar.

7202

Ferrolegeringar

”Ferrolegeringar” definieras i anmärkning 1 c till detta kapitel genom en särskild specifikation av gränsvärdena för innehållet av andra ämnen än järn och av grundämnet järn.

Beträffande klassificeringen av ferrolegeringar enligt undernumren till nr 7202 hänvisas till anmärkning 2 till undernummer i detta kapitel.

Om en ferrolegering innehåller mer än 30 viktprocent mangan och högst 8 viktprocent kisel klassificeras den enligt undernr 7202 11 20 till 7202 19 00 . Om den däremot innehåller mer än 30 viktprocent mangan och mer än 8 viktprocent kisel klassificeras den enligt undernr 7202 30 00 . På motsvarande sätt ska en ferrokisel-mangan-aluminiumlegering innehålla mer än 8 viktprocent kisel, mer än 30 viktprocent mangan och mer än 10 viktprocent aluminium för att klassificeras enligt nr 7202 99 80 .

Om en binär, ternär eller kvarternär ferrolegering inte nämns speciellt klassificeras den enligt undernr 7202 99 80 .

Avfallsprodukter från järn- och stålindustrin som smälts ned och gjuts till grova göt (avfallsgöt) med samma sammansättning som en ferrolegering och som används som tillsatsprodukter vid framställning av specialstål klassificeras efter beskaffenheten enligt undernumren till nr 7202 .

Numret omfattar inte avfall från sammansmältning av andra metaller än järn som på grund av svavel- eller fosforhalten eller någon annan orenhet inte kan användas som ferrolegeringar (i allmänhet nr 2620 ).

7202 11 20
  till
  7202 19 00

Ferromangan

Ferromangan föreligger i form av grova stycken med vitt glänsande brott. Det är sprött och mycket hårt. Det används till desoxidering, avsvavling och återuppkolning av stål och efter tillsats av mangan som ett legeringsämne.

7202 11 20
  och
  7202 11 80

Innehållande mer än 2 viktprocent kol

Dessa undernummer omfattar bl.a. ferromangan med hög kolhalt. Den mest använda kvaliteten innehåller 6 till 7 viktprocent kol. Manganhalten ska vara högre än 30 viktprocent men är i allmänhet mellan 70 och 80 viktprocent.

7202 19 00

Annat

Detta undernummer omfattar ferromangan med medelhög (1,25 till 1,5 viktprocent) eller låg kolhalt (lägre än 0,75 viktprocent). Manganhalten kan variera från 80 till 90 viktprocent.

Dessa produkter används vid framställning av stål legerat med mangan som kräver låg kolhalt.

7202 21 00
  till
  7202 29 90

Ferrokisel (kiseljärn)

Ferrokisel (kiseljärn) har glänsande, grått brott och är sprött. I handeln förekommer typer innehållande från 10 till nästan 96 viktprocent kisel, med låg kolhalt (0,1 till 0,2 viktprocent).

Det används antingen till raffinering av stål och framställning av stål som innehåller kisel (särskilt elektroplåt) eller (i stället för kisel, som är dyrare) som reduktionsmedel (kiseltermisk process) vid andra metallurgiska processer, t.ex. inom magnesiummetallurgin.

7202 30 00

Ferrokiselmangan

Ferrokiselmangan, också känt som kiselmangan, används i olika former som innehåller mer än 8 och upp till 35 viktprocent kisel, mer än 30 och upp till 75 viktprocent mangan och upp till 3 viktprocent kol.

Det används till liknande ändamål som ferrokisel, men den kombinerade effekten av kisel och mangan minskar innehållet av icke-metalliska beståndsdelar till minsta möjliga och minskar syrehalten.

7202 41 10
  till
  7202 49 90

Ferrokrom

Ferrokrom föreligger i form av mycket hårda kristallina stycken i vilka kristallerna ibland är välutvecklade.

Det innehåller i allmänhet 60 till 75 viktprocent krom. Kolhalten är 4 till 10 viktprocent i vanligt ferrokrom och kan vara så låg som 0,01 viktprocent med motsvarande minskning av skörheten. Det används för framställning av kromstål.

7202 50 00

Ferrokiselkrom

Ferrokiselkrom innehåller i allmänhet 30 viktprocent kisel och 50 viktprocent krom och kolhalten kan, liksom hos ferrokrom, vara mycket hög eller mycket låg.

Det används för samma ändamål som ferrokrom. Innehållet av kisel underlättar desoxidering av stål.

7202 60 00

Ferronickel

Ferronickel enligt detta undernummer innehåller mindre än 0,5 viktprocent svavel och används i allmänhet som ett legeringsämne vid framställning av nickelstål.

Ferronickel med en svavelhalt av minst 0,5 viktprocent kan inte användas för framställning av nickelstål. Det anses som en mellanprodukt från nickelframställning och klassificeras därför enligt nr 7501 .

Vissa legeringar, som går under beteckningen nickeljärn (gjutnickel) och används för gjutning av särskilda korrosions- och värmebeständiga artiklar klassificeras dock enligt detta undernummer. Detta gäller t.ex. vissa typer av austenitiskt nickeljärn som finns i handeln under olika registrerade varumärken och som innehåller upp till 36 viktprocent nickel, 6 viktprocent krom, 6 viktprocent kisel, mer än 2 viktprocent kol och ibland små mängder av andra beståndsdelar (aluminium, mangan, koppar, osv.). Enligt Kombinerade nomenklaturen, kan dessa produkter inte klassificeras som tackjärn, på grund av deras innehåll av mer än 10 viktprocent nickel, eller som stål, på grund av deras innehåll av mer än 2 viktprocent kol.

7202 99 80

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. ferrokiselkalcium, ferromangantitan, ferrokiselnickel, ferrokiselaluminiumkalcium, ferroaluminium, ferrokiselaluminium och ferrokiselmanganaluminium.

Ferroaluminium innehåller i allmänhet mellan 12 och 30 viktprocent aluminium.

Vissa typer av ferroaluminium används ibland direkt till gjutning av särskilda delar på grund av deras höga korrosionsbeständighet även vid höga temperaturer och på grund av deras magnetiska och termiska egenskaper.

Ferrokiselaluminium används i olika typer av legeringar innehållande t.ex.:

| — | 45 viktprocent kisel och 20 till 25 viktprocent aluminium. |
| --- | --- |

—

45 viktprocent kisel och 20 till 25 viktprocent aluminium.

| — | 65 till 75 viktprocent kisel, mer än 10 och upp till 15 viktprocent aluminium och 3 till 4 viktprocent titan. |
| --- | --- |

—

65 till 75 viktprocent kisel, mer än 10 och upp till 15 viktprocent aluminium och 3 till 4 viktprocent titan.

| — | 20 till 25 viktprocent kisel, 20 till 25 viktprocent mangan och mer än 10 till 12 viktprocent aluminium. |
| --- | --- |

—

20 till 25 viktprocent kisel, 20 till 25 viktprocent mangan och mer än 10 till 12 viktprocent aluminium.

Ferrokiselmanganaluminium innehåller i allmänhet 20 viktprocent kisel, 35 viktprocent mangan och 10 till 12 viktprocent aluminium.

7203

Produkter erhållna genom direkt reduktion av järnmalm (järnsvamp) samt andra porösa, järnbaserade produkter i form av oregelbundna stycken eller pelletar eller i liknande former; järn med en renhetsgrad av minst 99,94 viktprocent i form av oregelbundna stycken eller pelletar eller i liknande former

7203 90 00

Andra slag

Förutom de produkter som nämns i den andra delen av rubriken till nr 7203 , och som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7203, näst sista stycket omfattar detta undernummer porösa järnbaserade produkter som inte erhållits genom direkt reduktion av järnmalm utan genom atomisering av smält tackjärn.

7204

Avfall och skrot av järn eller stål; omsmältningsgöt av järn eller stål

Förutom det avfall och skrot som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7204 , A omfattar detta nummer också kapade begagnade järnvägsräler med en längd av högst 1,5 m (se de förklarande anmärkningarna till undernr 7302 10 90 ).

7204 41 10

Svarvspån, hyvelspån, flisor, fräsavfall, sågspån och filspån

Detta undernummer omfattar inte fräsavfall och filspån som befriats från främmande partiklar (t.ex. på magnetisk väg) och vilkas kornstorlek gjorts homogen (t.ex. genom siktning). Beroende på kornstorleken (se anmärkning 8 b till avdelning XV och anmärkning 1 h till detta kapitel) omfattas dessa produkter av undernr 7205 10 00 , 7205 21 00 eller 7205 29 00 .

7204 49 10

Fragmenterat

Som fragmenterat avfall och skrot anses produkter av vilka 95 viktprocent inte har någon dimension som är större än 200 mm.

7204 49 90

Annat

Detta undernummer omfattar bl.a. avfall och skrot i lös vikt som t.ex. innehåller blandningar av gjutjärn, förtennat gjutjärn och olika sorters stål.

7204 50 00

Omsmältningsgöt

Omsmältningsgöt med samma kemiska sammansättning som ferrolegeringar som används som tillsatsmedel vid framställning av specialstål klassificeras enligt sitt respektive undernummer till nr 7202 .

7205

Granulat och pulver av tackjärn, spegeljärn, järn eller stål

7205 21 00
  och
  7205 29 00

Pulver

Produkter enligt dessa undernummer kan vara blandade antingen med legeringsämnen för vissa av de ändamål som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7205 , B eller med skyddande beståndsdelar (t.ex. zink) för att undvika risken att järnet plötsligt självantänds

II. JÄRN OCH OLEGERAT STÅL

7208

Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varmvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag

Uttrycket ”omvalsning” enligt undernumren till detta kapitel är begränsat till en process i vilken metallen förs in mellan motsatt roterande valsar för att minska i tjocklek. Processen kan också bidra till att förbättra metallens yta eller mekaniska egenskaper. Uttrycket ”omvalsning” omfattar dock inte lätt kallvalsning (”skin pass”), som medför en mindre reduktion av tjockleken, eller andra processer genom vilka metallen formas utan att tjockleken minskar.

7208 90 20
  och
  7208 90 80

Andra slag

Dessa undernummer omfattar varmvalsade platta produkter som har genomgått en eller flera av de ytbehandlingar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7208 , andra stycket, 3 till 5 och/eller skurits till annan än kvadratisk eller rektangulär form.

Dessa undernummer omfattar också varmvalsade platta produkter som efter valsning har genomgått bearbetning, t.ex. korrugering, perforering, fasning eller avrundning av kanterna.

Produkter med reliefmönster som en direkt följd av valsningen anses dock inte ha genomgått bearbetning enligt dessa undernummer.

7209

Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, kallvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag

7209 90 20
  och
  7209 90 80

Andra slag

De förklarande anmärkningarna till undernr 7208 90 20 och 7208 90 80 gäller i tillämpliga delar.

7210

Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag

Pläterade produkter enligt detta nummer är produkter som genomgått plätering enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV C 2 e och metallöverdragna produkter eller produkter försedda med annat överdrag är produkter som genomgått någon av de behandlingar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV C 2 d iv och v.

7210 12 20

Vitplåt

Detta undernummer omfattar inte lackerad vitplåt (undernr 7210 70 10 ).

7210 20 00

Överdragna med bly, dock inte pläterade

Med ”dock inte pläterade” enligt detta undernummer förstås valsade platta produkter med en tjocklek av mindre än 0,5 mm som genom elektrolys eller nedsänkning i ett bad med smält metall överdragits med ett skikt bestående av en bly-tenn legering. Andelen bly på de båda ytorna får inte överstiga 120 g/m2 hos produkten.

7210 30 00

Överdragna med zink på elektrolytisk väg

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7210 30 , 7210 41 och 7210 49 .

7210 41 00

Korrugerade

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7208 , sjätte stycket.

7210 61 00

Överdragna med aluminium-zinklegeringar, dock inte pläterade

Detta undernummer omfattar platta valsade produkter som är överdragna med legeringar i vilka aluminium viktmässigt dominerar över zink. Även andra legeringsämnen är tillåtna.

7210 90 80

Andra

Förutom emaljerad plåt omfattar detta undernummer försilvrade, förgyllda eller platinerade produkter, dvs. överdragna med ädel metall på den ena eller båda sidorna genom en annan process än plätering. Dessa processer är huvudsakligen elmetallisering, sprutmetallisering och förångning i vakuum (se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV C 2 d iv).

7211

Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av mindre än 600 mm och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag

Detta nummer omfattar inte valsade platta produkter som inte är kvadratiska eller rektangulära även om bredden är mindre än 600 mm (nr 7208 ).

7212

Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av mindre än 600 mm, pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag

De förklarande anmärkningarna till nr 7210 och dessa undernummer gäller i tillämpliga delar.

7212 10 10

Vitplåt, inte vidare bearbetad än ytbehandlad

Detta undernummer omfattar inte vitplåt, inte vidare bearbetad än lackerad (undernr 7212 40 20 ).

7212 50 61

Överdragna med aluminium-zinklegeringar

De förklarande anmärkningarna till undernr 7210 61 00 gäller i tillämpliga delar.

7214

Annan stång av järn eller olegerat stål, smidd, varmvalsad, varmdragen eller varmsträngpressad, även vriden efter valsningen men inte vidare bearbetad

7214 10 00

Smidd

Beträffande skillnaden mellan smidda och valsade produkter hänvisas till de förklarande anmärkningarna till detta kapitel, allmänna anvisningar, A.

7215

Annan stång av järn eller olegerat stål

7215 50 11
  till
  7215 50 80

Annan, tillformad eller färdigbehandlad i kallt tillstånd men inte vidare bearbetad

Varmvalsade stänger kan vara färdigbehandlade i kallt tillstånd genom dragning eller annan behandling – särskilt riktning eller kalibrering – som ger produkten en bättre yta. Förbättringen består i att toleranserna för diameter och orundhet reduceras och att eventuella fel såsom mikrosprickor och avkolade zoner avlägsnas från ytan. Genom denna behandling kan produkterna anses som ”tillformade” eller ”färdigbehandlade i kallt tillstånd”. De har i allmänhet en slät och relativt homogen yta. De saknar repor och andra ytdefekter; de kan dock ha en mycket svag till ordinär ytråhet, beroende på graden av riktning.

Ytbehandling utöver den ovannämnda, t.ex. polering, omfattas inte (se de förklarande anmärkningarna till undernr 7215 90 00 ).

7215 90 00

Annan

Detta undernummer omfattar smidd, varmvalsad eller varmdragen samt kalldragen stång som har genomgått någon av följande behandlingar:

| 1. | Vidare ytbehandling förutom den som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7214 , fjärde stycket, 1 till 3, t.ex. polering, glättning, konstgjord oxidering, fosfatering, oxalsyrabehandling, överdragning och plätering. |
| --- | --- |

1.

Vidare ytbehandling förutom den som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7214 , fjärde stycket, 1 till 3, t.ex. polering, glättning, konstgjord oxidering, fosfatering, oxalsyrabehandling, överdragning och plätering.

| 2. | Mekanisk bearbetning, t.ex. perforering eller kalibrering. |
| --- | --- |

2.

Mekanisk bearbetning, t.ex. perforering eller kalibrering.

7216

Profiler av järn eller olegerat stål

Detta nummer omfattar inte perforerade profiler och ”Halfen”-profiler, som omfattas av nr 7308 och beskrivs i de förklarande anmärkningarna till det numret.

7216 32 11

Med parallella flänsytor

Detta undernummer omfattar endast profiler hos vilka både de invändiga och utvändiga flänsytorna är parallella.

Dessa profiler har följande form:

Image 68

7216 32 91

Med parallella flänsytor

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7216 32 11 .

7216 50 91

Vulstplattjärn

Detta undernummer omfattar produkter med enhetligt massivt tvärsnitt i hela deras längd enligt nedanstående illustration. Bredden är i allmänhet mindre än 430 mm. Vulstens höjd ”a” är i regel en sjundedel av järnets platta yta ”b”.

Image 69

7216 69 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. profiler som är tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd genom dragning med reducering av tjockleken.

7216 91 10
  och
  7216 91 80

Valsade platta produkter, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd

De förklarande anmärkningarna till undernr 7215 90 00 gäller i tillämpliga delar.

7216 91 10

Profilerad plåt

Profilerad plåt används huvudsakligen som fasadbeklädnad.

Den har t.ex. följande form:

Detta undernummer omfattar inte profilerad plåt med fastsättningsanordningar (undernr 7308 90 59 ).

Image 70

7216 99 00

Andra

De förklarande anmärkningarna till undernr 7215 90 00 gäller i tillämpliga delar.

III. ROSTFRITT STÅL

7219

Valsade platta produkter av rostfritt stål, med en bredd av minst 600 mm

7219 90 20
  och
  7219 90 80

Andra slag

Dessa undernummer omfattar varmvalsade eller kallvalsade platta produkter som har genomgått en eller flera av de ytbehandlingar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV C 2 d och e eller skurits till annan än kvadratisk eller rektangulär form.

Dessa undernummer omfattar också varmvalsade eller kallvalsade platta produkter som efter valsningen har genomgått t.ex. korrugering, perforering, fasning eller avrundning av kanterna.

7220

Valsade platta produkter av rostfritt stål, med en bredd av mindre än 600 mm

Detta nummer omfattar inte valsade platta produkter av annan form än kvadratisk eller rektangulär, även om deras bredd är mindre än 600 mm (nr 7219 ).

IV. ANNAT LEGERAT STÅL; IHÅLIGT BORRSTÅL AV LEGERAT ELLER OLEGERAT STÅL

7225

Valsade platta produkter av annat legerat stål, med en bredd av minst 600 mm

7225 11 00

Kornorienterade

Kornorienterade valsade platta produkter kännetecknas av att deras magnetiska egenskaper är väsentligt bättre i valsriktningen än vinkelrätt mot valsriktningen (s.k. ”Goss-textur”). Sådana produkter är i allmänhet överdragna med ett isoleringsskikt som i regel består av en glasaktig film (huvudsakligen av magnesiumsilikat).

7226

Valsade platta produkter av annat legerat stål, med en bredd av mindre än 600 mm

7226 11 00

Kornorienterade

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7225 11 00 .

7226 99 10

Överdragna med zink på elektrolytisk väg

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7210 30 , 7210 41 och 7210 49 .

7226 99 30

På annat sätt överdragna med zink

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 7210 30 , 7210 41 och 7210 49 .

7227

Stång av annat legerat stål, varmvalsad, i oregelbundet upprullade ringar

7227 90 95

Annan

Detta undernummer omfattar bl.a. annan svetstråd än den som klassificeras enligt nr 8311 .

7228

Annan stång av annat legerat stål; profiler av annat legerat stål; ihåligt borrstål av legerat eller olegerat stål

7228 40 10
  och
  7228 40 90

Annan stång, smidd men inte vidare bearbetad

Beträffande skillnaden mellan smidda och valsade produkter hänvisas till de förklarande anmärkningarna till detta kapitel, allmänna anvisningar, A.

KAPITEL 73

VAROR AV JÄRN ELLER STÅL

| 7301 | Spont av järn eller stål, även med borrade eller stansade hål eller tillverkad genom sammanfogning; profiler framställda genom svetsning, av järn eller stål

  Detta nummer omfattar spont av järn eller stål och svetsade profiler av järn eller stål som har bearbetats, t.ex. genom borrning eller vridning, förutsatt att denna bearbetning inte har gett produkterna karaktären av produkter som klassificeras enligt ett annat nummer. |
| --- | --- |
| 7301 20 00 | Profiler

  Detta undernummer omfattar inte perforerade profiler och ”Halfen”-profiler (nr 7308 ). |
| 7302 | Följande banbyggnadsmateriel av järn eller stål för järnvägar eller spårvägar: räler, moträler och kuggskenor, växeltungor, spårkorsningar, växelstag och andra delar till spårväxlar, sliprar, rälskarvjärn, rälstolar, rälstolskilar, underläggsplattor, klämplattor, spårhållare, spårplattor och annan speciell materiel för sammanbindning eller fästande av räler |
| 7302 10 10 | Strömskenor med ledare av annan metall än järn

  Detta undernummer omfattar endast strömskenor, med undantag av körskenor, vilkas kontaktyta är av annan metall än järn (aluminium, koppar) eller som är försedda med anslutningsdelar av annan metall än järn.
  Strömskenor enligt detta undernummer, också betecknade som ”tredje (eller fjärde) skena”, har samma tvärsnitt som vanliga körskenor eller ett tvärsnitt i form av ett dubbelt T eller rektangulärt eller trapetsformigt tvärsnitt. De består i allmänhet av mjukare stål än körskenor eftersom deras mekaniska egenskaper är mindre viktiga än de elektriska. Den elektriska resistiviteten, som hos stålet i körskenor är ca 0,19 × 10–6 ohm m, är endast 0,11 ohm m hos stål med lågt innehåll av kol (ca 0,08 viktprocent) och mangan (0,20 viktprocent) och så låg som 0,10 ohm m hos Armco-järn (nästan rent järn: 99,9 viktprocent).
  Strömskenor kan ha över-, sido- eller underkontakt och skyddas ofta av ett hartsöverdrag som inte täcker den sida där kontaktskon löper. |
| 7302 10 22
  och
  7302 10 28 | ”Vignole” räler

  Vignolrälsen, som har fått namn efter uppfinnaren, är den räls som brukar användas för vanliga järnvägar, höghastighetsjärnvägar, bergsjärnvägar och regionala nät.
  Den har följande form: |
| | |
| 7302 10 40 | Gaturäler

  Gaturälsen är specialräls som används till spårvagnar och till kranar och traverser inom industrin.
  Rälsens profil är sådan att hjulets fläns passar in i skåran.
  Den har följande form: |
| | |
| 7302 10 90 | Begagnade

  Detta undernummer omfattar inte begagnade räler som anses som skrot enligt nr 7204 , t.ex. vridna räler och räler som kapats till längder på högst 1,5 m. |
| 7303 00 | Rör och ihåliga profiler, av gjutjärn |
| 7303 00 10 | Rör av sådana slag som används i tryckrör

  Detta undernummer omfattar bl.a. gjutjärnsrör som i allmänhet används till rörledningar (ofta nedgrävda) för gas och vatten och som tål ett tryck av minst 10,13 bar. Sådana rör tillverkas nästan uteslutande av särskilt hållfast duktilt gjutjärn (minsta draghållfasthet: 420 MPa) och ska ha särskilt goda mekaniska egenskaper (särskilt mot plastisk deformation) för att inte brista till följd av gradvisa markförskjutningar. De har därför en sträckgräns på minst 300 MPa. |
| 7304 | Rör och ihåliga profiler, av järn (annat än gjutjärn) eller stål, sömlösa

  Artiklar enligt detta nummer anses inte som rör om deras längd inte är mer än två gånger tvärsnittets yttre dimension. Sådana artiklar anses som rördelar (nr 7307 ) eller underläggsbrickor (nr 7318 ).
  Detta nummer omfattar också artiklar som är gängade, oavsett hur lång den gängade delen är i förhållande till den totala längden på artikeln (se även förklarande anmärkning till HS, 73 kap., Allmänna anvisningar, 1). |
| 7304 31 20 | Precisionsrör

  Rör enligt detta undernummer kännetecknas av de släta, glansiga eller polerade invändiga eller utvändiga ytorna och av att de har snävare toleranser än rör som är färdigbehandlade i varmt tillstånd.
  Rör som uppfyller ISO-standard 3304 och motsvarande nationella standarder används i hydrauliska eller pneumatiska kretsar, stötdämpare, hydrauliska eller pneumatiska lyftanordningar och i allmänhet för tillverkning av delar till motorfordon, motorer eller maskiner.
  Rör som däremot uppfyller ISO-standard 6759 och 9329 och motsvarande nationella standarder används som rörledningar i tryckkärl: pannor, överhettare, värmeväxlare och matarvattenvärmare i kraftverk där precisionsrörstoleranser krävs. |
| 7304 39 10 | Obearbetade, raka med jämntjocka väggar, för användning enbart för framställning av rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek

  Detta undernummer omfattar bl.a. sömlösa rör som i regel framställs genom hålning och varmvalsning eller genom hålning och varmdragning. De betecknas vanligtvis som ”ämnen”. De är avsedda att bearbetas till rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek och med snävare dimensionstoleranser än utgångsmaterialet.
  De föreligger med grovt kapade och avgradade ändar men i övrigt inte färdigbehandlade. De invändiga och utvändiga ytorna är ojämna och har inte befriats från glödspån. De är varken oljade, zinköverdragna eller målade. |
| 7304 39 52
  och
  7304 39 58 | Rör avsedda för gängning

  Dessa rör framställs genom varmvalsning och kalibrering. Deras utvändiga diameter varierar mellan 13,5 och 165,1 mm och de föreligger med släta ändar eller gängade ändar med muff. Ytan på dessa produkter är antingen obehandlad eller överdragen med zink eller annat överdrag, t.ex. av plast eller bitumen.
  Genom färdigbehandling i varmt tillstånd får produkterna sådana mekaniska egenskaper att de kan kapas i brukslängder, böjas och eventuellt gängas på byggplatsen.
  De används huvudsakligen som ledningsrör för ånga, vatten eller gas i byggnader.
  De uppfyller ISO-standard 65 och motsvarande nationella standarder. |
| 7304 49 10 | Obearbetade, raka med jämntjocka väggar, för användning enbart för framställning av rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7304 39 10 . |
| 7304 51 81 | Precisionsrör

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7304 31 20 . |
| 7304 59 10 | Obearbetade, raka med jämntjocka väggar, för användning enbart för framställning av rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7304 39 10 . |
| 7305 | Andra rör av järn eller stål (t.ex. svetsade, nitade eller på liknande sätt förslutna) med ett runt tvärsnitt och med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm

  De förklarande anmärkningarna till nr 7304 gäller i tillämpliga delar. |
| 7306 | Andra rör och andra ihåliga profiler, av järn eller stål (t.ex. hopböjda utan fogning, svetsade eller nitade)

  De förklarande anmärkningarna till nr 7304 gäller i tillämpliga delar. |
| 7306 30 11
  och
  7306 30 19 | Precisionsrör

  Dessa undernummer omfattar både precisionsrör som endast är kalibrerade och precisionsrör som är svetsade och kalldragna.






  1. | Rör som endast är kalibrerade

  Dessa rör framställs i allmänhet genom motståndssömsvetsning eller induktionssvetsning, utan tillsatsmedel, av varm- eller kallvalsade platta produkter i rullar efter tillformning i kallt tillstånd i längdriktningen.
  Deras ytor är till största delen befriade från glödspån och oljade till följd av insmörjning vid tillformningen, svetsningen och kalibreringen. De har ingen utvändig svetssträng eftersom denna slipats bort omedelbart efter svetsningen. I vissa fall har svetssträngen också tagits bort från produktens insida.
  Efter kallbearbetning och kalibrering föreligger dessa produkter i kallhärdat tillstånd såvida inte värmebehandling krävs för att återställa strukturen.
  De används huvudsakligen till framställning av delar till motorfordon och maskiner, metallmöbler, cykelramar, barnvagnar, stängsel och räcken.
  De uppfyller ISO-standard 3306 och motsvarande nationella standarder. |

7301

Spont av järn eller stål, även med borrade eller stansade hål eller tillverkad genom sammanfogning; profiler framställda genom svetsning, av järn eller stål

Detta nummer omfattar spont av järn eller stål och svetsade profiler av järn eller stål som har bearbetats, t.ex. genom borrning eller vridning, förutsatt att denna bearbetning inte har gett produkterna karaktären av produkter som klassificeras enligt ett annat nummer.

7301 20 00

Profiler

Detta undernummer omfattar inte perforerade profiler och ”Halfen”-profiler (nr 7308 ).

7302

Följande banbyggnadsmateriel av järn eller stål för järnvägar eller spårvägar: räler, moträler och kuggskenor, växeltungor, spårkorsningar, växelstag och andra delar till spårväxlar, sliprar, rälskarvjärn, rälstolar, rälstolskilar, underläggsplattor, klämplattor, spårhållare, spårplattor och annan speciell materiel för sammanbindning eller fästande av räler

7302 10 10

Strömskenor med ledare av annan metall än järn

Detta undernummer omfattar endast strömskenor, med undantag av körskenor, vilkas kontaktyta är av annan metall än järn (aluminium, koppar) eller som är försedda med anslutningsdelar av annan metall än järn.

Strömskenor enligt detta undernummer, också betecknade som ”tredje (eller fjärde) skena”, har samma tvärsnitt som vanliga körskenor eller ett tvärsnitt i form av ett dubbelt T eller rektangulärt eller trapetsformigt tvärsnitt. De består i allmänhet av mjukare stål än körskenor eftersom deras mekaniska egenskaper är mindre viktiga än de elektriska. Den elektriska resistiviteten, som hos stålet i körskenor är ca 0,19 × 10–6 ohm m, är endast 0,11 ohm m hos stål med lågt innehåll av kol (ca 0,08 viktprocent) och mangan (0,20 viktprocent) och så låg som 0,10 ohm m hos Armco-järn (nästan rent järn: 99,9 viktprocent).

Strömskenor kan ha över-, sido- eller underkontakt och skyddas ofta av ett hartsöverdrag som inte täcker den sida där kontaktskon löper.

7302 10 22
  och
  7302 10 28

”Vignole” räler

Vignolrälsen, som har fått namn efter uppfinnaren, är den räls som brukar användas för vanliga järnvägar, höghastighetsjärnvägar, bergsjärnvägar och regionala nät.

Den har följande form:

Image 71

7302 10 40

Gaturäler

Gaturälsen är specialräls som används till spårvagnar och till kranar och traverser inom industrin.

Rälsens profil är sådan att hjulets fläns passar in i skåran.

Den har följande form:

Image 72

7302 10 90

Begagnade

Detta undernummer omfattar inte begagnade räler som anses som skrot enligt nr 7204 , t.ex. vridna räler och räler som kapats till längder på högst 1,5 m.

7303 00

Rör och ihåliga profiler, av gjutjärn

7303 00 10

Rör av sådana slag som används i tryckrör

Detta undernummer omfattar bl.a. gjutjärnsrör som i allmänhet används till rörledningar (ofta nedgrävda) för gas och vatten och som tål ett tryck av minst 10,13 bar. Sådana rör tillverkas nästan uteslutande av särskilt hållfast duktilt gjutjärn (minsta draghållfasthet: 420 MPa) och ska ha särskilt goda mekaniska egenskaper (särskilt mot plastisk deformation) för att inte brista till följd av gradvisa markförskjutningar. De har därför en sträckgräns på minst 300 MPa.

7304

Rör och ihåliga profiler, av järn (annat än gjutjärn) eller stål, sömlösa

Artiklar enligt detta nummer anses inte som rör om deras längd inte är mer än två gånger tvärsnittets yttre dimension. Sådana artiklar anses som rördelar (nr 7307 ) eller underläggsbrickor (nr 7318 ).

Detta nummer omfattar också artiklar som är gängade, oavsett hur lång den gängade delen är i förhållande till den totala längden på artikeln (se även förklarande anmärkning till HS, 73 kap., Allmänna anvisningar, 1).

7304 31 20

Precisionsrör

Rör enligt detta undernummer kännetecknas av de släta, glansiga eller polerade invändiga eller utvändiga ytorna och av att de har snävare toleranser än rör som är färdigbehandlade i varmt tillstånd.

Rör som uppfyller ISO-standard 3304 och motsvarande nationella standarder används i hydrauliska eller pneumatiska kretsar, stötdämpare, hydrauliska eller pneumatiska lyftanordningar och i allmänhet för tillverkning av delar till motorfordon, motorer eller maskiner.

Rör som däremot uppfyller ISO-standard 6759 och 9329 och motsvarande nationella standarder används som rörledningar i tryckkärl: pannor, överhettare, värmeväxlare och matarvattenvärmare i kraftverk där precisionsrörstoleranser krävs.

7304 39 10

Obearbetade, raka med jämntjocka väggar, för användning enbart för framställning av rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek

Detta undernummer omfattar bl.a. sömlösa rör som i regel framställs genom hålning och varmvalsning eller genom hålning och varmdragning. De betecknas vanligtvis som ”ämnen”. De är avsedda att bearbetas till rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek och med snävare dimensionstoleranser än utgångsmaterialet.

De föreligger med grovt kapade och avgradade ändar men i övrigt inte färdigbehandlade. De invändiga och utvändiga ytorna är ojämna och har inte befriats från glödspån. De är varken oljade, zinköverdragna eller målade.

7304 39 52
  och
  7304 39 58

Rör avsedda för gängning

Dessa rör framställs genom varmvalsning och kalibrering. Deras utvändiga diameter varierar mellan 13,5 och 165,1 mm och de föreligger med släta ändar eller gängade ändar med muff. Ytan på dessa produkter är antingen obehandlad eller överdragen med zink eller annat överdrag, t.ex. av plast eller bitumen.

Genom färdigbehandling i varmt tillstånd får produkterna sådana mekaniska egenskaper att de kan kapas i brukslängder, böjas och eventuellt gängas på byggplatsen.

De används huvudsakligen som ledningsrör för ånga, vatten eller gas i byggnader.

De uppfyller ISO-standard 65 och motsvarande nationella standarder.

7304 49 10

Obearbetade, raka med jämntjocka väggar, för användning enbart för framställning av rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7304 39 10 .

7304 51 81

Precisionsrör

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7304 31 20 .

7304 59 10

Obearbetade, raka med jämntjocka väggar, för användning enbart för framställning av rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7304 39 10 .

7305

Andra rör av järn eller stål (t.ex. svetsade, nitade eller på liknande sätt förslutna) med ett runt tvärsnitt och med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm

De förklarande anmärkningarna till nr 7304 gäller i tillämpliga delar.

7306

Andra rör och andra ihåliga profiler, av järn eller stål (t.ex. hopböjda utan fogning, svetsade eller nitade)

De förklarande anmärkningarna till nr 7304 gäller i tillämpliga delar.

7306 30 11
  och
  7306 30 19

Precisionsrör

Dessa undernummer omfattar både precisionsrör som endast är kalibrerade och precisionsrör som är svetsade och kalldragna.

1.

Rör som endast är kalibrerade

Dessa rör framställs i allmänhet genom motståndssömsvetsning eller induktionssvetsning, utan tillsatsmedel, av varm- eller kallvalsade platta produkter i rullar efter tillformning i kallt tillstånd i längdriktningen.

Deras ytor är till största delen befriade från glödspån och oljade till följd av insmörjning vid tillformningen, svetsningen och kalibreringen. De har ingen utvändig svetssträng eftersom denna slipats bort omedelbart efter svetsningen. I vissa fall har svetssträngen också tagits bort från produktens insida.

Efter kallbearbetning och kalibrering föreligger dessa produkter i kallhärdat tillstånd såvida inte värmebehandling krävs för att återställa strukturen.

De används huvudsakligen till framställning av delar till motorfordon och maskiner, metallmöbler, cykelramar, barnvagnar, stängsel och räcken.

De uppfyller ISO-standard 3306 och motsvarande nationella standarder.

| 2. | Svetsade, dragna rör

  Dessa rör skiljer sig från svetsade precisionsrör som endast är kalibrerade genom att det inte finns spår av någon svetssträng varken på utsidan eller insidan av röret och på deras snävare dimensionstoleranser.
  De används för samma ändamål som produkterna enligt undernr 7304 31 20 och 7304 51 81 .
  De uppfyller ISO-standard 3305 eller, om de används till tryckkärl, ISO-standard 6758 och 9330. |
| --- | --- |

2.

Svetsade, dragna rör

Dessa rör skiljer sig från svetsade precisionsrör som endast är kalibrerade genom att det inte finns spår av någon svetssträng varken på utsidan eller insidan av röret och på deras snävare dimensionstoleranser.

De används för samma ändamål som produkterna enligt undernr 7304 31 20 och 7304 51 81 .

De uppfyller ISO-standard 3305 eller, om de används till tryckkärl, ISO-standard 6758 och 9330.

7306 30 41
  och
  7306 30 49

Rör avsedda för gängning

Dessa rör framställs genom stuksvetsning efter varmbearbetning. Beträffande andra kännetecken och användningsområden hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 7304 39 52 och 7304 39 58 .

7306 50 20

Precisionsrör

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7306 30 11 och 7306 30 19 .

7307

Rördelar (t.ex. kopplingar, knärör och muffar) av järn eller stål

7307 11 10
  och
  7307 11 90

Av icke aducerat gjutjärn

Uttrycket ”icke aducerat” omfattar bl.a. gjutjärn med fjällig grafit.

Dessa undernummer omfattar gjutjärnsdelar, t.ex. knärör, böjar, muffar, flänsar, kragar och T-rör. De ansluts till rör av gjutjärn eller stål genom hopskruvning eller mekanisk hopskjutning.

7307 19 10

Av aducerat gjutjärn

Aducerat gjutjärn är en mellanprodukt mellan gjutjärn med fjällig grafit (gråjärn) och gjutstål. Det är lätt att gjuta och blir segt och formbart efter lämplig värmebehandling. Under värmebehandlingen försvinner kolet delvis eller ändrar sin sammansättning eller sitt tillstånd. Det avsätter sig slutligen som klumpar som inte försvagar metallens sammanhållningsförmåga i lika stor utsträckning som grafitfjällen i gråjärn.

Om kolhalten är högst 2 viktprocent anses produkterna framställda av gjutstål och omfattas av undernr 7307 19 90 (se anmärkning 1 till detta kapitel).

Se också de förklarande anmärkningarna till undernr 7307 11 10 och 7307 11 90 , andra stycket.

7307 19 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. delar av gjutjärn med sfäroidiserad grafit (segjärn).

7307 23 10

Knärör och böjar

Detta undernummer omfattar bl.a. knärör och böjar med konstant väggtjocklek i hela deras längd enligt beskrivningen i ISO-standard 3419-1981 och motsvarande nationella standarder.

Ändarna är kapade vinkelrätt och hos produkter med större väggtjocklek är de avfasade för att underlätta hopsvetsning med rören.

Knärör föreligger med en vinkel på 45° eller 90° och böjar med en vinkel på 180°.

Detta undernummer omfattar också knärör och böjar vilkas tjocklek inte är konstant.

7307 23 90

Andra slag

Detta undernummer omfattar huvudsakligen T-rör, korsrör, muffar, proppar och koncentriska eller excentriska förminskningsrör enligt beskrivningen i ISO-standard 3419-1981 och motsvarande nationella standarder.

Beträffande behandlingen av produkternas ändar hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 7307 23 10 .

7307 93 11

Knärör och böjar

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7307 23 10 .

7307 93 19

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7307 23 90 .

7307 93 91

Knärör och böjar

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7307 23 10 .

7307 93 99

Andra slag

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7307 23 90 .

7308

Konstruktioner (med undantag av monterade eller monteringsfärdiga byggnader enligt nr 9406
  ) och delar till konstruktioner (t.ex. broar, brosektioner, slussportar, torn, fackverksmaster, tak, fackverk till tak, dörrar, fönster, dörr- och fönsterkarmar, dörrtrösklar, fönsterluckor, räcken och pelare), av järn eller stål; plåt, stång, profiler, rör o.d. av järn eller stål, bearbetade för användning i konstruktioner

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7308 omfattar detta nummer bl.a.:

| 1. | Perforerade profiler (”handy angles” eller ”Dexion slotted angles”) avsedda att användas vid hopsättning av sådana metallkonstruktioner som stativ, hyllkonstruktioner, möbler, trappor, byggnadsställningar och fackverk till tak, oavsett om de föreligger i delar eller som kompletta satser. |
| --- | --- |

1.

Perforerade profiler (”handy angles” eller ”Dexion slotted angles”) avsedda att användas vid hopsättning av sådana metallkonstruktioner som stativ, hyllkonstruktioner, möbler, trappor, byggnadsställningar och fackverk till tak, oavsett om de föreligger i delar eller som kompletta satser.

| 2. | ”Halfen”-profiler med nästan omegaformigt tvärsnitt, vilkas baksida är uppslitsad och lätt utbockad med oregelbundna mellanrum för att ge plats åt ett förankringsband och som är avsedda att gjutas in i golv, tak eller väggar av betong för att med hjälp av specialbultar fästa olika typer av utrustning (maskiner, järnvägsräler, kranräler, räler till enskenetåg, mobilkranar, rörledningar, osv.). |
| --- | --- |

2.

”Halfen”-profiler med nästan omegaformigt tvärsnitt, vilkas baksida är uppslitsad och lätt utbockad med oregelbundna mellanrum för att ge plats åt ett förankringsband och som är avsedda att gjutas in i golv, tak eller väggar av betong för att med hjälp av specialbultar fästa olika typer av utrustning (maskiner, järnvägsräler, kranräler, räler till enskenetåg, mobilkranar, rörledningar, osv.).

7308 90 59

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. plattor bestående av en isolerande kärna mellan en platta av profilerad plåt enligt undernr 7216 91 10 och en platta av annat material än profilerad plåt.

7310

Tankar, fat, burkar, flaskor, askar och liknande behållare av järn eller stål, för alla slags ämnen (andra än komprimerad eller till vätska förtätad gas), med en rymd av högst 300 l, även med inre beklädnad eller värmeisolerade men inte försedda med maskinell utrustning eller utrustning för uppvärmning eller avkylning

7310 21 11

Konservburkar av det slag som används för mat

Detta undernummer omfattar konservburkar med följande kännetecken:

| — | Burkens stomme






  — | har antingen försetts med tryck som bl.a. anger namnet på livsmedlet, eller |
| --- | --- | --- |

—

Burkens stomme

—

har antingen försetts med tryck som bl.a. anger namnet på livsmedlet, eller

| — | levereras utan tryck och förses senare med en etikett. |
| --- | --- |

—

levereras utan tryck och förses senare med en etikett.

| — | Locket på burken öppnas alltid delvis och kan till exempel vara försett med en ring med vars hjälp locket dras av. |
| --- | --- |

—

Locket på burken öppnas alltid delvis och kan till exempel vara försett med en ring med vars hjälp locket dras av.

Locket kan dock även tillhandahållas separat.

7310 21 19

Konservburkar av det slag som används för dryck

Detta undernummer omfattar konservburkar med följande kännetecken:

| — | Burkens stomme har försetts med tryck som bl.a. anger namnet på drycken. |
| --- | --- |

—

Burkens stomme har försetts med tryck som bl.a. anger namnet på drycken.

| — | Locket på burken öppnas alltid delvis och kan till exempel vara försett med en ring med vars hjälp en flik dras ut eller trycks ned. |
| --- | --- |

—

Locket på burken öppnas alltid delvis och kan till exempel vara försett med en ring med vars hjälp en flik dras ut eller trycks ned.

Locket kan dock även tillhandahållas separat.

7311 00

Behållare av järn eller stål för komprimerad eller till vätska förtätad gas

Detta nummer omfattar inte transportabla luftpåfyllningsanordningar till däck som förutom en tryckluftbehållare också omfattar en manometer, en påfyllningsslang, ett anpassningsmunstycke och in- och utventiler för luft och i vilka manometern mäter ringtrycket och inte trycket i behållaren (undernr 9026 20 40 eller 9026 20 80 ).

7312

Tvinnad tråd, linor, kablar, flätade band, sling o.d., av järn eller stål, utan elektrisk isolering

7312 10 61
  till
  7312 10 69

Tvinnad tråd

Tvinnad tråd består av enkla trådar med runt tvärsnitt som tvinnats i ett eller flera lager runt en kärna. Beroende på tvärsnittet skiljer man mellan rund, platt och trekantig tvinnad tråd.

7312 10 81
  till
  7312 10 98

Linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke

Linor består i allmänhet av ett antal trådar tvinnade i ett eller flera lager runt en kärna.

Slutet tågvirke har ett eller flera yttre skikt som helt eller delvis består av trådar som inte är runda, så att det uppstår en yta som är ogenomtränglig för vatten eller främmande föremål. Tvärsnittet är alltid runt.

7318

Skruvar, bultar, muttrar, skruvkrokar, nitar, kilar, sprintar, saxsprintar, underläggsbrickor (inbegripet fjäderbrickor) och liknande artiklar, av järn eller stål

7318 11 00

Franska träskruvar

Franska träskruvar är en speciell sorts träskruv som har ett sexkants- eller fyrkantshuvud utan spår och de kan ha en fast fläns.

Det finns två slags franska träskruvar:

| — | skruvar för att fästa järnvägsskenor vid träsliprar som i princip är stora träskruvar (se exempel A), |
| --- | --- |

—

skruvar för att fästa järnvägsskenor vid träsliprar som i princip är stora träskruvar (se exempel A),

| — | skruvar för att sätta ihop takbjälkar och liknande kraftiga träkonstruktioner som, beroende på användningsområde, har ett skaft som är mer än 5 mm i diameter (se exempel B). |
| --- | --- |

—

skruvar för att sätta ihop takbjälkar och liknande kraftiga träkonstruktioner som, beroende på användningsområde, har ett skaft som är mer än 5 mm i diameter (se exempel B).

Image 73

Exampel A

Image 74

Exampel B

7318 14 91

Plåtskruvar

Detta undernummer omfattar härdade skruvar med huvud och V-gänga för metallplåt. Gängan, som inte är metrisk, går utefter hela skaftet. Skaftet har spetsig eller tappformad spets. De har t.ex. följande utseende:

Image 75

7318 15 20

För att fästa järnvägsmateriel

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Spännbultar som i allmänhet har kvadratiskt eller trapetsformat huvud med eller utan kvadratisk hals och används till metallsliprar. |
| --- | --- |

1.

Spännbultar som i allmänhet har kvadratiskt eller trapetsformat huvud med eller utan kvadratisk hals och används till metallsliprar.

| 2. | Skarvbultar, som i allmänhet har kvadratiskt eller runt huvud och oval hals och som används för att sammanfoga räler. |
| --- | --- |

2.

Skarvbultar, som i allmänhet har kvadratiskt eller runt huvud och oval hals och som används för att sammanfoga räler.

| 3. | Andra bultar för sammanfogning av banbyggnadsmateriel. De levereras i allmänhet med tillhörande muttrar och har en skafttjocklek av minst 18 mm. |
| --- | --- |

3.

Andra bultar för sammanfogning av banbyggnadsmateriel. De levereras i allmänhet med tillhörande muttrar och har en skafttjocklek av minst 18 mm.

7318 15 35
  till
  7318 15 48

Utan huvud

Dessa undernummer omfattar bl.a. varor som exempelvis har följande utseende:

Image 76

7318 15 95

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. skruvar och bultar med huvud som invändigt är kvadratiskt och utvändigt är kvadratiskt, åttkantigt eller trekantigt.

Image 77

Olika slags skruvar och bultar med runt huvud, t.ex.:

Image 78

7318 16 92
  och
  7318 16 99

Andra

Håldiametern mäts i gängbotten. Håldiametern hos bultar däremot mäts i gängtoppen.

7320

Fjädrar och fjäderblad, av järn eller stål

7320 10 11

Bladfjädrar och blad därtill

Bladfjädrar är varmbearbetade fjädrar vilkas tvärsnitt minskar från mitten och utåt.

7320 20 81

Tryckfjädrar

Tryckfjädrar är avsedda att påverkas av tryck och är därför löst lindade.

7320 20 85

Sträckfjädrar

Sträckfjädrar är avsedda att påverkas av sträckning och är därför hårt lindade.

7320 20 89

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. torsionsfjädrar och koniska fjädrar. Torsionsfjädrar har exempelvis följande utseende:

Image 79

Koniska fjädrar har exempelvis följande utseende:

Image 80

7320 90 30

Tallriksfjädrar

Tallriksfjädrar har exempelvis följande utseende:

Image 81

7324

Sanitetsgods och delar till sanitetsgods, av järn eller stål

7324 10 00

Diskbänkar och tvättställ, av rostfritt stål

Rostfritt stål definieras i anmärkning 1 e till kapitel 72. Artiklarna enligt detta undernummer är i regel framställda av austenitiskt rostfritt stål med en kromhalt av ca 18 viktprocent och en nickelhalt av ca 8 viktprocent.

De framställs antingen i ett stycke genom djupdragning av en rostfri plåt eller som en kombination av en eller flera diskhoar med en eller två släta eller räfflade avrinningsytor.

7326

Andra varor av järn eller stål

7326 20 00

Varor av järn- eller ståltråd

Detta undernummer omfattar bl.a. produkter som består av en eller flera ståltrådar som lagts in mellan två pappers- eller plastremsor, inte skurna i längder. Dessa varor levereras i allmänhet på rullar och används i automatiska påsförslutningsmaskiner.

När varorna är tillskurna i korta längder (lämpliga för förslutning av säckar, påsar, osv.) klassificeras de enligt nr 8309 (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8309 , andra stycket, 9).

KAPITEL 74

KOPPAR OCH VAROR AV KOPPAR

| 7406 | Pulver och fjäll av koppar |
| --- | --- |
| 7406 20 00 | Pulver med bladstruktur; fjäll

  Pulver med bladstruktur kan urskiljas under mikroskop. Det är mycket finkornigt, i regel glänsande och något oljigt och används i allmänhet som pigment till målningsfärger.
  Fjäll kan ses med blotta ögat eller genom förstoringsglas. De föreligger som små, fina, ojämna flagor och används i allmänhet som överdrag. |
| 7407 | Stång och profiler av koppar

  Detta nummer omfattar bl.a. profiler med sluten hålighet (ihåliga profiler) förutsatt att de inte motsvarar definitionen av rör. |
| 7411 | Rör av koppar

  De förklarande anmärkningarna till nr 7304 gäller i tillämpliga delar. |

7406

Pulver och fjäll av koppar

7406 20 00

Pulver med bladstruktur; fjäll

Pulver med bladstruktur kan urskiljas under mikroskop. Det är mycket finkornigt, i regel glänsande och något oljigt och används i allmänhet som pigment till målningsfärger.

Fjäll kan ses med blotta ögat eller genom förstoringsglas. De föreligger som små, fina, ojämna flagor och används i allmänhet som överdrag.

7407

Stång och profiler av koppar

Detta nummer omfattar bl.a. profiler med sluten hålighet (ihåliga profiler) förutsatt att de inte motsvarar definitionen av rör.

7411

Rör av koppar

De förklarande anmärkningarna till nr 7304 gäller i tillämpliga delar.

KAPITEL 75

NICKEL OCH VAROR AV NICKEL

| 7507 | Rör och rördelar (t.ex. kopplingar, knärör och muffar) av nickel |
| --- | --- |
| 7507 11 00
  och
  7507 12 00 | Rör

  De förklarande anmärkningarna till nr 7304 gäller i tillämpliga delar. |

7507

Rör och rördelar (t.ex. kopplingar, knärör och muffar) av nickel

7507 11 00
  och
  7507 12 00

Rör

De förklarande anmärkningarna till nr 7304 gäller i tillämpliga delar.

KAPITEL 76

ALUMINIUM OCH VAROR AV ALUMINIUM

| 7602 00 | Avfall och skrot av aluminium

  Detta nummer omfattar inte omsmält avfall och skrot i obearbetad form (nr 7601 ) |
| --- | --- |
| 7602 00 11 | Svarvspån, hyvelspån, flisor, fräsavfall, sågspån och filspån; avfall av färgade, överdragna eller bestrukna folier med en tjocklek av högst 0,2 mm

  Detta undernummer omfattar svarvspån, hyvelspån, flisor, fräsavfall, sågspån och filspån som är avfall av produkter som bearbetats t.ex. genom svarvning, fräsning, hyvling, borrning, sågning, slipning eller filning.
  Undernumret omfattar också avfall av färgade, överdragna eller bestrukna folier med en tjocklek av högst 0,2 mm.
  Detta avfall måste före återvinning av metallen genomgå en särskild behandling för avlägsnande av främmande ämnen (t.ex. fett, olja, överdrag, papper). |
| 7602 00 19 | Andra (inbegripet kasserade ämnen från tillverkningsindustrin)

  Detta undernummer omfattar allt avfall av aluminium som inte omfattas av undernr 7602 00 11 .
  Med ”kasserade ämnen från tillverkningsindustrin” förstås nya artiklar, även icke färdigbearbetade, som på grund av ett fabrikationsfel (t.ex. defekter i metallstrukturen eller till följd av bearbetningen) endast kan användas till återvinning av metallen. |
| 7602 00 90 | Skrot

  Med ”aluminiumskrot” förstås begagnade artiklar av aluminium som blivit oanvändbara för det ursprungliga ändamålet på grund av att de brutits i bitar, skurits till eller nötts ut, tillsammans med skrot av dessa artiklar. |
| 7603 | Pulver och fjäll av aluminium |
| 7603 20 00 | Pulver med bladstruktur; fjäll

  Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7406 20 00 . |
| 7608 | Rör av aluminium

  De förklarande anmärkningarna till nr 7304 gäller i tillämpliga delar. |

7602 00

Avfall och skrot av aluminium

Detta nummer omfattar inte omsmält avfall och skrot i obearbetad form (nr 7601 )

7602 00 11

Svarvspån, hyvelspån, flisor, fräsavfall, sågspån och filspån; avfall av färgade, överdragna eller bestrukna folier med en tjocklek av högst 0,2 mm

Detta undernummer omfattar svarvspån, hyvelspån, flisor, fräsavfall, sågspån och filspån som är avfall av produkter som bearbetats t.ex. genom svarvning, fräsning, hyvling, borrning, sågning, slipning eller filning.

Undernumret omfattar också avfall av färgade, överdragna eller bestrukna folier med en tjocklek av högst 0,2 mm.

Detta avfall måste före återvinning av metallen genomgå en särskild behandling för avlägsnande av främmande ämnen (t.ex. fett, olja, överdrag, papper).

7602 00 19

Andra (inbegripet kasserade ämnen från tillverkningsindustrin)

Detta undernummer omfattar allt avfall av aluminium som inte omfattas av undernr 7602 00 11 .

Med ”kasserade ämnen från tillverkningsindustrin” förstås nya artiklar, även icke färdigbearbetade, som på grund av ett fabrikationsfel (t.ex. defekter i metallstrukturen eller till följd av bearbetningen) endast kan användas till återvinning av metallen.

7602 00 90

Skrot

Med ”aluminiumskrot” förstås begagnade artiklar av aluminium som blivit oanvändbara för det ursprungliga ändamålet på grund av att de brutits i bitar, skurits till eller nötts ut, tillsammans med skrot av dessa artiklar.

7603

Pulver och fjäll av aluminium

7603 20 00

Pulver med bladstruktur; fjäll

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 7406 20 00 .

7608

Rör av aluminium

De förklarande anmärkningarna till nr 7304 gäller i tillämpliga delar.

KAPITEL 78

BLY OCH VAROR AV BLY

| 7801 | Bly i obearbetad form |
| --- | --- |
| 7801 91 00 | Innehållande, efter vikten räknat, huvudsakligen antimon som annat legeringsämne

  Detta undernummer omfattar bl.a. bly-antimonlegeringar som huvudsakligen används till framställning av ackumulatorplattor (Pb 92 till 94 viktprocent, Sb 6 till 8 viktprocent) och ternära legeringar (bly-antimon-tenn) i vilka antimon dominerar viktmässigt över tenn och som används till framställning av trycktyper (Pb 55 till 88 viktprocent, Sb 10 till 30 viktprocent, Sn 2 till 25 viktprocent).
  Antimon gör bly hårdare och sprödare. |
| 7801 99 90 | Annat

  Detta undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Bly-tenn-antimonlegeringar med upp till 20 viktprocent tenn och 10 viktprocent antimon, som används som antifriktionslegeringar. |

7801

Bly i obearbetad form

7801 91 00

Innehållande, efter vikten räknat, huvudsakligen antimon som annat legeringsämne

Detta undernummer omfattar bl.a. bly-antimonlegeringar som huvudsakligen används till framställning av ackumulatorplattor (Pb 92 till 94 viktprocent, Sb 6 till 8 viktprocent) och ternära legeringar (bly-antimon-tenn) i vilka antimon dominerar viktmässigt över tenn och som används till framställning av trycktyper (Pb 55 till 88 viktprocent, Sb 10 till 30 viktprocent, Sn 2 till 25 viktprocent).

Antimon gör bly hårdare och sprödare.

7801 99 90

Annat

Detta undernummer omfattar bl.a.:

1.

Bly-tenn-antimonlegeringar med upp till 20 viktprocent tenn och 10 viktprocent antimon, som används som antifriktionslegeringar.

| 2. | Bly-tennlegeringar, som används för lödning. |
| --- | --- |

2.

Bly-tennlegeringar, som används för lödning.

| 3. | Bly-arseniklegeringar (arsenik härdar bly så att det är lättare att framställa kulor till blyhagel). |
| --- | --- |

3.

Bly-arseniklegeringar (arsenik härdar bly så att det är lättare att framställa kulor till blyhagel).

7806 00

Andra varor av bly

7806 00 10

Behållare med blyavskärmning för transport eller förvaring av radioaktiva ämnen (

  Euratom

  )

Med undantag av de godsbehållare som avses i undernr 8609 00 10 omfattar detta undernummer alla typer av behållare av bly eller försedda med blyavskärmning för transport eller förvaring av radioaktiva ämnen så att strålningen inte kan skada föremål eller personer i omedelbar närhet. Dessa behållare kan vara allt från enkla cylindriska dunkar med propp eller små enkla lådor med lock, helt av bly, till stora behållare, även invändigt klädda med rostfritt stål och utvändigt täckta eller förstärkta med stålband och försedda med krokar, underlag, dubbelväggar, flänsar, speciella ventiler, kylvattenpumpar, hyllor, även svängbara, osv.

I vissa fall kan de bestå av två eller flera skiljbara koncentriska höljen eller ett antal skiljbara element. De är värmebeständiga, stötsäkra och vattentäta och konstruerade så att de är korrosionshärdiga mot innehållet och dessutom lätta att dekontaminera både invändigt och utvändigt.

Detta undernummer omfattar inte små, cylindriska blybehållare avsedda att räkna impulser från radioaktiva ämnen (undernr 7806 00 80 ).

7806 00 80

Andra slag

Förutom de artiklar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 7806 , andra och tredje stycket, omfattar detta undernummer bl.a.:

| 1. | Tegel eller plåt av bly (andra än artiklar enligt nr 7804 ), bearbetade på ett sådant sätt att de kan sättas samman till väggar eller tak som skyddar mot strålning. |
| --- | --- |

1.

Tegel eller plåt av bly (andra än artiklar enligt nr 7804 ), bearbetade på ett sådant sätt att de kan sättas samman till väggar eller tak som skyddar mot strålning.

| 2. | Små, cylindriska behållare av bly, även skiljbara i element, som är avsedda att räkna pulser från radioaktiva ämnen. De är försedda med en öppning för att föra in en Geiger-Müller-räknare och en scintillationsräknare och har ofta luckor genom vilka prov kan föras in. |
| --- | --- |

2.

Små, cylindriska behållare av bly, även skiljbara i element, som är avsedda att räkna pulser från radioaktiva ämnen. De är försedda med en öppning för att föra in en Geiger-Müller-räknare och en scintillationsräknare och har ofta luckor genom vilka prov kan föras in.

| 3. | Ramar av bly i vilka de tjocka specialglas sätts in som utgör fönster i varma celler, dvs. de lokaler i vilka starkt radioaktiva ämnen behandlas. |
| --- | --- |

3.

Ramar av bly i vilka de tjocka specialglas sätts in som utgör fönster i varma celler, dvs. de lokaler i vilka starkt radioaktiva ämnen behandlas.

| 4. | Anordningar för kollimering av strålning. |
| --- | --- |

4.

Anordningar för kollimering av strålning.

| 5. | Blyrör tillverkas i allmänhet genom strängpressning. Rör och rördelar (även i S-form för vattenlås) av bly används huvudsakligen till vatten-, gas- eller syraledningar (t.ex. för svavelsyra och saltsyra), som mantlar till elektriska kablar, etc. |
| --- | --- |

5.

Blyrör tillverkas i allmänhet genom strängpressning. Rör och rördelar (även i S-form för vattenlås) av bly används huvudsakligen till vatten-, gas- eller syraledningar (t.ex. för svavelsyra och saltsyra), som mantlar till elektriska kablar, etc.

KAPITEL 81

ANDRA OÄDLA METALLER; KERMETER; VAROR AV DESSA MATERIAL

| 8101 | Volfram och varor av volfram, inbegripet avfall och skrot |
| --- | --- |
| 8101 10 00 | Pulver

  Detta undernummer omfattar volframpulver som framställs genom reduktion av volframtrioxid (eller volframsyreanhydrid) med syre. |
| 8101 94 00 | Volfram i obearbetad form, inbegripet stång som erhållits enbart genom sintring

  Detta undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Göt och stång, i allmänhet prismaformade, som erhålls genom sintring av pulver och som sedan hamras, valsas eller dras. |

8101

Volfram och varor av volfram, inbegripet avfall och skrot

8101 10 00

Pulver

Detta undernummer omfattar volframpulver som framställs genom reduktion av volframtrioxid (eller volframsyreanhydrid) med syre.

8101 94 00

Volfram i obearbetad form, inbegripet stång som erhållits enbart genom sintring

Detta undernummer omfattar bl.a.:

1.

Göt och stång, i allmänhet prismaformade, som erhålls genom sintring av pulver och som sedan hamras, valsas eller dras.

| 2. | Volframpulver som pressas till tabletter eller liknande former med tanke på dosering eller transport. |
| --- | --- |

2.

Volframpulver som pressas till tabletter eller liknande former med tanke på dosering eller transport.

8102

Molybden och varor av molybden, inbegripet avfall och skrot

8102 10 00

Pulver

Detta undernummer omfattar molybdenpulver som framställs genom reduktion av ren molybdenoxid eller ammoniummolybdat.

8102 94 00

Molybden i obearbetad form, inbegripet stång som erhållits enbart genom sintring

De förklarande anmärkningarna till undernr 8101 94 00 gäller i tillämpliga delar.

8103

Tantal och varor av tantal, inbegripet avfall och skrot

8103 20 00

Tantal i obearbetad form, inbegripet stång som erhållits enbart genom sintring; pulver

Beträffande tantal i obearbetad form används de förklarande anmärkningarna till undernr 8101 94 00 i tillämpliga delar.

Tantalpulver framställs genom reduktion av tantaloxid eller genom elektrolys av smält kaliumtantalflourid.

KAPITEL 82

VERKTYG, REDSKAP, KNIVAR, SKEDAR OCH GAFFLAR AV OÄDEL METALL; DELAR AV OÄDEL METALL TILL SÅDANA ARTIKLAR

| 8202 | Handsågar; blad för alla slags sågar (inbegripet slitsfräsar, spårfräsar och otandade sågblad) |
| --- | --- |
| 8202 20 00 | Bandsågblad

  Detta undernummer omfattar bruksfärdiga sågblad (ändlösa sågblad) och sågblad som föreligger som band av obestämd längd (förutsatt att de är klart avsedda att användas som bandsågblad).
  Bandsågblad för metallbearbetning är fintandade sågblad utan skränkning.
  Bandsågblad för bearbetning av andra material är relativt grovtandade sågblad med skränkning (dvs. de enskilda tänderna är växelvis lätt böjda till höger och vänster i förhållande till bladets längdriktning).
  Undernumret omfattar inte otandade blad vilkas sågverkan uppnås med hjälp av slipmedel (t.ex. diamantstoft, syntetisk korund) som är anbringat på ytan (nr 6804 ). |
| 8202 31 00 | Med verksam del av stål

  Detta undernummer omfattar inte följande:






  a) | Otandade cirkelsågblad (undernr 8202 99 20 ). |

8202

Handsågar; blad för alla slags sågar (inbegripet slitsfräsar, spårfräsar och otandade sågblad)

8202 20 00

Bandsågblad

Detta undernummer omfattar bruksfärdiga sågblad (ändlösa sågblad) och sågblad som föreligger som band av obestämd längd (förutsatt att de är klart avsedda att användas som bandsågblad).

Bandsågblad för metallbearbetning är fintandade sågblad utan skränkning.

Bandsågblad för bearbetning av andra material är relativt grovtandade sågblad med skränkning (dvs. de enskilda tänderna är växelvis lätt böjda till höger och vänster i förhållande till bladets längdriktning).

Undernumret omfattar inte otandade blad vilkas sågverkan uppnås med hjälp av slipmedel (t.ex. diamantstoft, syntetisk korund) som är anbringat på ytan (nr 6804 ).

8202 31 00

Med verksam del av stål

Detta undernummer omfattar inte följande:

a)

Otandade cirkelsågblad (undernr 8202 99 20 ).

| b) | Otandade kaptrissor vilkas sågverkan uppnås med hjälp av slipmedel (t.ex. diamantstoft, syntetisk korund) som är anbringat på ytan (nr 6804 ). |
| --- | --- |

b)

Otandade kaptrissor vilkas sågverkan uppnås med hjälp av slipmedel (t.ex. diamantstoft, syntetisk korund) som är anbringat på ytan (nr 6804 ).

8207

Utbytbara verktyg för handverktyg, även mekaniska, eller för verktygsmaskiner (t.ex. för pressning, stansning, gängning, borrning, arborrning, driftning, fräsning, svarvning eller skruvdragning), inbegripet dragskivor för dragning och matriser för strängpressning av metall, samt verktyg för berg- eller jordborrning

8207 13 00
  till
  8207 19 90

Verktyg för berg- eller jordborrning

Hos verktyg enligt dessa undernummer består i allmänhet den verksamma delen av de plattor, skär, stavar och liknande delar som omfattas av nr 8209 00 .

Verktyg med en verksam del av plattor, skär, stavar och liknande delar, omonterade, bestående av ett skikt av syntetisk diamant på ett underlag av kermet klassificeras dock enligt undernr 8207 19 10 .

8207 40 10

Gängtappar

Gängtappar används för att göra invändiga gängor.

Detta undernummer omfattar också gängverktyg som bildar gängor utan att det avskurna materialet avlägsnas.

8207 40 30

Andra gängverktyg

Dessa verktyg används för att göra utvändiga gängor.

Detta undernummer omfattar också gängverktyg som bildar gängor utan att det avskurna materialet avlägsnas.

8207 70 31

Skaftfräsar

Skaftfräsar är verktyg med cylindriskt eller koniskt skaft som gör det möjligt att sätta fast dem i verktygshållare.

De har exempelvis följande utseende:

Image 82

8212

Rakknivar, rakhyvlar och rakapparater (icke elektriska) samt blad till dessa (inbegripet ämnen till rakblad i bandform)

8212 20 00

Blad till rakhyvlar (inbegripet ämnen till rakblad i bandform)

Förutom ämnen i bandform omfattar detta undernummer bl.a.:

| 1. | Icke färdigarbetade blad, dvs. oslipade blad, även försedda med hål. |
| --- | --- |

1.

Icke färdigarbetade blad, dvs. oslipade blad, även försedda med hål.

| 2. | Ensidigt slipade, icke hålförsedda blad i bandform som anbringas upprullade i rakapparaten. |
| --- | --- |

2.

Ensidigt slipade, icke hålförsedda blad i bandform som anbringas upprullade i rakapparaten.

8215

Skedar, gafflar, slevar, tårtspadar, fiskknivar, smörknivar, sockertänger och liknande köks- och bordsartiklar

8215 10 20

Satser med enbart artiklar som är förgyllda, försilvrade eller platinerade

Detta undernummer omfattar inte artiklar med en mindre dekoration av ädel metall (t.ex. ett blommotiv på skaftet till matbestick).

8215 10 30

Av rostfritt stål

Rostfritt stål definieras i anmärkning 1 e till kapitel 72.

8215 10 80

Andra

De förklarande anmärkningarna till undernr 8215 10 20 gäller i tillämpliga delar.

8215 20 10

Av rostfritt stål

Rostfritt stål definieras i anmärkning 1 e till kapitel 72.

8215 91 00

Förgyllda, försilvrade eller platinerade

De förklarande anmärkningarna till undernr 8215 10 20 gäller i tillämpliga delar.

8215 99 10

Av rostfritt stål

Rostfritt stål definieras i anmärkning 1 e till kapitel 72.

KAPITEL 83

DIVERSE VAROR AV OÄDEL METALL

| 8302 | Beslag och liknande artiklar av oädel metall, som är lämpliga för möbler, dörrar, trappor, fönster, markiser, persienner, rullgardiner, karosserier, sadelmakeriarbeten, koffertar, kistor, skrin e.d.; klädhängare, hatthängare, konsoler o.d., av oädel metall; länkrullar med hjulhållare av oädel metall; automatiska dörrstängare av oädel metall |
| --- | --- |
| 8302 20 00 | Länkrullar

  Med ”länkrullar” avses i detta undernummer hjul med hjulhållare av oädel metall. Hjulhållarna fungerar som fäste för hjulet på den aktuella produkten, utan vidare bearbetning och utan att några andra komponenter läggs till.
  Delar av oädel metall som ingår i själva hjulet (t.ex. fälgen eller kullagret) betraktas inte som ”hjulhållare av oädel metall” enligt nr 8302 .
  Länkrullarna enligt detta undernummer kan vara vridbara eller fasta. De har följande typiska utseende:



  Länkrullar som inte har hjulhållare av oädel metall eller som inte uppfyller villkoren i anmärkning 2 till kapitel 83 kan klassificeras som delar eller tillbehör, eller enligt det ingående materialet. |

8302

Beslag och liknande artiklar av oädel metall, som är lämpliga för möbler, dörrar, trappor, fönster, markiser, persienner, rullgardiner, karosserier, sadelmakeriarbeten, koffertar, kistor, skrin e.d.; klädhängare, hatthängare, konsoler o.d., av oädel metall; länkrullar med hjulhållare av oädel metall; automatiska dörrstängare av oädel metall

8302 20 00

Länkrullar

Med ”länkrullar” avses i detta undernummer hjul med hjulhållare av oädel metall. Hjulhållarna fungerar som fäste för hjulet på den aktuella produkten, utan vidare bearbetning och utan att några andra komponenter läggs till.

Delar av oädel metall som ingår i själva hjulet (t.ex. fälgen eller kullagret) betraktas inte som ”hjulhållare av oädel metall” enligt nr 8302 .

Länkrullarna enligt detta undernummer kan vara vridbara eller fasta. De har följande typiska utseende:

Image 83

Länkrullar som inte har hjulhållare av oädel metall eller som inte uppfyller villkoren i anmärkning 2 till kapitel 83 kan klassificeras som delar eller tillbehör, eller enligt det ingående materialet.

AVDELNING XVI

MASKINER OCH APPARATER SAMT MEKANISKA REDSKAP; ELEKTRISK MATERIEL; DELAR TILL SÅDANA VAROR; APPARATER FÖR INSPELNING ELLER ÅTERGIVNING AV LJUD, APPARATER FÖR INSPELNING ELLER ÅTERGIVNING AV BILDER OCH LJUD FÖR TELEVISION SAMT DELAR OCH TILLBEHÖR TILL SÅDANA APPARATER

| Anmärkning 4 | Om inte annat anges kan överföring också utföras medelst anordningar (även inbyggda i de enskilda komponenterna) som arbetar med infraröd strålning, radiovågor eller laserstrålar etc. över korta avstånd. |
| --- | --- |
| Kompletterande anmärkning 1 | A. | Verktyg för montering eller underhåll av maskiner

  För att klassificeras tillsammans med maskinerna i fråga måste verktyg för montering eller underhåll uppfylla följande tre villkor beträffande beskaffenhet, avsedd användning och presentation:






  1. | De ska vara verktyg, dvs. handverktyg enligt nr 4417 00 00 eller 8205 eller t.ex. verktyg som enligt undernr 8203 20 00 , 8203 30 00 , 8203 40 00 , 8204 11 00 , 8204 12 00 , 9603 29 80 , 9603 30 90 , 9603 40 10 , 9603 40 90 , 9603 90 91 eller 9603 90 99 .
  Instrument för mätning eller kontroll enligt kapitel 90 är i samtliga fall undantagna. |

Anmärkning 4

Om inte annat anges kan överföring också utföras medelst anordningar (även inbyggda i de enskilda komponenterna) som arbetar med infraröd strålning, radiovågor eller laserstrålar etc. över korta avstånd.

Kompletterande anmärkning 1

A.

Verktyg för montering eller underhåll av maskiner

För att klassificeras tillsammans med maskinerna i fråga måste verktyg för montering eller underhåll uppfylla följande tre villkor beträffande beskaffenhet, avsedd användning och presentation:

1.

De ska vara verktyg, dvs. handverktyg enligt nr 4417 00 00 eller 8205 eller t.ex. verktyg som enligt undernr 8203 20 00 , 8203 30 00 , 8203 40 00 , 8204 11 00 , 8204 12 00 , 9603 29 80 , 9603 30 90 , 9603 40 10 , 9603 40 90 , 9603 90 91 eller 9603 90 99 .

Instrument för mätning eller kontroll enligt kapitel 90 är i samtliga fall undantagna.

| 2. | De ska vara avsedda för montering eller reparation av maskinen i fråga. Om verktygen är identiska klassificeras endast de som måste användas samtidigt tillsammans med maskinerna. Om verktygen är olika kan endast ett exemplar av varje verktyg klassificeras tillsammans med maskinerna. |
| --- | --- |

2.

De ska vara avsedda för montering eller reparation av maskinen i fråga. Om verktygen är identiska klassificeras endast de som måste användas samtidigt tillsammans med maskinerna. Om verktygen är olika kan endast ett exemplar av varje verktyg klassificeras tillsammans med maskinerna.

| 3. | De måste föreligga för tullbehandling samtidigt med maskinen i fråga. |
| --- | --- |

3.

De måste föreligga för tullbehandling samtidigt med maskinen i fråga.

| B. | Utbytbara verktyg

  För att klassificeras tillsammans med maskinerna i fråga måste utbytbara verktyg uppfylla följande tre villkor:






  1. | De ska vara verktyg, dvs. verktyg enligt nr 8207 eller t.ex. verktyg enligt nr 4016 , 5911 och 6909 eller enligt undernr 4205 00 11 , 4205 00 19 , 6804 10 00 , 6804 21 00 , 6804 22 12 , 6804 22 18 , 6804 22 30 , 6804 22 50 , 6804 22 90 , 6804 23 00 eller 9603 50 00 .
  Gjutformar (nr 8480 ) och tillbehör, inbegripet hjälpapparater (t.ex. enligt nr 8466 ) anses inte som verktyg och omfattas därför inte av denna kompletterande anmärkning. |
| --- | --- | --- |

B.

Utbytbara verktyg

För att klassificeras tillsammans med maskinerna i fråga måste utbytbara verktyg uppfylla följande tre villkor:

1.

De ska vara verktyg, dvs. verktyg enligt nr 8207 eller t.ex. verktyg enligt nr 4016 , 5911 och 6909 eller enligt undernr 4205 00 11 , 4205 00 19 , 6804 10 00 , 6804 21 00 , 6804 22 12 , 6804 22 18 , 6804 22 30 , 6804 22 50 , 6804 22 90 , 6804 23 00 eller 9603 50 00 .

Gjutformar (nr 8480 ) och tillbehör, inbegripet hjälpapparater (t.ex. enligt nr 8466 ) anses inte som verktyg och omfattas därför inte av denna kompletterande anmärkning.

| 2. | De ska ingå i maskinernas normala utrustning.
  Som normal utrustning till en maskin anses följande:






  a) | Det antal identiska verktyg som kan monteras samtidigt på maskinen. |
| --- | --- | --- |

2.

De ska ingå i maskinernas normala utrustning.

Som normal utrustning till en maskin anses följande:

a)

Det antal identiska verktyg som kan monteras samtidigt på maskinen.

| b) | Endast ett exemplar av varje verktyg om de är olika. |
| --- | --- |

b)

Endast ett exemplar av varje verktyg om de är olika.

| 3. | De ska vanligtvis säljas tillsammans med maskinerna i fråga och föreligga för tullbehandling samtidigt med denna. |
| --- | --- |

3.

De ska vanligtvis säljas tillsammans med maskinerna i fråga och föreligga för tullbehandling samtidigt med denna.

Kompletterande anmärkning 3

Nedmonterade eller omonterade maskiner kan under en viss tid införas i flera sändningar om detta är nödvändigt av handels- eller transportskäl.

För att kunna ange de olika delarna under samma HS-nummer eller undernummer som den monterade maskinen ska gäldenären lämna en skriftlig ansökan till tullmyndigheterna senast vid den första försändelsen och bifoga följande:

| a) | En ritning eller, vid behov, flera ritningar av maskinen med uppgift om de viktigaste delarnas serienummer. |
| --- | --- |

a)

En ritning eller, vid behov, flera ritningar av maskinen med uppgift om de viktigaste delarnas serienummer.

| b) | En allmän förteckning med specifikation av de olika delarnas kännetecken och ungefärliga vikt och serienummer för de nämnda viktigaste delarna. |
| --- | --- |

b)

En allmän förteckning med specifikation av de olika delarnas kännetecken och ungefärliga vikt och serienummer för de nämnda viktigaste delarna.

Ansökan kan endast beviljas om det föreligger ett kontrakt på leverans av en maskin som kan anses komplett med hänsyn till Kombinerade nomenklaturen.

Samtliga delar ska importeras via samma införselkontor inom den fastställda tiden. I särskilda fall kan dock de behöriga myndigheterna tillåta import via flera införselkontor. Den fastställda tidsfristen får endast överskridas under förutsättning att en motiverad och berättigad ansökan om förlängning lämnas in till de behöriga myndigheterna.

Vid varje införsel av en delsändning ska det lämnas en förteckning över de i sändningen ingående delarna med hänvisning till ovanstående allmänna förteckning. För varje försändelse ska beteckningen för den eller de delar som ingår i försändelsen samt för den kompletta maskinen anges i tulldeklarationen.

KAPITEL 84

KÄRNREAKTORER, ÅNGPANNOR, MASKINER, APPARATER OCH MEKANISKA REDSKAP; DELAR TILL SÅDANA VAROR

Allmänna anmärkningar

Uttrycket ”för industriell sammansättning” i undernr 8407 34 10, 8407 90 50 och 8408 20 10 gäller bara för seriemässig sammansättning av nya fordon i fabriker där tillverkning eller sammansättning av motorfordon äger rum (inbegripet underleverantörer).

Dessa undernummer omfattar endast motorer som faktiskt används vid tillverkningen av nya fordon av de slag som avses i undernumren. Följaktligen omfattar undernumren inte liknande motorer som används som reservdelar.

| 8402 | Ångpannor och andra ånggeneratorer (andra än sådana varmvattenpannor för centraluppvärmning som också kan producera lågtrycksånga); hetvattenpannor |
| --- | --- |
| 8402 19 90 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. hybridpannor, dvs. pannor som är en kombination av eldrörs- och vattenrörspannor, och särskilda ångpannor, t.ex. elektriskt uppvärmda ångpannor utrustade med elvärmepatroner istället för brännkammare. |
| 8405 | Generatorer för gengas eller vattengas, även med gasrenare; generatorer för acetylengas samt liknande gasgeneratorer som arbetar med vatten, även med gasrenare |
| 8405 10 00 | Generatorer för gengas eller vattengas, även med gasrenare; generatorer för framställning av acetylengas samt liknande gasgeneratorer som arbetar med vatten, även med gasrenare

  Detta undernummer omfattar inte följande:






  a) | Stadsgasgeneratorer (koksugnar) som används i gasverk (nr 8417 ). |

8402

Ångpannor och andra ånggeneratorer (andra än sådana varmvattenpannor för centraluppvärmning som också kan producera lågtrycksånga); hetvattenpannor

8402 19 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. hybridpannor, dvs. pannor som är en kombination av eldrörs- och vattenrörspannor, och särskilda ångpannor, t.ex. elektriskt uppvärmda ångpannor utrustade med elvärmepatroner istället för brännkammare.

8405

Generatorer för gengas eller vattengas, även med gasrenare; generatorer för acetylengas samt liknande gasgeneratorer som arbetar med vatten, även med gasrenare

8405 10 00

Generatorer för gengas eller vattengas, även med gasrenare; generatorer för framställning av acetylengas samt liknande gasgeneratorer som arbetar med vatten, även med gasrenare

Detta undernummer omfattar inte följande:

a)

Stadsgasgeneratorer (koksugnar) som används i gasverk (nr 8417 ).

| b) | Elektrolytiska gasgeneratorer (t.ex. för produktion av kvävedioxid, vätesulfid eller blåsyra, beroende på vilken elektrolyt som används), som klassificeras enligt nr 8543 . |
| --- | --- |

b)

Elektrolytiska gasgeneratorer (t.ex. för produktion av kvävedioxid, vätesulfid eller blåsyra, beroende på vilken elektrolyt som används), som klassificeras enligt nr 8543 .

8407

Förbränningskolvmotorer med gnisttändning och med fram- och återgående eller roterande kolvar

8407 21 10
  till
  8407 29 00

Motorer för fartygsdrift

Dessa undernummer omfattar inte motorer som används ombord på fartyg för andra ändamål än framdrivning.

8408

Förbränningskolvmotorer med kompressionständning (diesel- eller semidieselmotorer)

8408 10 11
  till
  8408 10 99

Motorer för fartygsdrift

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8407 21 10 till 8407 29 00 .

8409

Delar som är lämpliga att användas uteslutande eller huvudsakligen till motorer enligt nr 8407
  eller
  8408

Förutom de undantag som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8409 är följande artiklar undantagna från detta nummer:

| a) | Rör och slangar av mjukgummi (nr 4009 ). |
| --- | --- |

a)

Rör och slangar av mjukgummi (nr 4009 ).

| b) | Böjliga slangar och rör av oädel metall (nr 8307 ). |
| --- | --- |

b)

Böjliga slangar och rör av oädel metall (nr 8307 ).

| c) | Packningar (klassificeras i allmänhet efter det ingående materialet eller enligt nr 8484 ). |
| --- | --- |

c)

Packningar (klassificeras i allmänhet efter det ingående materialet eller enligt nr 8484 ).

8409 99 00

Andra

Detta undernummer omfattar inte avgasdrivna turbokompressorer för den atmosfäriska luft som krävs för förbränning för att öka uteffekten hos förbränningskolvmotorer. Som turbindrivna luftkompressorer som drivs av avgasturbiner omfattas de av nr 8414 .

8411

Turbojetmotorer, turbopropmotorer och andra gasturbinmotorer

8411 11 00
  till
  8411 12 80

Turbojetmotorer

Dessa undernummer omfattar inte så kallade hjälpapparater för efterförbränning som föreligger separat (undernr 8411 91 00 ).

8411 99 00

Andra

Detta undernummer omfattar även rotorblad (fläktar) till gasturbinmotorer, oavsett om gasturbinmotorn fungerar som primär drivkälla i kombination med en elektrisk generator eller inte.

8412

Andra motorer

8412 21 20
  till
  8412 29 89

Hydrauliska motorer

Dessa undernummer omfattar bl.a. motorer för hydraulisk kraftöverföring.

8412 21 20
  och
  8412 21 80

Linjärt arbetande (cylindrar)

Dessa undernummer omfattar hydrauliska inställnings- och låsningsanordningar som används för inställning av stolar för flygplansbesättning.

8413

Vätskepumpar, även försedda med mätanordning; vätskeelevatorer

8413 50 20

Hydrauliska enheter

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8412 , B 6.

8413 60 20

Hydrauliska enheter

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8412 , B 6.

8413 70 51
  till
  8413 70 75

Pumpar med radialhjul

I pumpar med radialhjul slungas vätskan ut vinkelrätt mot löphjulets axel.

8413 70 81
  och
  8413 70 89

Andra centrifugalpumpar

Dessa undernummer omfattar särskilt axialpumpar, i vilka vätskan slungas längs med löphjulets axel. Hit hör också kombinationer av pumpar med radialhjul och axialpumpar (t.ex. radial insugning och axial utslungning eller axial insugning och radial utslungning).

8413 81 00
  och
  8413 82 00

Andra pumpar; vätskeelevatorer

Dessa undernummer omfattar inte följande artiklar:

| a) | Så kallade medicinska sugpumpar för utsugning av sekretion, som förutom pumpen också består av en suganordning och som används i operationssalar eller ambulanser i räddningstjänst (mobila operationssalar) (nr 9018 ). |
| --- | --- |

a)

Så kallade medicinska sugpumpar för utsugning av sekretion, som förutom pumpen också består av en suganordning och som används i operationssalar eller ambulanser i räddningstjänst (mobila operationssalar) (nr 9018 ).

| b) | Medicinpumpar som bärs av eller på personer eller implanteras i kroppen, utrustade med en depå för dosering av medicinen tillsammans med en energikälla som driver pumpen, i ett gemensamt hölje (nr 9021 ). |
| --- | --- |

b)

Medicinpumpar som bärs av eller på personer eller implanteras i kroppen, utrustade med en depå för dosering av medicinen tillsammans med en energikälla som driver pumpen, i ett gemensamt hölje (nr 9021 ).

8414

Luft- eller vakuumpumpar, kompressorer för luft eller andra gaser samt fläktar och blåsmaskiner; ventilations- eller cirkulationskåpor med inbyggd fläkt, även försedda med filter

Som ”pumpar och kompressorer” i detta nummer anses också motorpumpar, turbopumpar, motorkompressorer och turbokompressorer.

8414 10 89

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. vätskeringvakuumpumpar och membranvakuumpumpar.

8414 20 20
  och
  8414 20 80

Hand- eller fotdrivna luftpumpar

Dessa undernummer omfattar endast de pumpar som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8414 , A och som är hand- eller fotdrivna, dvs. endast drivs med människokraft. De skall vara särskilt avsedda för att pumpa upp luftfyllda däck (t.ex. till cyklar, bilar, osv.) och liknande varor, t.ex. luftmadrasser, luftkuddar och gummibåtar.

8414 51 00
  till
  8414 59 95

Fläktar

Som ”fläktar och blåsmaskiner” enligt dessa undernummer anses endast de varor som uppvisar de kännetecken som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8414 , B och som uppfyller följande villkor:

| 1. | Luft- eller gastrycket får inte överstiga 2 bar. |
| --- | --- |

1.

Luft- eller gastrycket får inte överstiga 2 bar.

| 2. | De får inte ha mer än en roterande propeller (ett steg). |
| --- | --- |

2.

De får inte ha mer än en roterande propeller (ett steg).

Kompressorer som inte uppfyller ovanstående villkor klassificeras enligt undernr 8414 80 11 till 8414 80 80 .

8414 59 35

Centrifugalfläktar

Centrifugalfläktar kännetecknas av axial insugning av luft eller andra gaser och radial utblåsning.

8414 80 11
  och
  8414 80 19

Turbokompressorer

I turbokompressorer drivs skovelhjulsaxeln av en extern motor och luft eller andra gaser som skall pumpas sätts i rörelse med hjälp av skovelhjulet. Turbokompressorer kan vara enstegs- eller flerstegskompressorer, axiala eller radiala. Enkla tvåstegskompressorer används t.ex. i dammsugare.

8414 80 11

Enstegs

Detta undernummer omfattar också avgasdrivna turbokompressorer för förbränningskolvmotorer, där de används för att komprimera den atmosfäriska luft som krävs för förbränning för att öka uteffekten. Dessa apparater är enstegs luftturbokompressorer (blåsmaskiner) som används för att producera ett övertryck av minst 2 bar och drivs av en avgasturbin installerad i anslutning till kompressorhöljet. Avgasturbinen förses med avgaser från den förbränningskolvmotor på vilken den är monterad.

8414 90 00

Delar

Detta undernummer omfattar också delar till avgasdrivna turbokompressorer för förbränningskolvmotorer. Delar till avgasturbiner som används tillsammans med avgasdrivna turbokompressorer klassificeras däremot enligt nr 8411 som delar till gasturbiner utan brännkammare.

8418

Kylskåp, frysar och annan kyl- eller frysutrustning, elektriska och andra; värmepumpar, andra än luftkonditioneringsapparater enligt nr 8415

8418 69 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. ”kyltorkar”, som är apparater som används för att torka luften i simhallar och andra fuktiga lokaler. De består i stort sett av en kylenhet och en motordriven fläkt. Fläkten suger till sig den fuktiga luften som sedan leds till kylenhetens evaporator, där den kondenseras på de kalla väggarna. Det kondensvatten som bildas samlas upp i en behållare. Den torkade luften leds för återuppvärmning över kylenhetens uppvärmda kondensator och därefter tillbaka till lokalen.

”Kyltorkar” som används för att torka komprimerad luft i tryckluftsystem omfattas också av detta undernummer. I sådana fall återuppvärms tryckluften normalt med hjälp av en luft/luftvärmeväxlare som ingår som tilläggsutrustning. Denna värmeväxlare leder värmen från den fuktiga tryckluften som kommer in i ”kyltorken” via väggarna till den torkade komprimerade luften.

Dessa apparater är inte försedda med anordningar för reglering av lufttemperaturen.

Undernumret omfattar dock inte apparater för framställning av torris (kolsyresnö) genom snabb reduktion av trycket hos högtryckskoldioxid med efterföljande underkylning (nr 8479 ).

8419

Maskiner och apparater, även med elektrisk uppvärmning (med undantag av ugnar och annan utrustning enligt nr 8514
  ), för behandling av material genom förfaranden som inbegriper temperaturändring, såsom uppvärmning, kokning, rostning, destillering, rektifiering, sterilisering, pastörisering, ångbehandling, torkning, indunstning, förångning, kondensering eller avkylning, dock inte maskiner och apparater av sådana slag som används för hushållsbruk; genomströmnings- eller förrådsvarmvattenberedare, icke elektriska

8419 20 00

Steriliseringsapparater för medicinskt eller kirurgiskt bruk eller för laboratoriebruk

Apparater enligt detta undernummer som är avsedda som utrustning för sjukhus, operationssalar, hälso- och sjukvårdsmottagningar, osv. består av behållare i vilka medicinska och kirurgiska instrument samt bomull, absorberande förbandsgas och annat förbandsmaterial utsätts för en temperatur av minst 100 °C för att de eventuella mikroorganismerna i dessa skall förstöras.

De har vanligtvis formen av en parallellepiped eller en cylinder som står på en sockel och invändigt är försedd med uttagbara galler. Behållaren är i allmänhet av stål eller aluminium och klädd invändigt med isoleringsmaterial. Dörren kan vara försedd med glas så att de inlagda instrumenten kan ses. Vissa apparater har formen av ett skåp eller annan möbel. I dessa fall kan själva steriliseringsapparaten ha ett ställ för förvaring av instrument eller andra artiklar som skall steriliseras. Detta påverkar inte klassificeringen enligt detta undernummer.

Dessa apparater uppvärms med sprit, olja, gas eller elektricitet och steriliseringen sker med kokande vatten (backar eller kar), ånga under tryck (autoklaver) eller torr varmluft (värmeugnar) beroende på apparatens konstruktion.

8419 50 20
  och
  8419 50 80

Värmeväxlare

Värmeväxlare används till följande:

| 1. | För att ändra temperaturen hos vätskor eller gaser utan att ändra deras tillstånd. I vissa fall är denna temperaturförändring tillräcklig för att åstadkomma sterilisering eller pastörisering. |
| --- | --- |

1.

För att ändra temperaturen hos vätskor eller gaser utan att ändra deras tillstånd. I vissa fall är denna temperaturförändring tillräcklig för att åstadkomma sterilisering eller pastörisering.

| 2. | För att förånga eller kondensera vätskor. |
| --- | --- |

2.

För att förånga eller kondensera vätskor.

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Kondensorer för kväve eller andra gaser. |
| --- | --- |

1.

Kondensorer för kväve eller andra gaser.

| 2. | Så kallade ”kylare” som används för avkylning och kondensering av lösningsmedel, huvudsakligen vid färgning och kemtvätt. |
| --- | --- |

2.

Så kallade ”kylare” som används för avkylning och kondensering av lösningsmedel, huvudsakligen vid färgning och kemtvätt.

| 3. | Kylapparater för vätskor, ånga eller gas som används vid olika industrier (t.ex. mejerier, bryggerier). |
| --- | --- |

3.

Kylapparater för vätskor, ånga eller gas som används vid olika industrier (t.ex. mejerier, bryggerier).

| 4. | Apparater för kontinuerlig pastörisering som särskilt används i mejerier (plattpastöriseringsapparater). |
| --- | --- |

4.

Apparater för kontinuerlig pastörisering som särskilt används i mejerier (plattpastöriseringsapparater).

Undernumren omfattar inte följande:

| a) | Genomströmnings- och förrådsvarmvattenberedare enligt undernr 8419 11 00 eller 8419 19 00 . |
| --- | --- |

a)

Genomströmnings- och förrådsvarmvattenberedare enligt undernr 8419 11 00 eller 8419 19 00 .

| b) | Apparater i vilka






  — | värmeväxlaren används för att omvandla ett flytande eller gasformigt ämne till fast tillstånd (t.ex. spraytorkare), |
| --- | --- | --- |

b)

Apparater i vilka

—

värmeväxlaren används för att omvandla ett flytande eller gasformigt ämne till fast tillstånd (t.ex. spraytorkare),

| — | värmeväxlingen mellan de båda vätskorna inte sker genom en skiljevägg (t.ex. kyltorn för direkt nedkylning). |
| --- | --- |

—

värmeväxlingen mellan de båda vätskorna inte sker genom en skiljevägg (t.ex. kyltorn för direkt nedkylning).

Sådana apparater klassificeras i allmänhet enligt undernr 8419 89 10 eller 8419 89 98 .

8419 89 10

Kyltorn och liknande apparater för direkt nedkylning (utan skiljevägg) med hjälp av återcirkulerande vatten

Detta undernummer omfattar kyltorn i vilka vattnet avkyls genom förångning med direkt luftkontakt. Det varma vattnet pumpas upp och rinner sedan ner fritt inuti kyltornet, varvid det kyls av den uppåtstigande luften (skorstenseffekt).

8419 89 98

Andra

Detta undernummer omfattar apparater för rökning av rå korv även om korven värmebehandlas under rökningen och därigenom blir helt eller delvis kokt. Apparaterna består av en stor kammare uppvärmd med ångspiraler. Varm eller kall rök blåses in i kammaren utifrån med hjälp av en fläkt. De är utrustade med en befuktningsapparat och kallvattenslingor för avkylning. Den råa korven förs in i kammaren upphängd på rörliga stativ.

Så kallade ”tallriksdispenser” för förvaring och självbetjäning av bordsporslin i personalmatsalar och självserveringar omfattas inte av detta undernummer även om de är försedda med elektrisk uppvärmning eller vattenbad för uppvärmning av porslinet (nr 9403 ).

8421

Centrifuger, inbegripet torkcentrifuger; maskiner och apparater för filtrering eller rening av vätskor eller gaser

8421 39 35

Med katalytisk metod

Detta undernummer omfattar katalytiska avgasrenare som installeras i motorfordons avgassystem eller i industrianläggningars rökgasledningar för att avlägsna kväveoxid och eventuellt andra föroreningar (t.ex. kolmonoxid och kolväten) från avgaser eller rökgaser med hjälp av en kemisk reaktion så att luftföroreningarna minskar. I bilar består apparaterna av en hölje innehållande en keramisk cellstruktur (monolitisk bärsubstans) bestående av kanaler överdragna med ett aktiverat katalytiskt material. I industrianläggningar består rökgasrenarna av en stödram innehållande ett stort antal katalytiska komponenter. Monolitisk bärsubstans och katalytiska komponenter som föreligger separat klassificeras däremot som katalysatorer enligt nr 3815 .

8421 39 85

Andra

Förutom apparater som är verksamma genom en elektrostatisk och termisk process omfattar detta undernummer gasreningsapparater som delar upp gasblandningen i dess beståndsdelar genom en uppsamlingsprocess.

8422

Diskmaskiner; maskiner och apparater för rengöring eller torkning av flaskor eller andra kärl; maskiner och apparater för påfyllning, tillslutning, kapsylering eller etikettering av flaskor, burkar, askar, lådor, påsar, säckar eller andra förpackningar; andra maskiner och apparater för förpackning eller inslagning av varor (inbegripet maskiner och apparater för inslagning av varor genom värmekrympning (heat-shrink)); apparater för inpressning av kolsyra i drycker

8422 90 10

Till diskmaskiner

Programmerade tidströmställare för diskmaskiner som föreligger separat klassificeras efter beskaffenheten (t.ex. nr 9107 00 00 ).

8423

Vågar (med undantag av vågar känsliga för 0,05 g eller mindre), inbegripet räkne- och kontrollvågar; vikter av alla slag för vågar

8423 20 10

Med användning av elektroniska medel för att mäta vikter

Dessa vågar anses som ”elektroniska vågar” om mikroprocessorer är inbyggda i vågarnas mätinstrument, t.ex. för beräkning av priset för den uppvägda volymen på basis av ett enhetspris (t.ex. pris per kg) som programmerats in i vågen.

8423 20 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. elektromekaniska vågar för transportörer. Sådana vågars konstruktion och arbetssätt motsvarar konstruktionen och arbetssättet hos de elektromekaniska vågar som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till undernr 8423 81 80 .

8423 30 10

Med användning av elektroniska medel för att mäta vikter

De förklarande anmärkningarna till undernr 8423 20 10 gäller i tillämpliga delar.

8423 30 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. elektromekaniska toleransvågar, vågar för utvägning i säckar samt andra doseringsvågar, inbegripet vågar med behållare.Sådana vågars konstruktion och arbetssätt motsvarar konstruktionen och arbetssättet hos de elektromekaniska vågar som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till undernr 8423 81 80 .

8423 81 21
  till
  8423 81 29

Med användning av elektroniska medel för att mäta vikter

De förklarande anmärkningarna till undernr 8423 20 10 gäller i tillämpliga delar.

8423 81 80

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. elektromekaniska vågar på vilka föremålets vikt omvandlas till en elektrisk signal (ström) med hjälp av en transduktor, varvid strömmen mäts med en mätapparat som är inbyggd i vågen. I regel består mättransduktorerna i sådana vågar av lastningsceller eller -stänger med töjningsgivare (elektriska motstånd) som är anslutna så att det bildas en elektrisk mätbrygga. Den kraft med vilken massan som skall vägas deformerar lastningscellerna förorsakar en förändring av givarens längd (sammandragning eller förlängning) och följaktligen en förändring av motståndet som är proportionellt till massan som skall vägas och som visas i form av en förändring av strömmen till vågens mätapparat med hjälp av mätbryggan.

Förutom mätinstrumentet, som går under benämningen vägningsdel eller viktvisare och som normalt är inbyggd i vågen, kan elektromekaniska vågar också ha andra anslutna enheter (t.ex. tangentbord, minnesenhet, skrivare, bildskärmsenhet, styrenhet och kortläsare för handhavande och avläsning av vågarna). I vågsystem av detta slag kan flera vågar anslutas till ett gemensamt mätinstrument (också benämnt ”vägningsterminal”).

Ovannämnda vågar kan också utrustas med ett gränssnitt via vilket vågarna kan anslutas till en automatisk databehandlingsenhet.

8423 82 20

Med användning av elektroniska hjälpmedel för att mäta vikter, med undantag av vågar för vägning av motorfordon

De förklarande anmärkningarna till undernr 8423 20 10 gäller i tillämpliga delar.

8423 82 81
  och
  8423 82 89

Andra

De förklarande anmärkningarna till undernr 8423 81 80 gäller i tillämpliga delar.

8423 89 20

Med användning av elektroniska medel för att mäta vikter

De förklarande anmärkningarna till undernr 8423 20 10 gäller i tillämpliga delar.

8423 89 80

Andra

De förklarande anmärkningarna till undernr 8423 81 80 gäller i tillämpliga delar.

8424

Mekaniska apparater (även för handkraft) för utsprutning, spridning eller finfördelning av vätskor eller pulver; brandsläckningsapparater, även laddade; sprutpistoler och liknande apparater; ångbläster- och sandblästerapparater samt liknande apparater

8424 30 10

Tryckluftsdrivna

Detta undernummer omfattar bl.a. sandblästerapparater med inbyggd kompressor som används för rengöring av tändstift eller trimning av elektriska monolitkondensatorer.

Trimning av kondensatorer innebär att det ledande kondensatormaterialet avlägsnas med hjälp av en kraftig stråle av sand för att uppnå önskad kapacitans i kondensatorn.

8424 89 70

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. ”tvättmaskiner” för rengöring av motorfordon, metalldelar eller andra artiklar genom att spruta vatten, bensin eller andra vätskor. De är utrustade med en pump, slangar med munstycken och eventuellt en tillförselanordning, uppvärmningsapparat, osv. till en komplett enhet.

Undernumret omfattar däremot inte högtrycksapparater för rengöring med vatten (undernr 8424 30 01 och 8424 30 08 ).

8426

Lyftkranar, inbegripet kabelkranar och mobila portallyftare; gränsletruckar och krantruckar

8426 41 00
  och
  8426 49 00

Andra maskiner, självgående

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8426 , ”Självgående maskiner och andra mobila maskiner”, b 2.

Självgående maskiner enligt dessa undernummer och motorfordon för speciella ändamål enligt nr 8705 kan åtskiljas genom att självgående maskiner enligt dessa undernummer i allmänhet har följande kännetecken:

| 1. | De drivs av en motor som utgör en del av lyftmaskinen. |
| --- | --- |

1.

De drivs av en motor som utgör en del av lyftmaskinen.

| 2. | Deras högsta hastighet är 20 km/h. |
| --- | --- |

2.

Deras högsta hastighet är 20 km/h.

| 3. | De har en enda hytt som utgör en del av lyftmaskinen. |
| --- | --- |

3.

De har en enda hytt som utgör en del av lyftmaskinen.

| 4. | De förflyttas i allmänhet inte då de är belastade eller, om så är fallet, utför endast begränsade förflyttningar som direkt sammanhänger med deras lyftfunktion. |
| --- | --- |

4.

De förflyttas i allmänhet inte då de är belastade eller, om så är fallet, utför endast begränsade förflyttningar som direkt sammanhänger med deras lyftfunktion.

8428

Andra maskiner och apparater för lyftning eller annan hantering, lastning, lossning eller transport (t.ex. hissar, rulltrappor, transportörer och linbanor)

Detta undernummer omfattar inte bandgående lyftanordningar som används för att flytta en rullstol i vilken det sitter en person upp- eller nedför trappor. Dessa klassificeras i stället i nr 8714 som tillbehör till rullstolar.

8428 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Rullbord eller rulltransportörer, även icke motordrivna, för matning och uttagning av valsämnet i valsstativet eller för transport av materialet från ett valsstativ till ett annat. |
| --- | --- |

1.

Rullbord eller rulltransportörer, även icke motordrivna, för matning och uttagning av valsämnet i valsstativet eller för transport av materialet från ett valsstativ till ett annat.

| 2. | Rullbanor med motsvarande funktion som ovanstående maskiner, bestående av två rader rullar mellan vilka valsämnet passerar. |
| --- | --- |

2.

Rullbanor med motsvarande funktion som ovanstående maskiner, bestående av två rader rullar mellan vilka valsämnet passerar.

| 3. | Kylbäddar, som är rullbord placerade i slutet av valssträckan, på vilka valsämnet (t.ex. stänger eller tråd) långsamt förs ut medan det avkyls av den omgivande luften. |
| --- | --- |

3.

Kylbäddar, som är rullbord placerade i slutet av valssträckan, på vilka valsämnet (t.ex. stänger eller tråd) långsamt förs ut medan det avkyls av den omgivande luften.

| 4. | Lyft- eller tippbord för valsverk, med flera valspar på varandra (triovals- eller dubbelduovalsverk). Dessa apparater består av ett bord som tippar på en axel i den bortersta ändan av valsverket. Borden är utrustade med motordrivna rullar. Sedan valsämnena passerat det första valsparet glider de ned på bordet som sedan tippas för att komma i höjd med nästa valspar mot vilket valsämnet förs med hjälp av motordrivna rullar. |
| --- | --- |

4.

Lyft- eller tippbord för valsverk, med flera valspar på varandra (triovals- eller dubbelduovalsverk). Dessa apparater består av ett bord som tippar på en axel i den bortersta ändan av valsverket. Borden är utrustade med motordrivna rullar. Sedan valsämnena passerat det första valsparet glider de ned på bordet som sedan tippas för att komma i höjd med nästa valspar mot vilket valsämnet förs med hjälp av motordrivna rullar.

| 5. | Transportörer som används i valsverk med parallella valsstativ för att t.ex. flytta stänger från valsbordet i det första stativet till valsbordet i det andra stativet. |
| --- | --- |

5.

Transportörer som används i valsverk med parallella valsstativ för att t.ex. flytta stänger från valsbordet i det första stativet till valsbordet i det andra stativet.

| 6. | Tipp- och vändanordningar. |
| --- | --- |

6.

Tipp- och vändanordningar.

| 7. | fjärrmanövrerade maskiner och apparater för hantering av högradioaktiva ämnen. |
| --- | --- |

7.

fjärrmanövrerade maskiner och apparater för hantering av högradioaktiva ämnen.

Detta undernummer omfattar inte automatiska manipulatorer för hantering av göt och maskiner (t.ex. lyftkranar och traverskranar) som även om de används för matning i valsverk inte är direkt delaktiga i själva arbetet i dessa (undernr 8426 12 00 , 8426 41 00 , 8426 49 00 eller 8426 99 00 ).

8429

Självgående bladschaktmaskiner, väghyvlar, skrapor, grävmaskiner, lastare, stampmaskiner och vägvältar

8429 30 00

Skrapor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8429 , andra stycket, C.

Detta undernummer omfattar inte kombinationsskrapor, som består av en traktor (även med endast en axel) och själva skrapan. Med tillämpning av anmärkning 2 till kapitel 87 skall varje enhet klassificeras enligt sitt respektive nummer (nr 8701 för traktorn och undernr 8430 69 00 för skrapan).

8432

Maskiner och redskap för lantbruk, trädgårdsskötsel eller skogsbruk, avsedda för jordens beredning eller odling; vältar för gräsmattor eller idrottsplatser

8432 39 11

Precisionssåmaskiner med centraldrivning

Detta undernummer omfattar maskiner som placerar frön, eventuellt ett och ett, i jorden i rader med jämna mellanrum. Dessa maskiner kan också så frön i flera rader åt gången.

8433

Maskiner och redskap för skörd eller tröskning, inbegripet halm- eller foderpressar; gräsklippningsmaskiner och slåttermaskiner; maskiner för rengöring eller sortering av ägg, frukt eller andra jordbruksprodukter, andra än maskiner enligt nr 8437

8433 11 10
  till
  8433 19 90

Gräsklippningsmaskiner

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8433 , A, näst sista stycket beträffande åkbara gräsklippningsmaskiner.

8438

Maskiner och apparater, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i detta kapitel, för industriell beredning eller tillverkning av matvaror eller drycker, andra än maskiner och apparater som används för utvinning eller beredning av animaliska eller vegetabiliska fetter och feta oljor

8438 80 10

För beredning av te eller kaffe

Detta undernummer omfattar bl.a. maskiner för blandning av olika tesorter och för malning av kaffe.

Undernumret omfattar inte maskiner för industriell beredning av kaffe och andra varma drycker (undernr 8419 81 20 ), maskiner för kafferostning (undernr 8419 89 98 ), maskiner för framställning av pulverkaffe (snabbkaffe) (undernr 8419 39 00 ).

8439

Maskiner och apparater för tillverkning av massa av fibrösa cellulosahaltiga material eller för tillverkning eller efterbehandling av papper eller papp

8439 30 00

Maskiner och apparater för efterbehandling av papper eller papp

Förutom de maskiner och apparater som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8439 , III omfattar detta undernummer också maskiner som ger pergamentyta åt papper.

Undernumret omfattar inte följande:

| a) | Maskiner med motsvarande funktion som ovanstående men som inte bearbetar papper eller papp i ark utan produkter av dessa material. Detta gäller t.ex. maskiner för vaximpregnering av pappersbägare och pappkartonger, osv. genom neddoppning (undernr 8479 89 97 ). Maskiner som framställer produkter av papper eller papp, t.ex. muggar, askar och behållare, omfattas av nr 8441 . |
| --- | --- |

a)

Maskiner med motsvarande funktion som ovanstående men som inte bearbetar papper eller papp i ark utan produkter av dessa material. Detta gäller t.ex. maskiner för vaximpregnering av pappersbägare och pappkartonger, osv. genom neddoppning (undernr 8479 89 97 ). Maskiner som framställer produkter av papper eller papp, t.ex. muggar, askar och behållare, omfattas av nr 8441 .

| b) | Maskiner som även om de bearbetar papper och papp i ark framställer produkter som inte längre anses som papper eller papp enligt Kombinerade nomenklaturen. Detta är t.ex. fallet med maskiner för anbringande av slipmedel eller ljuskänsliga emulsioner på papper (undernr 8479 89 97 ). |
| --- | --- |

b)

Maskiner som även om de bearbetar papper och papp i ark framställer produkter som inte längre anses som papper eller papp enligt Kombinerade nomenklaturen. Detta är t.ex. fallet med maskiner för anbringande av slipmedel eller ljuskänsliga emulsioner på papper (undernr 8479 89 97 ).

8441

Andra maskiner och apparater för bearbetning av pappersmassa, papper eller papp, inbegripet skärmaskiner av alla slag

8441 10 20

Andra längs- och tvärskärningsapparater

Detta undernummer omfattar maskiner som från ändlösa pappersbanor framställer ark av ett bestämt format endast genom tvärskärning eller genom samtidig längs- och tvärskärning.

8441 10 30

Apparater för giljotinskärning

Detta undernummer omfattar maskiner som med ett enda skärblad skär igenom en bunt pappersark som hålls fast längs skärlinjer med hjälp av en stång som är anbringad ovanpå skärbordet.

Detta undernummer omfattar också maskiner med en enda kniv och ett roterande skärbord för putsning av bokblock varvid dessa vänds 90° efter det första och andra snittet.

8441 10 70

Andra

Detta undernummer omfattar maskiner med tre knivar i 90° vinkel mot varandra som används för putsning av bokblock. Två knivar putsar samtidigt den övre och undre kanten på bokblocket varefter den tredje kniven putsar framsnittet eller vice versa.

Detta undernummer omfattar även hand- eller fotdrivna maskiner.

8442

Maskiner, apparater och redskap (andra än verktygsmaskiner enligt nr 8456
  –
  8465
  ) för preparering eller tillverkning av klichéer, tryckplåtar, tryckcylindrar eller andra tryckformar; klichéer, tryckplåtar, tryckcylindrar och andra tryckformar; plåtar, cylindrar och litografiska stenar, preparerade för grafiskt ändamål (t.ex. slipade, kornade eller polerade)

8442 30 00

Maskiner, apparater och redskap

Detta undernummer omfattar fotosättmaskiner som sätter genom successiv fotografering av typer monterade på roterande skivor eller på framsidan av speciella matriser, eller genom successiv fotografering av typer som avbildas på ett katodstrålerör av en matris med mycket små, överlappande punkter. Undernumret inbegriper även sättmaskiner med laserstråle som projiceras på fotografisk film.

Undernumret inbegriper även maskiner för typgjutning eller typsättning (t.ex. linotype-, monotype-, intertypemaskiner) med eller utan gjututrustning.

Typgjutning kan utföras för hand eller på mekanisk väg med hjälp av mer eller mindre komplicerade maskiner. Maskinerna och apparaterna i detta undernummer omfattar bl.a. följande:

| 1. | Matriser, små plattor, vanligtvis av koppar eller nickel, i vilka nedsänkta bokstäver etc. har framställts med en patris. De används för gjutning av separata typer. |
| --- | --- |

1.

Matriser, små plattor, vanligtvis av koppar eller nickel, i vilka nedsänkta bokstäver etc. har framställts med en patris. De används för gjutning av separata typer.

| 2. | Bord för justering av typerna genom handhyvling. Borden består i huvudsak av en fullständigt jämn bordsyta med en skåra i mitten och är försedda med en fastspänningsanordning för typerna. |
| --- | --- |

2.

Bord för justering av typerna genom handhyvling. Borden består i huvudsak av en fullständigt jämn bordsyta med en skåra i mitten och är försedda med en fastspänningsanordning för typerna.

| 3. | Automatiska typgjutningsmaskiner. I dessa framställs typerna en och en men sätts inte. De består vanligtvis av en elektriskt uppvärmd smältgryta som innehåller den smälta metallen, en anordning för avkylning av gjutformen för att påskynda metallens stelning samt anordningar för hyvling och justering av typerna. |
| --- | --- |

3.

Automatiska typgjutningsmaskiner. I dessa framställs typerna en och en men sätts inte. De består vanligtvis av en elektriskt uppvärmd smältgryta som innehåller den smälta metallen, en anordning för avkylning av gjutformen för att påskynda metallens stelning samt anordningar för hyvling och justering av typerna.

| 4. | Typgjutmaskiner för linjer, utfyllnadsmateriel etc. som arbetar med strängpressning. |
| --- | --- |

4.

Typgjutmaskiner för linjer, utfyllnadsmateriel etc. som arbetar med strängpressning.

| 5. | Vinkelhakar, som används vid sättningsarbetets påbörjande och i vilka en eller flera rader av typer sätts för hand. De består huvudsakligen av en liten, väl planslipad trä- eller metallplatta som på två angränsande sidor begränsas av vinkelrätt mot varandra placerade skenor och som ofta är försedd med en rörlig fastspänningsanordning. Undernumret inbegriper även skepp, vilka liknar vinkelhakar men är större och rymmer typer för en hel sida. |
| --- | --- |

5.

Vinkelhakar, som används vid sättningsarbetets påbörjande och i vilka en eller flera rader av typer sätts för hand. De består huvudsakligen av en liten, väl planslipad trä- eller metallplatta som på två angränsande sidor begränsas av vinkelrätt mot varandra placerade skenor och som ofta är försedd med en rörlig fastspänningsanordning. Undernumret inbegriper även skepp, vilka liknar vinkelhakar men är större och rymmer typer för en hel sida.

| 6. | pressramar, vilka utgör ramar av gjutjärn eller stål, som är avsedda att rymma flera trycksidor. En, två eller fyra sidor hålls på plats i ramen med hjälp av slutsteg (speciella kilar) av metall eller med hjälp av mekaniska fastspänningsanordningar (av mutter- eller skruvtyp etc.). Även slutsteg och fastspänningsanordningar klassificeras enligt detta undernummer. |
| --- | --- |

6.

pressramar, vilka utgör ramar av gjutjärn eller stål, som är avsedda att rymma flera trycksidor. En, två eller fyra sidor hålls på plats i ramen med hjälp av slutsteg (speciella kilar) av metall eller med hjälp av mekaniska fastspänningsanordningar (av mutter- eller skruvtyp etc.). Även slutsteg och fastspänningsanordningar klassificeras enligt detta undernummer.

Förutom ovannämnda maskiner och apparater för typgjutning eller typsättning inbegriper detta undernummer en hel grupp av andra maskiner, som inte bara gjuter utan även sätter typerna. Detta sker antingen som två skilda arbetsmoment i två olika maskiner som kompletterar varandra (den första maskinen åstadkommer en perforerad pappersremsa som ger impulser åt den andra maskinen, vars uppgift är att gjuta typerna, antingen lösa eller i rader), eller i ett arbetsmoment i en och samma maskin. Bland dessa ofta mycket komplicerade maskiner ingår följande:

| 1. | Maskiner för gjutning och sättning av separata typer (monotype-gjutmaskiner) i vilka en remsa, som tidigare har perforerats i en särskild maskin, med hjälp av pneumatiska reläer väljer ut de i maskinen befintliga matriserna i vilka de enskilda typerna gjuts, varefter de sätts i ett skepp (som ingår i maskinen).
  Dessa maskiner används i anslutning till en särskild perforeringsmaskin som är försedd med tangentbord och i vilken de perforerade pappersremsor framställs som styr sättningen. Även dessa perforeringsmaskiner klassificeras enligt detta undernummer. |
| --- | --- |

1.

Maskiner för gjutning och sättning av separata typer (monotype-gjutmaskiner) i vilka en remsa, som tidigare har perforerats i en särskild maskin, med hjälp av pneumatiska reläer väljer ut de i maskinen befintliga matriserna i vilka de enskilda typerna gjuts, varefter de sätts i ett skepp (som ingår i maskinen).

Dessa maskiner används i anslutning till en särskild perforeringsmaskin som är försedd med tangentbord och i vilken de perforerade pappersremsor framställs som styr sättningen. Även dessa perforeringsmaskiner klassificeras enligt detta undernummer.

| 2. | Maskiner med tangentbord, avsedda för gjutning och sättning av separata typer, varvid alla arbetsuppgifterna utförs i samma maskin (Rototype etc.). |
| --- | --- |

2.

Maskiner med tangentbord, avsedda för gjutning och sättning av separata typer, varvid alla arbetsuppgifterna utförs i samma maskin (Rototype etc.).

| 3. | Radgjutmaskiner av typ Ludlow. Matriserna sätts för hand i rader, varefter de sätts in i maskinen, som gjuter typerna i form av en typrad. |
| --- | --- |

3.

Radgjutmaskiner av typ Ludlow. Matriserna sätts för hand i rader, varefter de sätts in i maskinen, som gjuter typerna i form av en typrad.

| 4. | Radgjutande sättmaskiner. Dessa är komplicerade, med tangentbord försedda maskiner av olika fabrikat (Intertype, Linograph etc.), vilka i samma maskin såväl sätter som gjuter typerna i form av rader. Vissa av dessa maskiner är försedda med en anordning med vars hjälp de kan arbeta med pappersremsor som tidigare har perforerats i en särskild maskin. Även denna sistnämnda maskin omfattas av detta nummer. |
| --- | --- |

4.

Radgjutande sättmaskiner. Dessa är komplicerade, med tangentbord försedda maskiner av olika fabrikat (Intertype, Linograph etc.), vilka i samma maskin såväl sätter som gjuter typerna i form av rader. Vissa av dessa maskiner är försedda med en anordning med vars hjälp de kan arbeta med pappersremsor som tidigare har perforerats i en särskild maskin. Även denna sistnämnda maskin omfattas av detta nummer.

Detta undernummer omfattar maskiner, apparater och redskap för preparering eller tillverkning av klichéer, tryckplåtar, tryckcylindrar eller andra tryckformar som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8442 , A, 1 till 3.

Undernumret omfattar däremot inte följande:

| a) | Universalmaskiner för automatisk databehandling som används för fotosättning i anslutning till t.ex. bokförings- och löneredovisningsfunktioner och som för detta ändamål har kabelförbindelse (direktanslutning) till en fotosättningsmaskin för styrning av denna och inmatning i denna av sättningsdata (nr 8471 – se anmärkning 5 A till detta kapitel); |
| --- | --- |

a)

Universalmaskiner för automatisk databehandling som används för fotosättning i anslutning till t.ex. bokförings- och löneredovisningsfunktioner och som för detta ändamål har kabelförbindelse (direktanslutning) till en fotosättningsmaskin för styrning av denna och inmatning i denna av sättningsdata (nr 8471 – se anmärkning 5 A till detta kapitel);

| b) | Fristående telegrafisändare och -mottagare (nr 8517 ). |
| --- | --- |

b)

Fristående telegrafisändare och -mottagare (nr 8517 ).

8442 50 00

Klichéer, tryckplåtar, klichéer, tryckcylindrar och andra tryckformar; plåtar, cylindrar och litografiska stenar, preparerade för grafiskt ändamål (t.ex. slipade, kornade eller polerade)

Litografisk natursten består av en kalkstenssort med fina homogena korn. Konstgjord litografisk sten är oftast av malen sammanpressad cement eller kalksten.

Litografiska stenar enligt dessa undernummer är

| — | täckta med en bild eller text, antingen utförd för hand eller fotografiskt överförd, eller |
| --- | --- |

—

täckta med en bild eller text, antingen utförd för hand eller fotografiskt överförd, eller

| — | glättade eller kornade så att de utan vidare behandling kan förses med bild eller text. |
| --- | --- |

—

glättade eller kornade så att de utan vidare behandling kan förses med bild eller text.

Rå kalksten under benämningen litografisk sten omfattas inte av dessa undernummer utan av undernr 2530 90 00 .

8443

Tryckpressar som används för tryckning med tryckplåtar, tryckcylindrar och andra tryckformar enligt nr 8442
  ; andra skrivare, kopieringsapparater och telefaxapparater, även kombinerade; delar och tillbehör

8443 39 00

Andra

Detta undernummer omfattar stencilapparater och apparater med diazoföreningar som används för att kopiera genomskinliga original till ljuskänsligt papper. Vid belysning av det genomskinliga originalet bryts diazoföreningen eller de ljuskänsliga järnsalterna i kopieringspapperet i de belysta delarna ned. De delar som inte blir belysta blir synliga genom framkallning. Dessa apparater ger vanligtvis blåaktiga kopior (blåkopior) där de enskilda linjerna inte är så skarpa som originalet.

Detta undernummer omfattar också maskiner av kontakttyp och värmekopieringsapparater.

Detta undernummer omfattar anslagsfria skrivare förutsatt att de inte kan anslutas till en maskin för automatisk databehandling eller till ett nät, t.ex.:

| 1. | Termiska skrivare, i vilka ett elektriskt uppvärmt skrivhuvud återger önskade tecken på värmekänsligt papper med hjälp av en punktmatris. |
| --- | --- |

1.

Termiska skrivare, i vilka ett elektriskt uppvärmt skrivhuvud återger önskade tecken på värmekänsligt papper med hjälp av en punktmatris.

| 2. | Elektrostatiska skrivare, i vilka skrivhuvudets rörliga, statiskt laddade metallspetsar frambringar osynliga tecken bestående av elektrostatiskt laddade punkter på elektrografiskt papper. Med hjälp av tonervätska färgas de laddade punkterna så att det framkommer synliga tecken. |
| --- | --- |

2.

Elektrostatiska skrivare, i vilka skrivhuvudets rörliga, statiskt laddade metallspetsar frambringar osynliga tecken bestående av elektrostatiskt laddade punkter på elektrografiskt papper. Med hjälp av tonervätska färgas de laddade punkterna så att det framkommer synliga tecken.

De ovan angivna skrivarna styrs av datamedier (t.ex. cd-rom, disketter, magnetband eller halvledarmedia) eller av andra maskiner än maskiner för automatisk databehandling (t.ex. digitala kameror, videokameror eller telefoner för cellulära nät).

8443 91 10
  till
  8443 99 90

Delar och tillbehör

Förutom de delar och tillbehör som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8443 , omfattar dessa undernummer bl.a.:

| 1. | Automatisk iläggningsapparater för maskiner för tryckning av bleckplåtar. |
| --- | --- |

1.

Automatisk iläggningsapparater för maskiner för tryckning av bleckplåtar.

| 2. | Sträcksystem, i regel pneumatiska, som håller papperet sträckt då det rullas av från avrullningsanordningen. |
| --- | --- |

2.

Sträcksystem, i regel pneumatiska, som håller papperet sträckt då det rullas av från avrullningsanordningen.

| 3. | Anordningar som motverkar färgavsättning, undantaget sprutanordningar. |
| --- | --- |

3.

Anordningar som motverkar färgavsättning, undantaget sprutanordningar.

| 4. | Typkedjor, nålhuvuden, typhuvuden och typhjul. |
| --- | --- |

4.

Typkedjor, nålhuvuden, typhuvuden och typhjul.

8443 99 10

Sammansatta elektroniska komponenter

Sammansatta elektroniska komponenter består av en eller flera tryckta kretsar försedda med elektroniska integrerade kretsar enligt nr 8542 . De kan också innehålla diskreta aktiva komponenter, diskreta passiva komponenter, artiklar enligt nr 8536 eller andra elektriska eller elektromekaniska anordningar, förutsatt att de inte förlorar sin karaktär av sammansatta elektroniska komponenter.

Dessa undernummer omfattar inte följande:

| a) | Mekanismer (utan elektroniska beståndsdelar). |
| --- | --- |

a)

Mekanismer (utan elektroniska beståndsdelar).

| b) | Moduler (sammansatta av mekanismer och sammansatta elektroniska komponenter) såsom kassett-, cd- eller dvd-läsare för återgivning av data, bild eller ljud, bestående av mekanismer och sammansatta elektroniska komponenter för elektronisk styrning och signalbehandling. |
| --- | --- |

b)

Moduler (sammansatta av mekanismer och sammansatta elektroniska komponenter) såsom kassett-, cd- eller dvd-läsare för återgivning av data, bild eller ljud, bestående av mekanismer och sammansatta elektroniska komponenter för elektronisk styrning och signalbehandling.

8445

Maskiner för beredning av textilfibrer; maskiner för spinning, tvinning eller snodd av textilgarn samt andra maskiner för framställning av textilgarn; maskiner för spolning (inbegripet väftspolmaskiner), rullning eller haspling av textilgarn samt maskiner för beredning av textilgarn för användning i maskiner enligt nr 8446
  eller
  8447

8445 90 00

Andra slag

Förutom de maskiner som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8445 , E omfattar detta undernummer också maskiner som från varpmaskinens trumma samlar varpgarnet på bommen, maskiner för bindning och tillförsel av tråd under vävningen samt trädningsmaskiner för broderi.

”Handknytapparater”, som är små handverktyg som används för hopknytning av brustna trådar, omfattas däremot av nr 8205 .

8446

Vävstolar

Detta nummer omfattar de vävstolar som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8446 , inbegripet vävstolar för Axminstermattor, sniljvävnader, luggvaror, frottévävnader, kräppvävnader, linnevävnader, segelduk, transportband och sadelgjord.

8447

Trikåmaskiner, maskbondningsmaskiner, maskiner för tillverkning av överspunnet garn, tyll, spetsar, broderier, snörmakeriarbeten, flätor eller nätknytningar samt maskiner för tuftning

8447 20 20
  och
  8447 20 80

Flatstickmaskiner; maskbondningsmaskiner

Dessa undernummer omfattar bl.a. häkelmaskiner (crochetmaskiner) som i själva verket är varptrikåmaskiner som används för framställning av snörmakerier, fransar, gardiner, nätvävnader, spets, osv. (t.ex. galonflätstolar, spetsknypplingsmaskiner, gardin- och bandvävstolar).

8447 90 00

Andra slag

Förutom de maskiner som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8447 , C omfattar detta undernummer bl.a.:

| 1. | Handbrodermaskiner (brodermaskiner med pantografskyttlar), automatiska brodermaskiner med skyttlar, försedda med jacquard- eller liknande mekanismer, brodermaskiner med flera nålar och automatiska brodermaskiner med flera huvuden (med flera maskinhuvuden på ett enda bord och försedda med jacquard- eller liknande mekanism). |
| --- | --- |

1.

Handbrodermaskiner (brodermaskiner med pantografskyttlar), automatiska brodermaskiner med skyttlar, försedda med jacquard- eller liknande mekanismer, brodermaskiner med flera nålar och automatiska brodermaskiner med flera huvuden (med flera maskinhuvuden på ett enda bord och försedda med jacquard- eller liknande mekanism).

| 2. | Knypplingsmaskiner för framställning av spetsar bestående av en eller flera trådar (knypplade spetsar) med hjälp av spolar. |
| --- | --- |

2.

Knypplingsmaskiner för framställning av spetsar bestående av en eller flera trådar (knypplade spetsar) med hjälp av spolar.

| 3. | Flät- och knypplingsmaskiner som genom att binda samman trådarna med hjälp av garnspolar som rör sig i cirkel- eller sinusformade banor framställer varor i löpande längder (t.ex. platta eller runda tränsar) eller i form av färdiga varor (galoner, tränsar, tofsar, slangformiga flätor, kantband) eller maskiner för överklädning av knappar, trävaror, rör, osv. (t.ex. rundflätstolar, maskiner för tillverkning av slangformiga flätningar och maskiner för flätning av överdrag).
  Särskilda flätmaskiner för överdrag av kablar eller andra elektriska ledningar eller som flätar eller tvinnar böjliga ledningar omfattas dock av nr 8479 . |
| --- | --- |

3.

Flät- och knypplingsmaskiner som genom att binda samman trådarna med hjälp av garnspolar som rör sig i cirkel- eller sinusformade banor framställer varor i löpande längder (t.ex. platta eller runda tränsar) eller i form av färdiga varor (galoner, tränsar, tofsar, slangformiga flätor, kantband) eller maskiner för överklädning av knappar, trävaror, rör, osv. (t.ex. rundflätstolar, maskiner för tillverkning av slangformiga flätningar och maskiner för flätning av överdrag).

Särskilda flätmaskiner för överdrag av kablar eller andra elektriska ledningar eller som flätar eller tvinnar böjliga ledningar omfattas dock av nr 8479 .

| 4. | Maskiner för framställning av snörmakerier (andra än de flätmaskiner som nämns i punkt 3 ovan), t.ex.:






  a) | Maskiner för framställning av tofsar och sniljvaror. |
| --- | --- | --- |

4.

Maskiner för framställning av snörmakerier (andra än de flätmaskiner som nämns i punkt 3 ovan), t.ex.:

a)

Maskiner för framställning av tofsar och sniljvaror.

| b) | Maskiner för framställning av runda och fantasiformade sniljvaror och för framställning av sniljgirlanger till julgranar. |
| --- | --- |

b)

Maskiner för framställning av runda och fantasiformade sniljvaror och för framställning av sniljgirlanger till julgranar.

| c) | Maskiner som snor och skär fransar. |
| --- | --- |

c)

Maskiner som snor och skär fransar.

Maskiner med vippbom, dvs. vävmaskiner för framställning av band eller snörmakerier omfattas däremot av nr 8446 och häkelmaskiner för framställning av snörmakerier av undernr 8447 20 20 eller 8447 20 80 .

8448

Hjälpmaskiner och hjälpapparater för användning tillsammans med maskiner enligt nr 8444
  ,
  8445
  ,
  8446
  eller
  8447
  (t.ex. skaftmaskiner, jacquardmaskiner, varp- och skottväktare samt anordningar för skyttelväxling); delar och tillbehör som är lämpliga att användas uteslutande eller huvudsakligen till maskiner enligt detta nummer eller enligt nr 8444
  ,
  8445
  ,
  8446
  eller
  8447
  (t.ex. spindlar, spinnvingar, kardbeslag, kammar, spinnmunstycken, skyttlar, solv, skaftramar och trikåmaskinsnålar)

8448 11 00
  och
  8448 19 00

Hjälpmaskiner och hjälpapparater för maskiner enligt nr 8444
  ,
  8445
  ,
  8446
  eller
  8447

Dessa undernummer omfattar inte följande:

| a) | Maskiner för avlägsnande av trådrester från vävmaskinernas spolar och lamellrengörare (undernr 8479 89 97 ). |
| --- | --- |

a)

Maskiner för avlägsnande av trådrester från vävmaskinernas spolar och lamellrengörare (undernr 8479 89 97 ).

| b) | Apparater för kontroll av trådarnas jämnhet genom upprullning på en trumma eller platta (undernr 9017 80 90 ). |
| --- | --- |

b)

Apparater för kontroll av trådarnas jämnhet genom upprullning på en trumma eller platta (undernr 9017 80 90 ).

| c) | Elektroniska garnrensare, t.ex. med fotocell (undernr 9031 80 20 eller 9031 80 80 ). |
| --- | --- |

c)

Elektroniska garnrensare, t.ex. med fotocell (undernr 9031 80 20 eller 9031 80 80 ).

8451

Maskiner och apparater (andra än tvättmaskiner enligt nr 8450
  ) för tvättning eller annan rengöring, vridning, torkning, strykning, pressning (inbegripet fixeringspressar), blekning, färgning, appretering, beläggning, impregnering eller annan efterbehandling av textilgarn, textilvävnader eller andra textilvaror, även konfektionerade, samt maskiner för anbringande av massa på underlag av textilvara eller på annat underlag och som används vid tillverkning av linoleummattor eller liknande golvbeläggning; maskiner för upprullning, avrullning, läggning, skärning eller tandning av dukvaror av textilmaterial

8451 90 00

Delar

Detta undernummer omfattar inte följande:

| a) | Särskilda konrullar och bobiner för färgningsmaskiner och -apparater (klassificeras efter materialets beskaffenhet, se anmärkning 1 c till avdelning XVI). |
| --- | --- |

a)

Särskilda konrullar och bobiner för färgningsmaskiner och -apparater (klassificeras efter materialets beskaffenhet, se anmärkning 1 c till avdelning XVI).

| b) | Knivar och skärstål till överskärningsmaskiner (nr 8208 ). |
| --- | --- |

b)

Knivar och skärstål till överskärningsmaskiner (nr 8208 ).

| c) | Elektrostatiska anordningar för flockningsmaskiner (nr 8543 ). |
| --- | --- |

c)

Elektrostatiska anordningar för flockningsmaskiner (nr 8543 ).

8452

Symaskiner, andra än trådhäftmaskiner enligt nr 8440
  ; möbler, stativ och överdrag, speciellt konstruerade för symaskiner; symaskinsnålar

8452 10 11
  och
  8452 10 19

Symaskiner (endast skyttelsöm) vilkas överdel har en vikt av högst 16 kg utan motor eller 17 kg med motor; symaskinsöverdelar (endast skyttelmaskiner) med en vikt av högst 16 kg utan motor eller 17 kg med motor

| 1. | Dessa undernummer omfattar symaskiner och symaskinsöverdelar som har följande två kännetecken:






  a) | De får endast utföra s.k. skyttelsöm (raksöm, sicksacksöm, prydnadssöm) med två trådar, en som förs genom materialet av nålen och en som förs underifrån av en gripare. |
| --- | --- | --- |

1.

Dessa undernummer omfattar symaskiner och symaskinsöverdelar som har följande två kännetecken:

a)

De får endast utföra s.k. skyttelsöm (raksöm, sicksacksöm, prydnadssöm) med två trådar, en som förs genom materialet av nålen och en som förs underifrån av en gripare.

| b) | Överdelen får väga högst 16 kg utan motor eller 17 kg med motor (beträffande inkompletta överdelar som anses som kompletta enligt allmänna bestämmelsen 2 a för tolkning av Kombinerade nomenklaturen är det vikten i komplett tillstånd som räknas). |
| --- | --- |

b)

Överdelen får väga högst 16 kg utan motor eller 17 kg med motor (beträffande inkompletta överdelar som anses som kompletta enligt allmänna bestämmelsen 2 a för tolkning av Kombinerade nomenklaturen är det vikten i komplett tillstånd som räknas).

| 2. | Med symaskinsöverdel förstås maskinens mekaniska del (eventuellt med inbyggd eller på överdelen monterad motor). Den består huvudsakligen av en arm med nålföringsmekanism och en underdel innehållande skyttelmekanismen och eventuellt en anordning som lyfter pressarfoten. Stativ, bord, skyddshuv och andra möbler (inbegripet pedalen) ingår inte i överdelen. |
| --- | --- |

2.

Med symaskinsöverdel förstås maskinens mekaniska del (eventuellt med inbyggd eller på överdelen monterad motor). Den består huvudsakligen av en arm med nålföringsmekanism och en underdel innehållande skyttelmekanismen och eventuellt en anordning som lyfter pressarfoten. Stativ, bord, skyddshuv och andra möbler (inbegripet pedalen) ingår inte i överdelen.

| 3. | Det bör dock observeras att underdelen till vissa transportabla symaskiner är konstruerad så att den också tjänar som sockel. I detta fall är det inte fråga om en symaskinsöverdel utan om en symaskin. |
| --- | --- |

3.

Det bör dock observeras att underdelen till vissa transportabla symaskiner är konstruerad så att den också tjänar som sockel. I detta fall är det inte fråga om en symaskinsöverdel utan om en symaskin.

8456

Verktygsmaskiner för avverkande bearbetning av alla slags material med laser eller annan ljus- eller fotonstråle, ultraljud, elektroerosion, elektrokemisk process, elektronstråle, jonstråle eller plasmaljusbåge; vattenskärmaskiner

8456 11 10

Av ett slag som uteslutande eller huvudsakligen används för tillverkning av tryckta kretsar, tryckta kretskort, delar enligt nr
  8517
  , eller delar till maskiner för automatisk databehandling

Detta undernummer omfattar maskiner för trimning av elektriska motstånd i tryckta kretsar med hjälp av laser. Det ledande material som utgör motstånden på de tryckta kretsarnas isolerande substrat avlägsnas med hjälp av en laserstråle till dess att önskad resistans har uppnåtts.

8456 30 11

Tråderosionmaskiner

Dessa maskiner har en elektrod bestående av en tunn tråd som är lindad mellan två spolar placerade på var sin sida av arbetsstycket.

8457

Fleroperationsmaskiner, enstationsmaskiner med mer än en bearbetningsenhet samt transfermaskiner, för metallbearbetning

8457 10 10

Horisontella

Detta undernummer omfattar fleroperationsmaskiner där verktyget uteslutande är anbringat i en horisontell spindel och bearbetar arbetsstycket från sidan.

8457 10 90

Andra

Detta undernummer omfattar fleroperationsmaskiner där verktyget bearbetar arbetsstycket ovanifrån (fleroperationsmaskiner med vertikal spindel) eller sådana som har både vertikal och horisontell spindel (kombinerade fleroperationsmaskiner) eller arbetar med vridbart huvud (universella fleroperationsmaskiner).

8458

Svarvar (inbegripet fleroperationssvarvar) för avlägsnande av metall

Detta nummer omfattar svarvar som är särskild utformade för bearbetning av metall och avlägsnar materialet med hjälp av svarvverktyg. I allmänhet roteras arbetsstycket runt sin egen axel. Även svarvar i vilka antingen endast verktyget eller både verktyget och arbetsstycket roteras omfattas dock av detta nummer.

Förutom de svarvar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8458 , tredje stycket omfattar detta nummer bl.a. avbackningssvarvar för axlar, avbarkningssvarvar, spindel- eller axelsvarvar samt universalsvarvar. Universalsvarvar liknar supportsvarvar men skiljer sig genom en särskild mekanism som gör det möjligt att förutom svarvning utföra borrning, fräsning och kapning.

8459

Verktygsmaskiner (inbegripet borr-, fräs- och gängenheter) för borrning, arborrning, fräsning eller gängskärning i metall, andra än svarvar (inbegripet fleroperationssvarvar) enligt nr 8458

8459 10 00

Borr-, fräs- och gängenheter

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8459 , tredje stycket, 1.

8459 31 00
  och
  8459 39 00

Maskiner för arborrning, utgörande kombinerade borr- och fräsverk

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8459 , tredje stycket, 3, tredje underavdelningen.

8460

Verktygsmaskiner för gradning, skärpning, slipning, hening, läppning, polering eller annan ytbehandling av metall eller kermet med hjälp av slipstenar, slipmedel eller polerdon, andra än kuggskärnings- och kuggslipmaskiner enligt nr 8461

8460 12 00
  och
  8460 19 00

Planslipmaskiner

Dessa undernummer omfattar bl.a. de planslipmaskiner som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8460 , tredje stycket, 3.

Dessa maskiner är utrustade med mät- och inställningsanordningar, bl.a.:

| 1. | Linjära instrument med direktavläsning, t.ex. skjutmått och nonieskalor, på vilka avståndet mellan två på varandra följande graderingar motsvarar en förskjutning av maskindelen av högst 1/100 mm (0,01 mm). |
| --- | --- |

1.

Linjära instrument med direktavläsning, t.ex. skjutmått och nonieskalor, på vilka avståndet mellan två på varandra följande graderingar motsvarar en förskjutning av maskindelen av högst 1/100 mm (0,01 mm).

| 2. | Profilprojektorer för kontroll av det pågående arbetet. Dessa projektorer består av en graderad skärm av matt glas på vilken en starkt förstorad bild av arbetsstycket och verktyget projiceras så att arbetsstyckets eller verktygets förflyttning samt arbetsförloppet kan bedömas i förhållande till graderingarna på skärmen. Man kan också kontrollera arbetet genom att på skärmen placera en ritning av den färdiga artikeln på ett genomskinligt blad i en skala som motsvarar profilprojektorns optiska förstoring. I detta fall är det operatörens uppgift att se till att bilden av arbetsstycket stämmer överens med den på skärmen placerade ritningen. |
| --- | --- |

2.

Profilprojektorer för kontroll av det pågående arbetet. Dessa projektorer består av en graderad skärm av matt glas på vilken en starkt förstorad bild av arbetsstycket och verktyget projiceras så att arbetsstyckets eller verktygets förflyttning samt arbetsförloppet kan bedömas i förhållande till graderingarna på skärmen. Man kan också kontrollera arbetet genom att på skärmen placera en ritning av den färdiga artikeln på ett genomskinligt blad i en skala som motsvarar profilprojektorns optiska förstoring. I detta fall är det operatörens uppgift att se till att bilden av arbetsstycket stämmer överens med den på skärmen placerade ritningen.

| 3. | Anordningar som begränsar förflyttningen av verktygshållaren eller arbetsstyckets hållare med hjälp av inställbara anslag vilkas inställning kontrolleras med hjälp av en stoppkloss. |
| --- | --- |

3.

Anordningar som begränsar förflyttningen av verktygshållaren eller arbetsstyckets hållare med hjälp av inställbara anslag vilkas inställning kontrolleras med hjälp av en stoppkloss.

| 4. | Elektroniska kontroll- och styranordningar för henings- och läppningsmaskiner, som med en graderad skala ställs in på arbetsstyckets slutdimensioner och som gör det möjligt att bromsa verktygets förflyttning och slutligen stanna det när arbetsstyckets dimensioner närmar sig och når de förinställda dimensionerna. |
| --- | --- |

4.

Elektroniska kontroll- och styranordningar för henings- och läppningsmaskiner, som med en graderad skala ställs in på arbetsstyckets slutdimensioner och som gör det möjligt att bromsa verktygets förflyttning och slutligen stanna det när arbetsstyckets dimensioner närmar sig och når de förinställda dimensionerna.

8460 22 00
  till
  8460 29 90

Andra slipmaskiner

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8460 12 00 och 8460 19 00 .

8460 22 00

Centerlesslipmaskiner, numeriskt styrda

Centerlesslipmaskiner används för slipning av utsidan av arbetsstycken. Vid slipning med sådana maskiner är arbetsstycket inte fixerat utan sitter på ett spår mellan den roterande slipskivan och en styrskiva (som också är i rörelse). Önskad diameter bestäms genom avståndet mellan slipskivan och styrskivan.

8460 23 00

Andra cylindriska slipmaskiner, numeriskt styrda

Detta undernummer omfattar som innerslipmaskiner används för slipning av den inre ytan av ihåliga arbetsstycken (t.ex. borrhålet) till exakta dimensioner. Arbetsstycket fixeras i en chuck och bearbetas med en slipskiva som är tillräckligt liten för att föras in i arbetsstyckets borrhål.

8460 24 00

Andra, numeriskt styrda

Detta undernummer omfattar bl.a. universalslipmaskiner, vilka är en kombination av ytter- och innerslipmaskiner och kan därför arbeta samtidigt på arbetsstyckets ut- och insida.

8460 29 10

För cylindriska ytor

För innerslipmaskiner gäller de förklarande anmärkningarna till undernr 8460 23 00 i tillämpliga delar.

För centerlesslipmaskiner och universalslipmaskiner gäller de förklarande anmärkningarna till undernr 8460 22 00 och 8460 24 00 i tillämpliga delar.

8461

Verktygsmaskiner för hyvling, stickning, driftning, kuggskärning, kuggslipning, sågning eller kapning samt andra verktygsmaskiner för avverkande bearbetning av metall eller annan kermet, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

8461 30 10
  och
  8461 30 90

Driftmaskiner

Dessa undernummer omfattar driftmaskiner (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8461 , tredje stycket, 4), vilket är verktygsmaskiner bestående av ett flertandat skärverktyg benämnt drift som används för in- eller utvändig ytbearbetning av ett arbetsstycke. I dessa maskiner är arbetsstycket fixerat och driften, som är fäst vid sliden, dras eller trycks i en jämn, rätvinklig skärrörelse över arbetsstycket.

Vid invändig driftning bearbetas och kalibreras insidan av ett obearbetat eller förbearbetat arbetsstycke med hjälp av verktyget. Vid utvändig driftning framställs plana eller profilerade ytor.

8461 40 11
  och
  8461 40 19

För skärning av cylindriska kugghjul

Som cylindriska kugghjul enligt dessa undernummer anses endast kugghjul som framställts av cylindriska ämnen och som har kvar den cylindriska formen efter skärningen.

Dessa undernummer omfattar bl.a. maskiner för framställning av raka kugghjul, snäckhjul, spärrhjul och kedjehjul.

8461 40 31
  och
  8461 40 39

För skärning av andra kugghjul

Dessa undernummer omfattar bl.a. maskiner för framställning av kuggstänger, koniska kugghjul och andra raka kugghjul än cylindriska kugghjul.

8461 40 71
  och
  8461 40 79

Med mikrometerinställning, med vilken varje axels läge kan ställas in med en noggrannhet av 0,01 mm

Beträffande mät- och inställningsanordningar hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 8460 12 00 och 8460 19 00 .

8470

Räknemaskiner och maskiner i fickformat, med räknefunktion, för upptagning, återgivning och avläsning av data; bokföringsmaskiner, frankostämplingsmaskiner, biljettmaskiner och liknande maskiner och apparater, med inbyggt räkneverk; kassakontrollapparater

8470 10 00

Elektroniska räknemaskiner som kan arbeta utan yttre elektrisk kraftkälla samt maskiner i fickformat, med räknefunktion, för upptagning, återgivning och avläsning av data

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Elektroniska räknemaskiner med inbyggd tids- och datumvisare och väckning eller som t.ex. förutom ett stoppur har inbyggd tidtagare eller musiktangenter. |
| --- | --- |

1.

Elektroniska räknemaskiner med inbyggd tids- och datumvisare och väckning eller som t.ex. förutom ett stoppur har inbyggd tidtagare eller musiktangenter.

| 2. | Elektroniska batteridrivna maskiner i fickformat som, förutom att de utför räkneoperationer, har ett minne som kan lagra data för en telefonkatalog, tidsplanering, minnesanteckningar, kalender och liknande (ibland betecknade som ”digitala almanackor”). |
| --- | --- |

2.

Elektroniska batteridrivna maskiner i fickformat som, förutom att de utför räkneoperationer, har ett minne som kan lagra data för en telefonkatalog, tidsplanering, minnesanteckningar, kalender och liknande (ibland betecknade som ”digitala almanackor”).

| 3. | Små elektroniska apparater i fickformat utan bottenplatta (även kallade minidatorer) som kan användas för att bilda ord och meningar som översätts till önskat främmande språk beroende på vilka minnesmoduler som används tillsammans med dessa enheter. De kan också utföra enkla beräkningar och har alfanumerisk tangentbord och rektangulärt fönster. |
| --- | --- |

3.

Små elektroniska apparater i fickformat utan bottenplatta (även kallade minidatorer) som kan användas för att bilda ord och meningar som översätts till önskat främmande språk beroende på vilka minnesmoduler som används tillsammans med dessa enheter. De kan också utföra enkla beräkningar och har alfanumerisk tangentbord och rektangulärt fönster.

Detta undernummer omfattar inte följande:

| a) | Armbandsur och fickur med inbyggd elektronisk miniräknare (nr 9101 eller 9102 ). |
| --- | --- |

a)

Armbandsur och fickur med inbyggd elektronisk miniräknare (nr 9101 eller 9102 ).

| b) | Cigarettändare med inbyggd elektronisk miniräknare och eventuellt ett elektroniskt ur (nr 9613 ). |
| --- | --- |

b)

Cigarettändare med inbyggd elektronisk miniräknare och eventuellt ett elektroniskt ur (nr 9613 ).

| c) | Liknande apparater utan räknefunktion (nr 8543 ). |
| --- | --- |

c)

Liknande apparater utan räknefunktion (nr 8543 ).

8470 30 00

Andra räknemaskiner

Detta undernummer omfattar bl.a. de icke-elektroniska räknemaskiner som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8470 , A som för att utföra räknefunktioner använder mekaniska anordningar, i regel kuggstänger, oavsett om de är manuella, motordrivna eller drivs med elektromagnetiska anordningar.

8470 90 00

Andra slag

Förutom de maskiner som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8470 , B och D omfattar detta undernummer bl.a. maskiner för tryckning av prislappar som visar försäljningspriset beräknat på basis av varans vikt och enhetspris och maskiner som räknar ut och utfärdar kvitton för motorvägstullar.

Detta undernummer omfattar inte skrivare som föreligger separat (nr 8443 ).

8471

Maskiner för automatisk databehandling och enheter till sådana maskiner; magnetiska och optiska läsare, maskiner för överföring av data till databärare i kodad form samt maskiner för bearbetning av sådana data, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

8471 70 30

Optiska, inbegripet magnetoptiska

Se kompletterande anmärkning 2 till detta kapitel.

8472

Andra maskiner och apparater för kontorsbruk (t.ex. dupliceringsmaskiner av hektograftyp, stencilapparater, adresseringsmaskiner, sedelutbetalningsautomater, maskiner för sortering, räkning eller förpackning av mynt, pennformeringsapparater, hålslag och häftapparater)

Detta undernummer omfattar skrivmaskiner som har en särskild anordning för stenciltryckning av adressplåtar.

8472 90 90

Andra

Förutom de maskiner som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8472 , femte stycket, 2, 3, 5, 7 till 11 samt 16 till 22, omfattar detta undernummer bl.a.:

| 1. | Maskiner för dubbelsidig beläggning av kontrakt, datablad, planer, identitetskort och andra dokument med transparent folie för att skydda dessa dokument mot slitage, förfalskning, nedsmutsning eller skrynkling.
  Liknande maskiner (så kallade värmeförseglingspressar) som inte används på kontor och som med hjälp av värme och tryck anbringar en termoplastisk transparent folie av syntetmaterial på fram- eller baksidan av tavlor, fotografier, konsttryck eller andra trycksaker omfattas däremot inte av detta undernummer utan av nr 8477 . |
| --- | --- |

1.

Maskiner för dubbelsidig beläggning av kontrakt, datablad, planer, identitetskort och andra dokument med transparent folie för att skydda dessa dokument mot slitage, förfalskning, nedsmutsning eller skrynkling.

Liknande maskiner (så kallade värmeförseglingspressar) som inte används på kontor och som med hjälp av värme och tryck anbringar en termoplastisk transparent folie av syntetmaterial på fram- eller baksidan av tavlor, fotografier, konsttryck eller andra trycksaker omfattas däremot inte av detta undernummer utan av nr 8477 .

| 2. | Elektriska gravyrmaskiner som används t.ex. på ritkontor. |
| --- | --- |

2.

Elektriska gravyrmaskiner som används t.ex. på ritkontor.

Detta undernummer omfattar inte följande:

| a) | Skrivare enligt nr 8443 . |
| --- | --- |

a)

Skrivare enligt nr 8443 .

| b) | Elektroniska batteridrivna maskiner i fickformat som, förutom att de utför räkneoperationer, har ett minne som kan lagra data för en telefonkatalog, tidsplanering, minnesanteckningar, kalender och liknande (ibland betecknade som ”digitala almanackor”) (undernr 8470 10 00 ). |
| --- | --- |

b)

Elektroniska batteridrivna maskiner i fickformat som, förutom att de utför räkneoperationer, har ett minne som kan lagra data för en telefonkatalog, tidsplanering, minnesanteckningar, kalender och liknande (ibland betecknade som ”digitala almanackor”) (undernr 8470 10 00 ).

8473

Delar och tillbehör (andra än överdrag, fodral, väskor o.d.) som är lämpliga att användas uteslutande eller huvudsakligen till maskiner enligt nr 8470
  –
  8472

Förutom de delar och tillbehör som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8473 omfattar detta nummer bl.a.:

| 1. | Magnethuvuden i Winchester- eller tunnfilmsteknik för perifera skivminnesenheter, även monterade på en stödarm eller i ett hölje. |
| --- | --- |

1.

Magnethuvuden i Winchester- eller tunnfilmsteknik för perifera skivminnesenheter, även monterade på en stödarm eller i ett hölje.

| 2. | Sammansatta datalagringsenheter (s.k. Head/Disk/Assemblies (HDA)) avsedda för fast installation i skivminnesenheter och bestående av flera magnetskivor fast monterade på en stödspindel, datahuvudarmar med läs/skrivhuvuden och styr-, access- och inställningsmekanismer inbyggda i ett enda hermetiskt tillslutet hölje. |
| --- | --- |

2.

Sammansatta datalagringsenheter (s.k. Head/Disk/Assemblies (HDA)) avsedda för fast installation i skivminnesenheter och bestående av flera magnetskivor fast monterade på en stödspindel, datahuvudarmar med läs/skrivhuvuden och styr-, access- och inställningsmekanismer inbyggda i ett enda hermetiskt tillslutet hölje.

| 3. | Skrivarkassetter bestående av tydligt utbytbara tillbehör och innehållande både färgband och raderband i ett särskilt hölje. |
| --- | --- |

3.

Skrivarkassetter bestående av tydligt utbytbara tillbehör och innehållande både färgband och raderband i ett särskilt hölje.

8473 21 10

Sammansatta elektroniska komponenter

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8473 29 10

Sammansatta elektroniska komponenter

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8473 30 20
  och
  8473 30 80

Delar och tillbehör till maskiner enligt nr 8471

Dessa undernummer omfattar inte fristående tangentbord för automatiska databehandlingsmaskiner (undernr 8471 60 60 ).

8473 30 20

Sammansatta elektroniska komponenter

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8473 30 80

Andra delar och tillbehör till maskiner enligt nr
  8471

Detta undernummer omfattar inte fodral, med eller utan ställ, för pekplattor eller minipekplattor (nr 4202 eller, om de inte har skydd för framsidan, efter den typ av material de består av). Sådana fodral är huvudsakligen avsedda att skydda baksidan, sidorna och framsidan på en pekplatta eller minipekplatta och anses därför inte utgöra tillbehör till maskiner enligt nr 8471 , eftersom de varken ökar användningsområdet för en pekplatta/minipekplatta eller utför en viss uppgift kopplad till maskinens huvudsakliga funktion.

8473 40 10

Sammansatta elektroniska komponenter

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8473 40 80

Andra

Adressplåtar som omfattas av detta undernummer är plåtar som i adresseringsmaskiner bär den adress som skall mångfaldigas, t.ex. genom prägling, tryckning eller stansning. Plåtarna kan vara av metall eller syntetmaterial eller bestå av små inramade kort eller stenciler av papp och liknande.

Detta undernummer omfattar också opräglade, otryckta eller ostansade adressplåtar förutsatt att de är igenkännliga för användning i adresseringsmaskiner. Varor av detta slag av papper eller papp, dvs. små stenciler monterade i pappramar som gör det möjligt att lägga in dem i addresseringsmaskiner, omfattas däremot av nr 4816 .

8473 50 20

Sammansatta elektroniska komponenter

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8474

Maskiner och apparater för sortering, siktning, avskiljning, tvättning, krossning, malning, blandning eller knådning av jord, sten, malm eller andra mineraliska ämnen i fast form (inbegripet pulver- eller pastaform); maskiner och apparater för agglomerering, formning eller gjutning av fasta mineraliska bränslen, keramiska massor, icke hårdnad betong, gips eller andra mineraliska produkter i pulver- eller pastaform; maskiner för tillverkning av gjutformar av sand

8474 80 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. 3D-skrivare för tillverkning av varor från de material som avses i nr 8474 .

8477

Maskiner och apparater för bearbetning av gummi eller plast eller för tillverkning av varor av dessa material, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i detta kapitel

Förutom de maskiner som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8477 omfattar detta nummer bl.a.:

| 1. | Maskiner för avlägsnande av gummisulor och -klackar som, även om de används inom skoindustrin, inte är avsedda för bearbetning av läder, skinn eller hudar. |
| --- | --- |

1.

Maskiner för avlägsnande av gummisulor och -klackar som, även om de används inom skoindustrin, inte är avsedda för bearbetning av läder, skinn eller hudar.

| 2. | Maskiner för tillskärning av block av skumplast, skumgummi, latexskum och liknande material med hjälp av en bandkniv eller ett sågblad. |
| --- | --- |

2.

Maskiner för tillskärning av block av skumplast, skumgummi, latexskum och liknande material med hjälp av en bandkniv eller ett sågblad.

8479

Maskiner och mekaniska apparater med särskilda funktioner, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i detta kapitel

8479 40 00

Maskiner för tillverkning av tågvirke och linor

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Maskiner och apparater för tillverkning av tågvirke och linor av textilmaterial, t.ex.:






  a) | Tvinnmaskiner som framställer parter genom att sno två eller flera enkla trådar (kabelgarn). |
| --- | --- | --- |

1.

Maskiner och apparater för tillverkning av tågvirke och linor av textilmaterial, t.ex.:

a)

Tvinnmaskiner som framställer parter genom att sno två eller flera enkla trådar (kabelgarn).

| b) | Linslagningsmaskiner som snor två eller flera parter till tågvirke eller linor med stor dimension. |
| --- | --- |

b)

Linslagningsmaskiner som snor två eller flera parter till tågvirke eller linor med stor dimension.

| c) | Kombinerade tvinn- och linslagningsmaskiner som huvudsakligen används för framställning av tunga rep och tågvirke och linor med mindre dimension. |
| --- | --- |

c)

Kombinerade tvinn- och linslagningsmaskiner som huvudsakligen används för framställning av tunga rep och tågvirke och linor med mindre dimension.

| 2. | Maskiner och apparater för framställning av tågvirke och linor av metall, med undantag av elektriska kablar, och som arbetar på samma sätt som de maskiner och apparater som beskrivs i punkt 1. |
| --- | --- |

2.

Maskiner och apparater för framställning av tågvirke och linor av metall, med undantag av elektriska kablar, och som arbetar på samma sätt som de maskiner och apparater som beskrivs i punkt 1.

| 3. | Maskiner och apparater för slagning och flätning av elektrisk kabel och maskiner för framställning av koaxialkabel. |
| --- | --- |

3.

Maskiner och apparater för slagning och flätning av elektrisk kabel och maskiner för framställning av koaxialkabel.

Detta undernummer omfattar inte maskiner som utför förarbete för tvinning, t.ex. kamning, tvinning, uppläggning, upprepad förspinning eller spinning eller tvinnmaskiner av det slag som används i spinnerier. Vissa maskiner av detta slag kan användas för framställning av fina rep genom att sno tågvirke (nr 8445 ).

8479 89 97

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Öppningssystem för garagedörrar, som är mekaniska anordningar för automatisk öppning och stängning av vipportar för garage med hjälp av radiofjärrstyrning. De är monterade i garagetaket och består huvudsakligen av en elektrisk servomotor med drivspindel, en förbindningsskena med kraftöverföringsanordning och en manöverarm fäst i garagedörren. Servomotorn är ansluten med en kabel till radiomottagaren som ansluter krafttillförseln till servomotorn när den får styrsignaler från fordonets radiosändare. De radiosändare och radiomottagare som är nödvändiga för fjärrstyrning av dessa system omfattas däremot inte av detta undernummer utan av nr 8526 i överensstämmelse med deras egen beskaffenhet. |
| --- | --- |

1.

Öppningssystem för garagedörrar, som är mekaniska anordningar för automatisk öppning och stängning av vipportar för garage med hjälp av radiofjärrstyrning. De är monterade i garagetaket och består huvudsakligen av en elektrisk servomotor med drivspindel, en förbindningsskena med kraftöverföringsanordning och en manöverarm fäst i garagedörren. Servomotorn är ansluten med en kabel till radiomottagaren som ansluter krafttillförseln till servomotorn när den får styrsignaler från fordonets radiosändare. De radiosändare och radiomottagare som är nödvändiga för fjärrstyrning av dessa system omfattas däremot inte av detta undernummer utan av nr 8526 i överensstämmelse med deras egen beskaffenhet.

| 2. | Maskiner och apparater för tillverkning av kretskort eller hybridkretsar (genom bearbetning och tillskärning av större plattor av papperslaminat, glasfiberväv, keramiskt eller annat isolerande material), t.ex.:






  a) | Borstmaskiner och ultraljudstvättmaskiner för rengöring av plattorna av isolermaterial. |
| --- | --- | --- |

2.

Maskiner och apparater för tillverkning av kretskort eller hybridkretsar (genom bearbetning och tillskärning av större plattor av papperslaminat, glasfiberväv, keramiskt eller annat isolerande material), t.ex.:

a)

Borstmaskiner och ultraljudstvättmaskiner för rengöring av plattorna av isolermaterial.

| b) | Valsmaskiner och liknande för påföring av fotoresist, bindemedel eller lim på plattorna av isolermaterial. |
| --- | --- |

b)

Valsmaskiner och liknande för påföring av fotoresist, bindemedel eller lim på plattorna av isolermaterial.

| 3. | Maskiner för montering av mönsterkort för montering av aktiva, passiva och anslutningskomponenter på tryckta kretsar (plockautomater (”pick and place”)). Dessa komponenter matas automatiskt fram till maskinen på band (transportband). Maskiner placerar komponenten exakt på avsedd plats och monterar den på den tryckta kretsen. Efter det att komponenterna har monterats fästs de på den tryckta kretsen genom t.ex. lödning eller bondning. Förutom montering av halvledarkomponenter, kan dessa maskiner även plocka och placera andra komponenter på substrat. |
| --- | --- |

3.

Maskiner för montering av mönsterkort för montering av aktiva, passiva och anslutningskomponenter på tryckta kretsar (plockautomater (”pick and place”)). Dessa komponenter matas automatiskt fram till maskinen på band (transportband). Maskiner placerar komponenten exakt på avsedd plats och monterar den på den tryckta kretsen. Efter det att komponenterna har monterats fästs de på den tryckta kretsen genom t.ex. lödning eller bondning. Förutom montering av halvledarkomponenter, kan dessa maskiner även plocka och placera andra komponenter på substrat.

Detta undernummer omfattar inte maskiner och apparater av sådana slag som uteslutande eller huvudsakligen används för framställning av halvledarämnen (boules), halvledarplattor (wafers), halvledarkomponenter, elektroniska integrerade kretsar eller flata bildskärmar (nr 8486 ).

8481

Kranar, ventiler och liknande anordningar för rörledningar, ångpannor, tankar, kar e.d., inbegripet reducerventiler och termostatreglerade

8481 10 05

Kombinerade med filter eller smörjapparater

Detta undernummer omfattar artiklar som består av olika komponenter som utför de funktioner som behövs för reglering av tryckluftssystem: luftfiltrering (för att avlägsna orenheter, t.ex. vatten, rost, smuts, osv.), reglering av rätt arbetstryck och smörjning (för att säkerställa de pneumatiska komponenternas funktionssäkerhet).

De har t.ex. följande utseende:

Image 84

8486

Maskiner och apparater av sådana slag som uteslutande eller huvudsakligen används för framställning av halvledarämnen (

  boules

  ), halvledarplattor (

  wafers

  ), halvledarkomponenter eller halvledarelement, elektroniska integrerade kretsar eller flata bildskärmar; maskiner och apparater enligt anmärkning 9 C till detta kapitel; delar och tillbehör

Bland annat följande är undantagna från detta nummer:

| a) | Maskiner och apparater för tillverkning av kretskort enligt definitionen i anmärkning 5 till kapitel 85. |
| --- | --- |

a)

Maskiner och apparater för tillverkning av kretskort enligt definitionen i anmärkning 5 till kapitel 85.

| b) | Elektriska maskiner och apparater för provning av plattor (wafers) eller integrerade kretsar genom elektrisk mätning och för felsökning och fellokalisering, inbegripet apparater med en anordning för felmarkering eller en sorteringsanordning för fördelning av de provade produkterna i särskilda förvaringsbehållare (kapitel 90). |
| --- | --- |

b)

Elektriska maskiner och apparater för provning av plattor (wafers) eller integrerade kretsar genom elektrisk mätning och för felsökning och fellokalisering, inbegripet apparater med en anordning för felmarkering eller en sorteringsanordning för fördelning av de provade produkterna i särskilda förvaringsbehållare (kapitel 90).

8486 20 00

Maskiner och apparater för framställning av halvledarkomponenter eller halvledarelement och av elektroniska integrerade kretsar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8456 , tredje stycket.

Förutom de maskiner som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8486 , B, omfattar detta undernummer också:

| 1. | Verktygsmaskiner för ritsning eller annan markering i halvledarplattor (wafers). |
| --- | --- |

1.

Verktygsmaskiner för ritsning eller annan markering i halvledarplattor (wafers).

| 2. | Apparater för snabbuppvärmning av halvledarplattor (wafers). |
| --- | --- |

2.

Apparater för snabbuppvärmning av halvledarplattor (wafers).

| 3. | Verktygsmaskiner för avverkande bearbetning av alla slags material med laser eller annan ljus- eller fotonstråle. |
| --- | --- |

3.

Verktygsmaskiner för avverkande bearbetning av alla slags material med laser eller annan ljus- eller fotonstråle.

| 4. | Apparater för torkning av tryckta eller tvättade isolerande substrat samt genomloppstorkar för plattor (wafers). |
| --- | --- |

4.

Apparater för torkning av tryckta eller tvättade isolerande substrat samt genomloppstorkar för plattor (wafers).

8486 40 00

Maskiner och apparater enligt anmärkning 9 C till detta kapitel

Förutom de maskiner som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8486 , D, omfattar detta undernummer också:

| 1. | Utrustning för pressningsmontering samt automatisk förbindning för montering av halvledarkomponenter eller elektroniska integrerade kretsar. |
| --- | --- |

1.

Utrustning för pressningsmontering samt automatisk förbindning för montering av halvledarkomponenter eller elektroniska integrerade kretsar.

| 2. | Stillbildskameror som utgör bildgeneratorutrustning för framställning av arbetsmasker eller modermasker ur fotoresistöverdragna substrat. |
| --- | --- |

2.

Stillbildskameror som utgör bildgeneratorutrustning för framställning av arbetsmasker eller modermasker ur fotoresistöverdragna substrat.

| 3. | Ritsinstrument som utgör bildgeneratorutrustning för framställning av arbetsmasker eller modermasker ur fotoresistöverdragna substrat. |
| --- | --- |

3.

Ritsinstrument som utgör bildgeneratorutrustning för framställning av arbetsmasker eller modermasker ur fotoresistöverdragna substrat.

| 4. | Vissa maskiner och apparater för tillverkning av integrerade hybridkretsar (genom bearbetning och tillskärning av större plattor av keramiskt eller annat isolerande material), t.ex.:






  a) | Borstmaskiner och ultraljudstvättmaskiner för rengöring av plattorna av isolermaterial. |
| --- | --- | --- |

4.

Vissa maskiner och apparater för tillverkning av integrerade hybridkretsar (genom bearbetning och tillskärning av större plattor av keramiskt eller annat isolerande material), t.ex.:

a)

Borstmaskiner och ultraljudstvättmaskiner för rengöring av plattorna av isolermaterial.

| b) | Valsmaskiner och liknande för påföring av fotoresist, bindemedel eller lim på plattorna av isolermaterial. |
| --- | --- |

b)

Valsmaskiner och liknande för påföring av fotoresist, bindemedel eller lim på plattorna av isolermaterial.

KAPITEL 85

ELEKTRISKA MASKINER OCH APPARATER, ELEKTRISK MATERIEL SAMT DELAR TILL SÅDANA VAROR; APPARATER FÖR INSPELNING ELLER ÅTERGIVNING AV LJUD, APPARATER FÖR INSPELNING ELLER ÅTERGIVNING AV BILDER OCH LJUD FÖR TELEVISION SAMT DELAR OCH TILLBEHÖR TILL SÅDANA APPARATER

| 8501 | Elektriska motorer och generatorer (med undantag av generatoraggregat)

  Detta nummer omfattar bl.a. elektriska roterande vindrutetorkare, utan arm och torkarblad men med nödvändig överföringsmekanism (cylindrisk kuggutväxling och svängarm) som omvandlar den roterande rörelsen till en svängande rörelse. |
| --- | --- |
| 8502 | Elektriska generatoraggregat och roterande omformare

  Förutom de elektriska maskiner och apparater som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8502 , I och II omfattar detta nummer bl.a. kaskadomformare, Ward-Leonardomformare och roterande fasändrare. |
| 8502 39 20 | Turbogeneratorer

  Turbogeneratorer drivs direkt med hjälp av gas- eller ångturbiner. De har en massiv cylinderformad rotor med längsgående räfflor i vilka magnetiseringslindningarna är monterade. Rotorn kan bestå av en enda del eller vara sammansatt av flera massiva delar.
  Turbogeneratorer är i allmänhet luftkylda men turbogeneratorer med hög kapacitet är vätekylda. |
| 8503 00 | Delar som är lämpliga att användas uteslutande eller huvudsakligen till maskiner enligt nr 8501
  eller
  8502

  Detta nummer omfattar inte anslutningsplintar för elmotorer (nr 8536 ). |
| 8504 | Elektriska transformatorer, statiska omformare (t.ex. likriktare) och induktansspolar

  Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8504 omfattar detta nummer bl.a.:






  1. | Ställbara transformatorer (t.ex. vridtransformatorer) och induktionsregulatorer. |

8501

Elektriska motorer och generatorer (med undantag av generatoraggregat)

Detta nummer omfattar bl.a. elektriska roterande vindrutetorkare, utan arm och torkarblad men med nödvändig överföringsmekanism (cylindrisk kuggutväxling och svängarm) som omvandlar den roterande rörelsen till en svängande rörelse.

8502

Elektriska generatoraggregat och roterande omformare

Förutom de elektriska maskiner och apparater som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8502 , I och II omfattar detta nummer bl.a. kaskadomformare, Ward-Leonardomformare och roterande fasändrare.

8502 39 20

Turbogeneratorer

Turbogeneratorer drivs direkt med hjälp av gas- eller ångturbiner. De har en massiv cylinderformad rotor med längsgående räfflor i vilka magnetiseringslindningarna är monterade. Rotorn kan bestå av en enda del eller vara sammansatt av flera massiva delar.

Turbogeneratorer är i allmänhet luftkylda men turbogeneratorer med hög kapacitet är vätekylda.

8503 00

Delar som är lämpliga att användas uteslutande eller huvudsakligen till maskiner enligt nr 8501
  eller
  8502

Detta nummer omfattar inte anslutningsplintar för elmotorer (nr 8536 ).

8504

Elektriska transformatorer, statiska omformare (t.ex. likriktare) och induktansspolar

Förutom de produkter som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8504 omfattar detta nummer bl.a.:

1.

Ställbara transformatorer (t.ex. vridtransformatorer) och induktionsregulatorer.

| 2. | Spridningsfälttransformatorer för lysrör. |
| --- | --- |

2.

Spridningsfälttransformatorer för lysrör.

| 3. | Särskilda transformatorer för kommunikation. |
| --- | --- |

3.

Särskilda transformatorer för kommunikation.

| 4. | Kompensationsspolar. |
| --- | --- |

4.

Kompensationsspolar.

| 5. | Urladdningsreaktorer. |
| --- | --- |

5.

Urladdningsreaktorer.

| 6. | Glättningsspolar. |
| --- | --- |

6.

Glättningsspolar.

| 7. | Spolar med rörlig kärna för ändring av induktansen. |
| --- | --- |

7.

Spolar med rörlig kärna för ändring av induktansen.

| 8. | Förkopplingsdon för elektriska urladdningslampor och -rör. |
| --- | --- |

8.

Förkopplingsdon för elektriska urladdningslampor och -rör.

| 9. | Pupinspolar. |
| --- | --- |

9.

Pupinspolar.

| 10. | Godefroyspolar. |
| --- | --- |

10.

Godefroyspolar.

| 11. | Stabiliserade nätaggregat (likriktare i kombination med en regulator). |
| --- | --- |

11.

Stabiliserade nätaggregat (likriktare i kombination med en regulator).

Undernumret omfattar också likriktarelement av selen, oavsett om de är enkla (särskilt selenplattor) eller sammansatta.

Detta nummer omfattar dock inte enkelkristallikriktare av kisel eller germanium som utgör diskreta komponenter (t.ex. likriktardioder) eller likriktare som utgör integrerade kretsar, särskilt mikrokretsar, även försedda med kyl- eller isoleringsanordningar, osv. Genom anmärkning 8 till detta kapitel hänförs sådana komponenter till nr 8541 eller 8542 (se även anmärkning 2 till detta kapitel).

Detta nummer omfattar inte heller följande:

| a) | Kommutatorer för transistorer med flera uttag (nr 8536 ). |
| --- | --- |

a)

Kommutatorer för transistorer med flera uttag (nr 8536 ).

| b) | Likriktarlampor och -rör, t.ex. fanotroner, tyratroner, ignitroner och högspänningslikriktarrör för röntgenutrustning (undernr 8540 89 00 ). |
| --- | --- |

b)

Likriktarlampor och -rör, t.ex. fanotroner, tyratroner, ignitroner och högspänningslikriktarrör för röntgenutrustning (undernr 8540 89 00 ).

| c) | Spänningsregulatorer enligt nr 9032 . |
| --- | --- |

c)

Spänningsregulatorer enligt nr 9032 .

8504 40 30

Av det slag som används med telekommunikationsutrustning, maskiner för automatisk databehandling samt enheter därav

Detta undernummer omfattar bl.a. statiska omformare för telekommunikationsutrustning, för maskiner för automatisk databehandling och för enheter därav som

| — | vanligen har stabiliseringskretsar, |
| --- | --- |

—

vanligen har stabiliseringskretsar,

| — | vanligen har en utgångsspänning på 3,3, 5, 12, 24, 48 eller 60 V. |
| --- | --- |

—

vanligen har en utgångsspänning på 3,3, 5, 12, 24, 48 eller 60 V.

Statiska omformare för telekommunikationsutrustning, för maskiner för automatisk databehandling och för enheter därav används för att omforma till exempel växelströmmen från nätet till likström.

När de används för maskiner för automatisk databehandling sörjer s.k. Uninterruptible Power Supply (UPS) för reservenergi (med en s.k. ”power good”-signal) vid strömavbrott, så att dataförlust förhindras.

8504 90 05

Sammansatta elektroniska komponenter till produkter enligt nr 8504 50 20

Beträffande definitionen av begreppen ”sammansatta elektroniska komponenter” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8504 90 91

Sammansatta elektroniska komponenter för produkter enligt nr 8504 40 30

Beträffande definitionen av begreppen ”sammansatta elektroniska komponenter” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8505

Elektromagneter; permanentmagneter samt varor avsedda att tjänstgöra som permanentmagneter efter magnetisering; magnetchuckar och andra elektromagnetiska eller permanentmagnetiska uppspänningsanordningar; elektromagnetiska kopplingar och bromsar; elektromagnetiska lyftdon

8505 90 29

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. elektriska drivmagneter som är monterade i personbilsdörrar och är en integrerad del i centrallåssystemet. Sådana system är anslutna till fordonets kraftaggregat och aktiveras av styrsignaler från systemets elektriska styranordning. Om man låser upp eller låser någon av dörrarna manuellt låser man samtidigt upp eller låser de andra dörrarna på fordonet på elektromagnetisk väg.

Undernumret omfattar däremot inte elektromagnetiska insprutningsventiler för förbränningskolvmotorer med gnist- eller kompressionständning vilkas ventilhus och ventilnålar är försedda med magnetlindning respektive magnetankare (undernr 8409 91 00 eller 8409 99 00 ).

8506

Galvaniska element och batterier

8506 10 11

Cylindriska celler

Cylindriska celler har runt tvärsnitt. Plus- och minuspolerna sitter i var sin ända. Längden på de cylindriska cellerna är större än diametern:

Image 85

8506 10 91

Cylindriska celler

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8506 10 11 .

8506 50 10

Cylindriska celler

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8506 10 11 .

8506 50 30

Knappceller

Höjden på knappcellerna är mindre än eller lika med diametern:

Image 86

8507

Elektriska ackumulatorer samt separatorer till sådana ackumulatorer, även kvadratiska eller rektangulära

8507 20 20
  och
  8507 20 80

Andra blyackumulatorer

Med undantag av ackumulatorer av sådana slag som används som startbatterier för kolvmotorer (se undernr 8507 10 20 och 8507 10 80 ) omfattar dessa undernummer de elektriska blyackumulatorer som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8507 , tredje stycket, 1.

Dessa ackumulatorer används t.ex. som drivkraft i elfordon och till strömförsörjning av teleanläggningar.

8507 30 20
  och
  8507 30 80

Nickel-kadmiumackumulatorer

Ackumulatorer enligt dessa undernummer används särskilt i gruvlampor och ersätter ofta torrelement i t.ex. bärbara radio- och TV-apparater, elektriska rakapparater och andra elektriska apparater.

8507 80 00

Andra ackumulatorer

Detta undernummer omfattar bl.a. silver-zink- och silver-kadmiumackumulatorer.

8507 90 30
  och
  8507 90 80

Delar

Dessa undernummer omfattar inte anslutningsdelar till ackumulatorelement (undernr 8536 90 95 ).

8509

Elektromekaniska hushållsapparater med inbyggd elektrisk motor, andra än dammsugare enligt nr 8508

8509 80 00

Andra apparater

Detta undernummer omfattar bl.a. elektriska manikyr- och pedikyrapparater med inbyggd elmotor ansluten via kabel till apparatens nätdel.

8510

Rakapparater, hårklippningsmaskiner och hårborttagningsapparater, med inbyggd elektrisk motor

8510 10 00

Rakapparater

Detta undernummer omfattar bl.a. rakapparater med tillhörande hårklippningsmaskin.

8511

Elektrisk tändnings- och startutrustning av sådana slag som används till förbränningsmotorer med gnist- eller kompressionständning (t.ex. tändmagneter, tändgeneratorer, tändspolar, tändstift och glödtändstift samt startmotorer); generatorer (för likström eller växelström) och bakströmsreläer av sådana slag som används tillsammans med förbränningsmotorer

8511 40 00

Startmotorer, även tjänstgörande som generatorer

Utrustning enligt detta undernummer fungerar i allmänhet med 6, 12 eller 24 V spänning och har särskilda anordningar för montering på motorerna.

Detta undernummer omfattar:

| 1. | Startmotorer med glidankare, startmotorer med skjutdrev, startmotorer med skruvaxel och startmotorer med skjutdrev och skruvaxel. |
| --- | --- |

1.

Startmotorer med glidankare, startmotorer med skjutdrev, startmotorer med skruvaxel och startmotorer med skjutdrev och skruvaxel.

| 2. | Utrustning bestående av en startmotor och en generator i samma enhet. |
| --- | --- |

2.

Utrustning bestående av en startmotor och en generator i samma enhet.

8512

Elektrisk belysnings- och signalutrustning (med undantag av varor enligt nr 8539
  ), elektriska vindrutetorkare samt elektriska avfrostnings- och avimningsanordningar, av sådana slag som används till cyklar eller motorfordon

8512 30 10

Av sådana slag som används i motorfordon

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8512 , andra stycket, 11.

8512 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. fattningar och reflektorer till strålkastare och svängarmar, även med torkarblad, till elektriska vindrutetorkare.

Undernumret omfattar däremot inte lamphållare (undernr 8536 61 10 eller 8536 61 90 ).

8514

Elektriska ugnar för industri- eller laboratoriebruk (inbegripet sådana som arbetar med induktion eller dielektrisk förlust); annan industri- eller laboratorieutrustning, för värmebehandling av material medelst induktion eller dielektrisk förlust

8514 20 80

Dielektriska ugnar

Mikrovågsugnar som utformats för användning i restauranger, matsalar osv. skiljer sig i fråga om utgående effekt och ugnsvolym från hushållsapparater enligt nr 8516 . Mikrovågsugnar med en utgående effekt av mer än 1 000  W eller en ugnsvolym av mer än 34 l ska anses vara avsedda för industriellt bruk. Om en mikrovågsugn och en grill (eller en annan typ av ugn), har kombinerats i ett och samma hölje, ska det ovan nämnda effektkriteriet endast gälla mikrovågsugnens utgående effekt. Ugnsvolymkriteriet ska inte ha någon betydelse vid klassificeringen av en sådan kombinationsugn.

Mikrovågsugnar med en utgående effekt av högst 1 000  W och en ugnsvolym av högst 34 l ska anses vara avsedda för hushållsbruk (nr 8516 ).

8516

Elektriska genomströmnings- eller förrådsvarmvattenberedare och doppvärmare; elektriska apparater för rumsuppvärmning eller för uppvärmning av marken; elektriska värmeapparater för hårbehandling (t.ex. hårtorkar, hårspolar och locktänger) eller för torkning av händerna; elektriska stryk- och pressjärn; andra elektriska värmeapparater av sådana slag som används för hushållsbruk; elektriska värmemotstånd, andra än sådana enligt nr 8545

8516 10 11
  och
  8516 10 80

Elektriska varmvattenberedare och doppvärmare

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Varmvattenberedare som samtidigt fungerar som genomströmnings- och förrådsvarmvattenberedare. |
| --- | --- |

1.

Varmvattenberedare som samtidigt fungerar som genomströmnings- och förrådsvarmvattenberedare.

| 2. | Elektriska pannor som endast producerar varmvatten eller både varmvatten och lågtrycksånga. |
| --- | --- |

2.

Elektriska pannor som endast producerar varmvatten eller både varmvatten och lågtrycksånga.

Undernumren omfattar inte elektriska ångpannor och elektriska hetvattenpannor (nr 8402 ) samt elektriska centralvärmepannor (nr 8403 ).

8516 21 00
  till
  8516 29 99

Elektriska apparater för rumsuppvärmning eller för uppvärmning av marken

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Elektriska bastuaggregat. |
| --- | --- |

1.

Elektriska bastuaggregat.

| 2. | Batteridrivna apparater för uppvärmning och avfrostning av frusna dörrlås på motorfordon med hjälp av ett värmeelement som förs in i låset. Dessa små bärbara apparater kan också ha en inbyggd lampa enligt nr 8513 för belysning av arbetsområdet. |
| --- | --- |

2.

Batteridrivna apparater för uppvärmning och avfrostning av frusna dörrlås på motorfordon med hjälp av ett värmeelement som förs in i låset. Dessa små bärbara apparater kan också ha en inbyggd lampa enligt nr 8513 för belysning av arbetsområdet.

8516 50 00

Mikrovågsugnar

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8514 20 80 .

8516 60 10

Spisar (omfattande minst en ugn och en häll)

Spisar består av minst en häll och en ugn (även med mikrovågsenhet eller grill).

8516 79 70

Andra

Förutom de apparater som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8516 , avsnitt E, punkterna 5 till 20, omfattar detta undernummer bl.a.:

| 1. | Bastur med infraröd strålning (enpersonshytter). |
| --- | --- |

1.

Bastur med infraröd strålning (enpersonshytter).

| 2. | Fotvärmeplattor. |
| --- | --- |

2.

Fotvärmeplattor.

| 3. | Eluppvärmda skoblock. |
| --- | --- |

3.

Eluppvärmda skoblock.

| 4. | Apparater för rengöring av kontaktlinser, bestående av två små eluppvärmda hålrum med skruvlock i vilka kontaktlinserna anbringas och rengöringsvätskan värms upp. |
| --- | --- |

4.

Apparater för rengöring av kontaktlinser, bestående av två små eluppvärmda hålrum med skruvlock i vilka kontaktlinserna anbringas och rengöringsvätskan värms upp.

8516 80 20
  och
  8516 80 80

Elektriska värmemotstånd

Dessa undernummer omfattar bl.a. isolerade och värmeavgivande trådar, kablar, band och liknande för uppvärmning av innertak, väggar, rörledningar, behållare, osv.

Undernumret omfattar däremot inte värmningsmotstånd anslutna till delar av utrustning, t.ex. strykjärnssulor och plattor till elektriska spisar (undernr 8516 90 00 ).

8517

Telefonapparater, inbegripet telefoner för cellulära nät eller för andra trådlösa nät; andra apparater för sändning eller mottagning av tal, bilder eller andra data, inbegripet apparater för kommunikation i trådnät eller trådlösa nätverk (såsom LAN och WAN), andra än apparater för sändning eller mottagning enligt nr 8443
  ,
  8525
  ,
  8527
  och
  8528

8517 12 00

Telefoner för cellulära nät eller för andra trådlösa nät

Se förklarande anmärkningar till HS, nr 8517 , I B.

Detta undernummer omfattar telefoner för cellulära nät, så kallade ”mobiltelefoner”.

”Mobiltelefoner” har följande egenskaper:

| — | de är i fickformat, dvs. dimensionerna överskrider inte 170 mm × 100 mm × 45 mm i det mest kompakta formatet; |
| --- | --- |

—

de är i fickformat, dvs. dimensionerna överskrider inte 170 mm × 100 mm × 45 mm i det mest kompakta formatet;

| — | de kan arbeta utan yttre elektrisk kraftkälla; |
| --- | --- |

—

de kan arbeta utan yttre elektrisk kraftkälla;

| — | de är försedda med både en mikrofon och en hörtelefon och/eller en högtalare, antingen i samma enhet eller i form av en löstagbar huvudhörtelefon som medföljer ”mobiltelefonen”, för överföring och mottagning av röstmeddelanden som möjliggör röstkommunikation; |
| --- | --- |

—

de är försedda med både en mikrofon och en hörtelefon och/eller en högtalare, antingen i samma enhet eller i form av en löstagbar huvudhörtelefon som medföljer ”mobiltelefonen”, för överföring och mottagning av röstmeddelanden som möjliggör röstkommunikation;

| — | de innehåller andra komponenter som t.ex. förstärkare och antenn för telefoni, som möjliggör tvåvägs röstöverföring över kort distans i ett nät bestående av basstationer enligt undernr 8517 61 och som använder frekvensband för mobiltelefoni; |
| --- | --- |

—

de innehåller andra komponenter som t.ex. förstärkare och antenn för telefoni, som möjliggör tvåvägs röstöverföring över kort distans i ett nät bestående av basstationer enligt undernr 8517 61 och som använder frekvensband för mobiltelefoni;

| — | de klarar telefonkommunikation med hjälp av cellulära nät när de är försedda med ett SIM-kort (Subscriber Identity Module) av någon typ (i hård- eller mjukvaruform) som har aktiverats. De kan möjliggöra nödsamtal utan SIM-kort. |
| --- | --- |

—

de klarar telefonkommunikation med hjälp av cellulära nät när de är försedda med ett SIM-kort (Subscriber Identity Module) av någon typ (i hård- eller mjukvaruform) som har aktiverats. De kan möjliggöra nödsamtal utan SIM-kort.

”Mobiltelefoner” kan också ha t.ex. följande funktioner: skicka och ta emot textmeddelanden (Short Message Service – SMS) och MMS-meddelanden (Multimedia Messaging Service); e-post; datapaketförmedling för internetanslutning; sända och ta emot positionssignaler; navigering, dirigering, kartor, direktmeddelanden, VOIP (voice over Internet Protocol); PDA (Personal Digital Assistant); spel; mottagning av radio- eller tv-signaler; registrering, inspelning och återgivning av ljud och bilder.

Oavsett sådana andra funktioner är mobiltelefonifunktionen i allmänhet huvudfunktionen hos mobiltelefoner med samtliga av ovan nämnda egenskaper. Detta är fallet t.ex. när telefonifunktionen får företräde framför alla andra funktioner, inbegripet när användaren i normala fall meddelas om inkommande samtal oavsett om andra funktioner används.

8517 18 00

Andra

Förutom de telefonapparater som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8517 , I A omfattar detta undernummer bl.a. knappvalstelefoner med inbyggd magnetkortläsare, dataskärm, elektroniskt kretskort med mikroprocessor, flera dataminnen, klocka och modem. Dessa apparater kan inte bara användas som telefonapparater utan också (t.ex. i stora snabbköp) som dataterminaler, t.ex. för kontroll av magnetiska kreditkort eller checkar eller för överföring av försäljningsdata till automatiska databehandlingsmaskiner via telefonlinje.

8517 62 00

Apparater för mottagning, omvandling och sändning eller regenerering av tal, bilder eller andra data, inbegripet apparater för uppkoppling och dirigering

Detta undernummer omfattar två grupper av maskiner:

| 1. | Maskiner för mottagning, omvandling och sändning av tal, bild eller andra data. |
| --- | --- |

1.

Maskiner för mottagning, omvandling och sändning av tal, bild eller andra data.

| 2. | Maskiner för regenerering av tal, bild eller andra data. |
| --- | --- |

2.

Maskiner för regenerering av tal, bild eller andra data.

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Nätverkskort. |
| --- | --- |

1.

Nätverkskort.

| 2. | Modem. |
| --- | --- |

2.

Modem.

| 3. | Repeterare. |
| --- | --- |

3.

Repeterare.

| 4. | Nätnav. |
| --- | --- |

4.

Nätnav.

| 5. | Bryggor (inklusive växlar). |
| --- | --- |

5.

Bryggor (inklusive växlar).

| 6. | Routrar. |
| --- | --- |

6.

Routrar.

Detta undernummer omfattar bl.a. apparater som i samma skåp eller hölje innehåller alla nödvändiga element för sändning och mottagning. Detta gäller t.ex. walkie-talkie-apparater, som är utrustade med de för funktionen nödvändiga batterierna eller ackumulatorerna, och kombinerade sändare/mottagare, vilkas strömförsörjningsenhet är separat och endast ansluten till apparaten med en kabel.

Detta undernummer omfattar också enheter vilkas sändar- och mottagarelement är placerade i var sin möbel eller var sitt hölje, förutsatt att de utgör en funktionsenhet. För att anses som en funktionsenhet skall sändaren och mottagaren vara installerade i närheten av varandra (t.ex. i samma byggnader eller fordon) och ha vissa gemensamma delar, t.ex. antennen.

Detta undernummer omfattar också så kallade sladdlösa mikrofonlurar (wireless headsets) som utformats för användning uteslutande eller huvudsakligen med telefoner för cellulära nät (mobiltelefoner), och som är avsedda att hängas på örat för att ge användaren fria händer (hands-free). De gör det möjligt för användaren att styra telefonens funktioner, exempelvis att svara, avsluta samtal, och slå nummer (t.ex. återuppringning av det senast slagna numret) inom cirka 10 meter från mobiltelefonen, liksom att reglera ljudvolymen i hörtelefonen. Mikrofonlurarna innehåller en radiosändare/radiomottagare för kommunikation med en mobiltelefon med hjälp av sladdlös teknik, t.ex. ”Bluetooth”.

8517 69 10

Bildtelefoner

Se förklarande anmärkningar till HS, nr 8517 , II C.

Undernumret inkluderar även interntelevisionssystem bestående av en kamera, en panel med flera anropsknappar, en eller flera monitorer anslutna till ett kommunikationsställe och koaxialkablar för uppkoppling av olika element, föreliggande i sata för detaljhandelsförsäljning.

Varor enligt detta undernummer får också vara kombinerade med elektriska dörröppnare, signalanordningar eller en ljuskälla.

8517 69 30

Apparater för mottagning av radiotelefoni eller radiotelegrafi

Detta undernummer inbegriper följande:

| 1. | Fast mottagarutrustning (inbegripet sådan som huvudsakligen används i större anläggningar) och specialutrustning såsom sekretessanordningar (t.ex. talförvrängare). I vissa mottagare, s.k. diversitymottagare, används multiplexteknik för att undvika fading. |
| --- | --- |

1.

Fast mottagarutrustning (inbegripet sådan som huvudsakligen används i större anläggningar) och specialutrustning såsom sekretessanordningar (t.ex. talförvrängare). I vissa mottagare, s.k. diversitymottagare, används multiplexteknik för att undvika fading.

| 2. | Radiotelefonimottagare för motorfordon, fartyg, luftfartyg, tåg etc. |
| --- | --- |

2.

Radiotelefonimottagare för motorfordon, fartyg, luftfartyg, tåg etc.

| 3. | Mottagare för radiotelegrafiska personsökningssystem. |
| --- | --- |

3.

Mottagare för radiotelegrafiska personsökningssystem.

| 4. | Radiomottagare för simultantolkning på flerspråkiga konferenser. |
| --- | --- |

4.

Radiomottagare för simultantolkning på flerspråkiga konferenser.

| 5. | Specialmottagare för nödsignaler från fartyg, luftfartyg etc. |
| --- | --- |

5.

Specialmottagare för nödsignaler från fartyg, luftfartyg etc.

| 6. | Telemetrimottagare. |
| --- | --- |

6.

Telemetrimottagare.

| 7. | Radiotelegrafiska faxapparater för mottagning av kopior av handlingar, tidningar, planer, meddelanden etc. på strålningskänsligt papper. |
| --- | --- |

7.

Radiotelegrafiska faxapparater för mottagning av kopior av handlingar, tidningar, planer, meddelanden etc. på strålningskänsligt papper.

8517 69 90

Andra

Detta undernummer inbegriper följande:

| 1. | Fasta sändare. I vissa typer, som huvudsakligen används i större anläggningar, ingår specialutrustning såsom sekretessanordningar (t.ex. talförvrängare) och multiplexrar (för sändning av flera meddelanden samtidigt). |
| --- | --- |

1.

Fasta sändare. I vissa typer, som huvudsakligen används i större anläggningar, ingår specialutrustning såsom sekretessanordningar (t.ex. talförvrängare) och multiplexrar (för sändning av flera meddelanden samtidigt).

| 2. | Radiotelefonisändare för motorfordon, fartyg, luftfartyg, tåg etc. |
| --- | --- |

2.

Radiotelefonisändare för motorfordon, fartyg, luftfartyg, tåg etc.

| 3. | Sändare för radiotelegrafiska personsökningssystem. |
| --- | --- |

3.

Sändare för radiotelegrafiska personsökningssystem.

| 4. | Radiosändare för simultantolkning på flerspråkiga konferenser. |
| --- | --- |

4.

Radiosändare för simultantolkning på flerspråkiga konferenser.

| 5. | Automatiska sändare för nödsignaler från fartyg, luftfartyg etc. |
| --- | --- |

5.

Automatiska sändare för nödsignaler från fartyg, luftfartyg etc.

| 6. | Radiotelegrafiska faxapparater för sändning av kopior av handlingar, tidningar, planer, meddelanden etc. |
| --- | --- |

6.

Radiotelegrafiska faxapparater för sändning av kopior av handlingar, tidningar, planer, meddelanden etc.

| 7. | Telemetrisändare. |
| --- | --- |

7.

Telemetrisändare.

8518

Mikrofoner och mikrofonstativ; högtalare, med eller utan hölje; hörlurar och hörtelefoner, även kombinerade med mikrofon, samt satser bestående av en mikrofon och en eller flera högtalare; tonfrekvensförstärkare; elektriska ljudförstärkningsanläggningar

Det här undernumret inbegriper separat föreliggande sladdlösa mikrofoner, hörlurar, hörtelefoner och högtalare, även kombinerade med varandra.

Nummret omfattar inte:

| 1. | separat föreliggande trådlösa mikrotelefoner för apparater för trådtelefoni (se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 8517 62 ); |
| --- | --- |

1.

separat föreliggande trådlösa mikrotelefoner för apparater för trådtelefoni (se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 8517 62 );

| 2. | separat föreliggande sladdlösa mikrofonlurar (hörlurar kombinerade med mikrofon) med uppringningsmöjlighet (se de förklarande anmärkningarna till undernr 8517 62 00 ). |
| --- | --- |

2.

separat föreliggande sladdlösa mikrofonlurar (hörlurar kombinerade med mikrofon) med uppringningsmöjlighet (se de förklarande anmärkningarna till undernr 8517 62 00 ).

8519

Apparater för ljudinspelning eller ljudåtergivning

8519 81 15

Kassettbandspelare i fickformat

Vid fastställande av sådana apparaters storlek gäller anmärkning 1 till undernummer i detta kapitel och endast höljets storlek skall beaktas. Utstickande delar, t.ex. manöverknappar, stängningsanordningar och fastsättningsklämmor skall inte beaktas.

8519 81 35

Andra

Detta undernummer inbegriper inte apparater för ljudåtergivning benämnda MP3-spelare som använder optiska lagringsmedier och i vilka det ingår utrustning som senare kan aktiveras för mottagning av rundradiosändningar med hjälp av programvara (enligt nr 8527 ).

8519 81 45

Andra

De förklarande anmärkningarna till undernr 8519 81 35 gäller i tillämpliga delar.

8519 81 95

Andra

De förklarande anmärkningarna till undernr 8519 81 35 gäller i tillämpliga delar.

8522

Delar och tillbehör lämpade för användning enbart eller huvudsakligen med apparater enligt nr 8519
  –
  8521

8522 90 41
  och
  8522 90 49

Sammansatta elektroniska komponenter

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8523

Skivor, band, icke-flyktiga halvledarminnen, smartkort och andra medier för inspelning av ljud eller av andra fenomen, även inspelade, inbegripet matriser och förlagor (

  masters

  ) för framställning av skivor med undantag av produkter enligt kapitel 37

Om medierna enligt detta nummer föreligger tillsammans med andra artiklar ska följande klassificeringsprinciper tillämpas:

| 1. | Om medierna och de övriga artiklarna bildar en sats i detaljhandelsförpackning enligt den allmänna tolkningsregeln 3 b), ska satsen klassificeras med tillämpning av den regeln, eller |
| --- | --- |

1.

Om medierna och de övriga artiklarna bildar en sats i detaljhandelsförpackning enligt den allmänna tolkningsregeln 3 b), ska satsen klassificeras med tillämpning av den regeln, eller

| 2. | om medierna och de övriga artiklarna inte bildar en sats i detaljhandelsförpackning enligt den allmänna tolkningsregeln 3 b), ska medierna klassificeras enligt sitt eget undernummer. |
| --- | --- |

2.

om medierna och de övriga artiklarna inte bildar en sats i detaljhandelsförpackning enligt den allmänna tolkningsregeln 3 b), ska medierna klassificeras enligt sitt eget undernummer.

8523 21 00

Kort med inbyggd magnetremsa

Detta undernummer inbegriper även trycksaker innehållande en eller flera magnetremsor, t.ex. färdbiljetter och ombordstigningskort.

8523 29 15

Oinspelade

Dessa undernummer omfattar även band som före användningen måste skäras till rätt bredd.

8523 41 10

Skivor för laseravläsningssystem med en lagringskapacitet på högst 900 megabyte, utom raderbara

Detta undernummer omfattar inspelbara kompaktskivor (cd-Rs).

Cd-Rs är vanligen tillverkade av färglöst genomskinligt polykarbonat med en tjocklek på 1,2 mm. Framsidan är belagd med ett reflekterande lager av guld- eller silverfärg och kan tryckas. Baksidan är täckt med ett lager färg och ett skyddslager. De har en diameter på 8 eller 12 cm eller kan ha formen av ett kort.

Deras inspelningskapacitet kan kontrolleras med läs/skrivmaskiner och motsvarande inspelningsprogramvara.

Även om inspelningen av sådana skivor kan göras i ett eller flera steg, kan den inspelade informationen inte raderas.

8523 41 30

Skivor för laseravläsningssystem med en lagringskapacitet av mer än 900 megabyte och högst 18 gigabyte, utom raderbara

Detta undernummer omfattar digitala optiska lagringsmedier (dvd-/+Rs).

I motsats till de cd-skivor som avses i undernr 8523 41 10 består dvd-/+Rs av två 0,6 mm tjocka polykarbonatlager som har klistrats ihop. Denna fysiska skillnad kan identifieras genom att undersöka skivans ytterkant. De har en diameter på 8 eller 12 cm.

Deras inspelningskapacitet kan kontrolleras med läs/skrivmaskiner och motsvarande inspelningsprogramvara.

Även om inspelningen av sådana skivor kan göras i ett eller flera steg, kan den inspelade informationen inte raderas.

8523 41 90

Andra slag

Detta undernummer omfattar:

| 1. | Optiska skivor på vilka den inspelade informationen kan raderas och ny data kan spelas in (”återinspelningsbara cd-skivor” (cd-RWs)) och ”återinspelningsbara” dvd-skivor (dvd-/+RWs)). De kan identifieras av skivinspelningsprogramvaran i en automatisk databehandlingsmaskin. |
| --- | --- |

1.

Optiska skivor på vilka den inspelade informationen kan raderas och ny data kan spelas in (”återinspelningsbara cd-skivor” (cd-RWs)) och ”återinspelningsbara” dvd-skivor (dvd-/+RWs)). De kan identifieras av skivinspelningsprogramvaran i en automatisk databehandlingsmaskin.

| 2. | Återinspelningsbara dvd-RAM och ”MiniDiscs” som båda är inrymda i patroner. |
| --- | --- |

2.

Återinspelningsbara dvd-RAM och ”MiniDiscs” som båda är inrymda i patroner.

8523 52 00

Smartkort

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8523 , C, 2.

Detta undernummer inbegriper även elektroniska proximitetskort- och -brickor, vanligtvis bestående av en spole – som aktiveras av en signal från en läsare och genererar en spänning som driver en mikrokrets –, en kodgenerator – som efter mottagning av en signal från spolen genererar data – samt en sändarantenn.

8525

Apparater för sändning av rundradio eller television, även med inbyggd utrustning för mottagning, ljudinspelning eller ljudåtergivning; televisionskameror, digitala kameror och videokameror

Detta nummer omfattar även värmekameror som tar bilder med hjälp av infraröd teknik. Kamerorna registrerar värmestrålning och omvandlar den till bilder, på vilka enskilda ytors eller objekts temperatur återges som olika gråtoner eller färger. Kamerorna kan inte mäta några temperaturer och inte heller återge mätvärdena i siffror.

8525 60 00

Apparater för sändning, med inbyggd utrustning för mottagning

Undernumren omfattar också enheter vilkas sändar- och mottagarelement är placerade i var sin möbel eller var sitt hölje, förutsatt att de utgör en funktionsenhet. För att anses som en funktionsenhet ska sändaren och mottagaren vara installerade i närheten av varandra (t.ex. i samma byggnader eller fordon) och ha vissa gemensamma delar, t.ex. antennen.

8525 80 11
  till
  8525 80 99

Televisionskameror, digitala kameror och videokameror

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8525 , B.

Dessa undernummer omfattar inte elektronisk läsutrustning för synskadade (se de förklarande anmärkningarna till undernr 8543 70 90 ).

8525 80 30

Digitala kameror

Digitala kameror enligt detta undernummer kan alltid registrera stillbilder, antingen på ett internt lagringsmedium eller på utbytbara medier. De flesta av dem är utformade som traditionella stillbildskameror.

Digitala kameror som endast kan registrera stillbilder klassificeras fortfarande enligt detta undernummer.

Kameror enligt detta undernummer kan även ha videofunktion för inspelning av video under kontinuerliga perioder.

När sådana apparater, med maximal lagringskapacitet, kan spela in video med en kvalitet av 800 × 600 pixlar (eller högre) vid 23 bilder per sekund (eller mer) under en kontinuerlig period på minst 30 minuter (oavsett om de inspelade videobilderna sparas i separata filer som omfattar mindre än 30 minuter) ska de dock alltid klassificeras enligt undernr 8525 80 91 eller 8525 80 99 .

Om ett eller flera av dessa kriterier inte uppfylls ska apparaten klassificeras genom tillämpning av anmärkning 3 till avdelning XVI (se även kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 458/2014).

Jämfört med videokameror enligt undernr 8525 80 91 och 8525 80 99 har många digitala kameror (när de används som videokameror) inte någon zoomfunktion under videoinspelning. Oberoende av lagringskapacitet avslutar vissa kameror automatiskt videoinspelningen efter en viss tid.

8525 80 91
  och
  8525 80 99

Videokameror

Videokameror enligt dessa undernummer kan alltid spela in video under kontinuerliga perioder, antingen på ett internt lagringsmedium eller på utbytbara medier.

Oftast är digitala videokameror enligt dessa undernummer utformade på ett annat sätt än digitala kameror enligt undernr 8525 80 30 . De har ofta en utfällbar sökare och föreligger ofta tillsammans med en fjärrkontroll. De flesta videokameror har en zoomfunktion under videoinspelning. Det faktum att videokameror som är inbyggda i t.ex. sportglasögon inte har någon optisk zoomfunktion hindrar dock inte klassificering av sådana produkter enligt undernr 8525 80 91 och 8525 80 99 (se mål C-178/14, Vario Tek, ECLI:EU:C:2015:152, punkterna 17–29).

Digitala videokameror som endast kan spela in video klassificeras alltid enligt dessa undernummer.

Apparater med kapacitet att både spela in video och ta stillbilder ska klassificeras med ledning av den förklarande anmärkningen till undernr 8525 80 30 .

Dessa undernummer omfattar fjärrstyrda apparater som används för upptagning och inspelning av video- och stillbilder och som är specifikt avsedda att användas med t.ex. multirotorhelikoptrar (så kallade ”drönare”) genom särskilda kontaktelement. Apparaterna används för upptagning av video- och stillbilder ur fågelperspektiv av omgivningen och möjliggör för användaren att visuellt kontrollera flygningen av drönaren. Sådana apparater klassificeras alltid enligt dessa undernummer oavsett videoinspelningens längd eftersom videoinspelningen är den huvudsakliga funktionen. Se även HS-klassificeringsuttalande 8525 80 /3.

8525 80 99

Andra

Detta undernummer omfattar videokameror (s.k. ”camcorders”) för inspelning inte bara av ljud och bilder upptagna med kameran utan även av signaler från externa källor, såsom dvd-spelare, maskiner för automatisk databehandling eller televisionsmottagare. Bilder som spelas in på detta sätt kan återges med hjälp av en extern televisionsmottagare eller monitor.

Detta undernummer omfattar även ”camcorders” i vilka videoingången blockerats av en platta, eller på något annat sätt, eller i vilka videogränssnittet kan aktiveras i efterhand som videoingång med hjälp av programvara. Apparaten är likafullt avsedd för inspelning av TV-program eller andra inkommande externa videosignaler.

Videokameror som endast kan spela in bilder tagna av kameran och återge dem med hjälp av en extern televisionsmottagare eller monitor omfattas däremot av undernr 8525 80 91 .

8527

Apparater för mottagning av radiotelefoni, radiotelegrafi eller rundradio, även med inbyggd utrustning för inspelning eller återgivning av ljud eller med inbyggt ur

Beträffande apparater för sändning med inbyggda apparater för mottagning hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 8525 60 00 .

8527 12 10
  och
  8527 12 90

Radiokassettbandspelare av fickformat

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8519 81 15 .

8527 13 10

Med laseravläsningssystem

Detta undernummer omfattar rundradiomottagare som är kombinerade med ljudinspelnings- eller ljudåtergivningsutrustning med ett laseravläsningssystem och som även kan vara kombinerade med annan ljudinspelnings- eller ljudåtergivningsutrustning (t.ex. av kassettyp) eller med ett ur.

Detta undernummer omfattar även apparater för ljudåtergivning, så kallade MP3-spelare, som använder optiska medier och innehåller anordningar som därefter kan aktiveras för mottagning av radiosändningssignaler genom programvara.

8527 13 99

Andra

De förklarande anmärkningarna till undernr 8527 13 10 gäller i tillämpliga delar.

8527 21 20

Med laseravläsningssystem

De förklarande anmärkningarna till undernr 8527 13 10 gäller i tillämpliga delar.

8527 21 70

Med laseravläsningssystem

De förklarande anmärkningarna till undernr 8527 13 10 gäller i tillämpliga delar.

8527 91 11
  till
  8527 91 99

Med inbyggd utrustning för inspelning eller återgivning av ljud

Stereoanläggningar (hi-fi-anläggningar) med inbyggd radiomottagare, som föreligger i satser för försäljning i detaljhandeln bestående av moduler i separata höljen, t.ex. i kombination med en cd-spelare, en kassettbandspelare, en förstärkare med utjämnare, omfattas alltid av dessa undernummer eftersom radiomottagaren ger artiklarna deras huvudsakliga karaktär.

8527 91 11
  och
  8527 91 19

Med en eller flera inbyggda högtalare i samma hölje

Dessa undernummer omfattar apparater som inte har löstagbara högtalare.

Undernumren omfattar däremot inte apparater med löstagbara högtalare som kan sättas fast med hjälp av särskilda anordningar (undernr 8527 91 35 , 8527 91 91 eller 8527 91 99 ).

8527 91 35
  till
  8527 91 99

Andra

Om högtalare för stereoanläggningar (hi-fi-anläggningar) är särskilt konstruerade för och förpackade tillsammans med satsernas andra komponenter omfattas de av dessa undernummer.

8527 91 35

Med laseravläsningssystem

De förklarande anmärkningarna till undernr 8527 13 10 gäller i tillämpliga delar.

8528

Monitorer och projektorer utan inbyggd televisionsmottagare; televisionsmottagare, även med inbyggd rundradiomottagare eller inbyggd utrustning för inspelning eller återgivning av ljud eller videosignaler

Videoövervakningssystem bestående av ett begränsat antal televisionskameror och en videomonitor omfattas i enlighet med den allmänna bestämmelsen 3 c för tolkning av Kombinerade nomenklaturen av detta nummer när de ingår i en sats för försäljning i detaljhandeln.

Komponenterna i sådana videoövervakningssystem skall klassificeras separat när systemen inte ingår i en sats för försäljning i detaljhandeln (se de förklarande anmärkningarna till HS, avdelning XVI, Allmänna anvisningar, punkt VII).

Detta nummer omfattar inte elektronisk läsutrustning för synskadade (se de förklarande anmärkningarna till undernr 8543 70 90 ).

8528 62 00
  till
  8528 69 80

Projektorer

Dessa undernummer omfattar inte produkter som består av en projektor och en bildskärm i samma hölje (undernr 8528 52 10 till 8528 59 00 eller, om en televisionsmottagare är inbyggd, undernr 8528 72 10 ).

8528 71 11
  till
  8528 71 19

Videotuners

Dessa undernummer omfattar apparater som är utrustade med en videotuner som förvandlar högfrekvenstelevisionssignaler till signaler som kan användas av apparater för videoinspelning eller video- återgivning eller monitorer.

Dessa apparater är utrustade med väljarkretsar som används för att ställa in bestämda kanaler eller bärfrekvenser samt demoduleringskretsar. Apparaterna är ibland också utrustade med en avkodaranordning (färg) eller separationskretsar för synkronisering. Apparaterna är i allmänhet konstruerade så att de fungerar med hjälp av en egen antenn eller en centralantennanläggning (distribution via högfrekvenskabel).

Utsignalen kan användas som insignal för monitorer eller apparater för inspelning eller återgivning av videosignaler. Den består av den ursprungliga kamerasignalen (dvs. innan den modulerades för sändning).

Analoga videotuners enligt dessa undernummer kan ha formen av moduler som innehåller, åtminstone, radiofrekvenskretsar (RF-block), mellanfrekvenskretsar (IF-block) och demoduleringskretsar (DEM-block) där utsignalen är en separat audio- och en sammansatt videosignal (CVBS-signal).

Digitala videotuners enligt dessa undernummer kan ha formen av moduler som innehåller, åtminstone, RF-block, IF-block, DEM-block och en MPEG-dekoder för digital television, där utsignalen är en separat audiosignal och digital videosignal.

Moduler som innehåller både en analog och en digital videotunerdel omfattas av dessa undernummer när en av beståndsdelarna klassificeras som en komplett eller färdigarbetad videotuner enligt den allmänna bestämmelsen 2 a för tolkning av Kombinerade nomenklaturen.

En modul som inte uppfyller ovanstående krav ska klassificeras som en del enligt nr 8529 .

8528 71 11

Sammansatta elektroniska komponenter som skall monteras i en maskin för automatisk databehandling

Beträffande definitionen av begreppen ”sammansatta elektroniska komponenter” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8528 72 10

Televisionsprojektorer

Detta undernummer inbegriper projektorer med inbyggd televisionsmottagare. Projektorerna projicerar bilden på en bildskärm med hjälp av ett optiskt system. De kan använda katodstrålerör eller flata bildskärmar (t.ex. DMD, LCD eller plasma).

Projektionsskärmen kan antingen ingå i samma hölje som televisionsmottagaren eller vara separat.

8528 72 30

Med inbyggt bildrör

Detta undernummer omfattar bl.a. apparater med tuner och monitorfunktioner i samma hölje och med möjlighet att samtidigt använda vissa delar av båda funktionerna. Televisionsmottagare för användning i hem tillhör i allmänhet denna typ.

Med skärmens diagonalmått förstås den aktiva delen av bildröret mätt i rät linje.

8529

Delar som är lämpliga att användas uteslutande eller huvudsakligen till apparater enligt nr 8525
  –
  8528

8529 90 20
  till
  8529 90 97

Andra slag

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Skaltavlor. |
| --- | --- |

1.

Skaltavlor.

| 2. | Avstämningsenheter. |
| --- | --- |

2.

Avstämningsenheter.

| 3. | Bländare för televisionskameror. |
| --- | --- |

3.

Bländare för televisionskameror.

| 4. | Så kallade PAL-SECAM-adaptrar, vilket är avkodarkort (tryckta kretskort försedda med elektriska komponenter) för senare inbyggnad i televisionsmottagare som är konstruerade för att ta emot PAL-signaler, så att apparaterna också kan ta emot SECAM-signaler. |
| --- | --- |

4.

Så kallade PAL-SECAM-adaptrar, vilket är avkodarkort (tryckta kretskort försedda med elektriska komponenter) för senare inbyggnad i televisionsmottagare som är konstruerade för att ta emot PAL-signaler, så att apparaterna också kan ta emot SECAM-signaler.

Undernumren omfattar inte vågledare (klassificeras som rör efter materialets beskaffenhet).

8529 90 41
  och
  8529 90 49

Skåp och lådor

”Skåp och lådor” omfattar höljen som inte försetts med elektriska eller elektroniska komponenter (kretskort, högtalare, kablar, etc.).

”Skåp och lådor” som försetts med elektriska eller elektroniska komponenter omfattas inte (t.ex. undernr 8529 90 92 eller 8529 90 97 ).

Delar till ”skåp och lådor” omfattas inte av dessa undernummer.

8529 90 65

Sammansatta elektroniska komponenter

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8529 90 92

För televisionskameror enligt nr 8525 80 11
  och
  8525 80 19
  och för apparater enligt nr 8527
  och
  8528

Detta undernummer omfattar ”LCD-moduler”, som består av ett TFT-skikt (tunnfilmstransistor) av flytande kristaller inneslutet mellan två skivor eller plattor av glas eller plast, inte kombinerade med pekskärmsfunktioner, och som används för tillverkning av monitorer och/eller televisionsmottagare enligt nr 8528 .

Modulerna är utrustade med en eller flera tryckta eller integrerade kretsar, med styrelektronik uteslutande för pixeladressering. De är inte utrustade med elektronik (t.ex. en videoomvandlare eller en ”scaler”) för videobearbetning.

Modulerna kan vara utrustade med en enhet för bakgrundsbelysning och/eller växelriktare.

Detta undernummer omfattar inte anordningar med flytande kristaller, bestående av ett skikt med flytande kristaller inneslutet mellan två skivor eller plattor av glas eller plast, även med elektriska anslutningskontakter (dvs. för strömförsörjning), vilka presenteras i standardformat eller i särskilt avpassade former (undernr 9013 80 20 ).

8531

Elektriska signalapparater, akustiska eller visuella (t.ex. ringklockor, sirener, signaltablåer samt tjuvlarms- och brandlarmsapparater), andra än apparater enligt nr 8512
  eller
  8530

8531 10 30
  och
  8531 10 95

Tjuvlarmsapparater, brandlarmsapparater o.d.

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8531 , tredje stycket, E.

Dessa undernummer omfattar inte tjuvlarmsapparater av sådant slag som används i motorfordon (undernr 8512 30 10 ).

8531 20 20
  till
  8531 20 95

Signaltablåer med flytande kristaller (LCD) eller lysdioder (LED)

Dessa undernummer omfattar bl.a. lysdiodsindikeringar som huvudsakligen används som numeriska eller alfanumeriska signaler eller signaltablåer och som t.ex. består av celler eller flera lysdioder. Varje tecken innehåller ett visst antal lysdioder i form av diskreta komponenter eller komponenter monterade på en enda mikrokrets. Dessa anordningar är monterade på ett kretskort med en drivkrets/avkodare. Varje siffra eller sammanställning av siffror är täckta med genomskinligt material som förstärker intensiteten hos de ljuspunkter som dioderna alstrar för att bilda siffror eller bokstäver motsvarande den insignal som kretsen tagit emot.

8531 90 00

Delar

Detta undernummer omfattar stöldbrickor (av den typ som består av en diod och en antenn, så kallade ”mikrovågsbrickor” (microwave tags) eller av den typ som består av ett mikrochip med en resonanskrets, så kallade ”frekvensdelningsbrickor” (frequency division tags)) som fästs på varor och som, när de kommer inom signalfältet för ett tjuvlarmssystem (av en typ som omfattas av undernummer 8531 10 ) som är installerat vid en butiksutgång, aktiverar systemets mottagarelektronik och utlöser larm.

Detta undernummer omfattar även brickor som kombinerar två olika tekniker, som t.ex. akustomagnetisk teknik kombinerad med mikrovågsteknik eller akusto-magnetisk teknik kombinerad med radiofrekvensteknik.

Detta undernummer omfattar dock inte:

| — | brickor/etiketter som består av en tråd, en remsa eller en kombination av två remsor, så kallade ”magnetbrickor”, eller ”AM-etiketter” av magnetiska material, avsedda att användas inom kontrollområdet för ett EAS-system (Electronic Article Surveillance system ) (nr 8505 ); |
| --- | --- |

—

brickor/etiketter som består av en tråd, en remsa eller en kombination av två remsor, så kallade ”magnetbrickor”, eller ”AM-etiketter” av magnetiska material, avsedda att användas inom kontrollområdet för ett EAS-system (Electronic Article Surveillance system ) (nr 8505 );

| — | brickor med en eller flera inbäddade elektroniska integrerade kretsar i form av chip, och en antenn, men utan andra aktiva eller passiva kretselement (”smartkort”), så kallade RFID-brickor (radiofrekvensidentifiering) (undernr 8523 52 ); |
| --- | --- |

—

brickor med en eller flera inbäddade elektroniska integrerade kretsar i form av chip, och en antenn, men utan andra aktiva eller passiva kretselement (”smartkort”), så kallade RFID-brickor (radiofrekvensidentifiering) (undernr 8523 52 );

| — | brickor som innehåller en eller flera elektroniska integrerade kretsar i form av chip med en inbäddad antenn och en eller flera kondensatorer, men inga andra aktiva eller passiva kretselement (undernr 8523 59 ); |
| --- | --- |

—

brickor som innehåller en eller flera elektroniska integrerade kretsar i form av chip med en inbäddad antenn och en eller flera kondensatorer, men inga andra aktiva eller passiva kretselement (undernr 8523 59 );

| — | brickor/etiketter i form av tryckta kretsar (se anmärkning 6 till kapitel 85), så kallade ”radiofrekvensetiketter” (nr 8534 00 ). |
| --- | --- |

—

brickor/etiketter i form av tryckta kretsar (se anmärkning 6 till kapitel 85), så kallade ”radiofrekvensetiketter” (nr 8534 00 ).

8534 00

Tryckta kretsar

Detta nummer omfattar bl.a.:

| 1. | pappersetiketter i form av tryckta kretsar för att förhindra stöld, av exempelvis biblioteksböcker, |
| --- | --- |

1.

pappersetiketter i form av tryckta kretsar för att förhindra stöld, av exempelvis biblioteksböcker,

| 2. | böjliga elektriska ledare i form av tryckta kretsar. |
| --- | --- |

2.

böjliga elektriska ledare i form av tryckta kretsar.

8536

Elektriska apparater och andra artiklar för brytning, omkoppling eller skyddande av elektriska kretsar eller för åstadkommande av anslutning till eller förbindelse i elektriska kretsar (t.ex. strömställare, reläer, smältsäkringar, stötvågsfilter, stickproppar, uttag, lamphållare och andra kopplingsanordningar samt kopplingsdosor), för en driftspänning av högst
  1 000  V; kopplingsdon för optiska fibrer eller för knippen eller kablar av optiska fibrer

Förutom de apparater som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8536 , omfattar detta nummer bl.a.:

| 1. | Kopplingsstativ för telefonstationer. |
| --- | --- |

1.

Kopplingsstativ för telefonstationer.

| 2. | Korsnings- eller förgreningsplintar för luftledningar till spårvagnar. |
| --- | --- |

2.

Korsnings- eller förgreningsplintar för luftledningar till spårvagnar.

| 3. | Anslutningsplintar för elmotorer. |
| --- | --- |

3.

Anslutningsplintar för elmotorer.

| 4. | Kommutatorer för transformatorer med flera uttag. |
| --- | --- |

4.

Kommutatorer för transformatorer med flera uttag.

| 5. | Anslutningsdelar för ackumulatorelement. |
| --- | --- |

5.

Anslutningsdelar för ackumulatorelement.

| 6. | Så kallade induktiva beröringsfria lägeskopplare, dvs. elektroniska strömställare innehållande en induktionsspole med fri strålning för aktivering (slutning) av strömställaren utan fysisk kontakt när ett metallföremål kommer in i spolens ströfält. Sådana strömställare används t.ex. i verktygsmaskiner, transportband och vågar i stället för mekaniska elektriska ändlägebrytare. |
| --- | --- |

6.

Så kallade induktiva beröringsfria lägeskopplare, dvs. elektroniska strömställare innehållande en induktionsspole med fri strålning för aktivering (slutning) av strömställaren utan fysisk kontakt när ett metallföremål kommer in i spolens ströfält. Sådana strömställare används t.ex. i verktygsmaskiner, transportband och vågar i stället för mekaniska elektriska ändlägebrytare.

| 7. | Strömställare monterade tillsammans med en ljusstyrkeregulator (dimmer) i samma hölje. Med dessa apparater kan nätanslutna lampor inte bara tändas och släckas utan deras ljusstyrka kan också regleras steglöst. |
| --- | --- |

7.

Strömställare monterade tillsammans med en ljusstyrkeregulator (dimmer) i samma hölje. Med dessa apparater kan nätanslutna lampor inte bara tändas och släckas utan deras ljusstyrka kan också regleras steglöst.

| 8. | Så kallade kontaktplattor för anslutning av elektriska kretsar. De består av två elastiska plastfolier som är anbringade ovanpå varandra och i vilka ett stort antal elektriskt ledande kontaktpunkter av silikongummi är inneslutna med regelbundna mellanrum. Dessa kontaktplattor monteras t.ex. under knappsatsen på telefonapparater. När en knapp trycks ned kommer motsvarande kontaktpunkter på folierna i beröring med varandra och etablerar därigenom elektrisk kontakt. |
| --- | --- |

8.

Så kallade kontaktplattor för anslutning av elektriska kretsar. De består av två elastiska plastfolier som är anbringade ovanpå varandra och i vilka ett stort antal elektriskt ledande kontaktpunkter av silikongummi är inneslutna med regelbundna mellanrum. Dessa kontaktplattor monteras t.ex. under knappsatsen på telefonapparater. När en knapp trycks ned kommer motsvarande kontaktpunkter på folierna i beröring med varandra och etablerar därigenom elektrisk kontakt.

| 9. | Elektroniska strömställare som utan fysisk kontakt sluter eller öppnar en krets med hjälp av halvledarkomponenter (t.ex. transistorer, tyristorer, integrerade kretsar). |
| --- | --- |

9.

Elektroniska strömställare som utan fysisk kontakt sluter eller öppnar en krets med hjälp av halvledarkomponenter (t.ex. transistorer, tyristorer, integrerade kretsar).

Undernumret omfattar däremot inte följande:

| a) | Isolering och mantling till elledningar (i allmänhet nr 7326 ). |
| --- | --- |

a)

Isolering och mantling till elledningar (i allmänhet nr 7326 ).

| b) | Trafikövervakningsutrustning för järnvägar och andra kommunikationsvägar (nr 8530 ). |
| --- | --- |

b)

Trafikövervakningsutrustning för järnvägar och andra kommunikationsvägar (nr 8530 ).

8536 50 11

Tryckknappsströmbrytare

Detta undernummer omfattar inte beröringsströmbrytare (undernr 8536 50 19 ).

8536 69 10
  till
  8536 69 90

Andra

Dessa undernummer omfattar elektromekaniska stickproppar (s.k. hankontaktdon) och uttag (s.k. honkontaktdon) som medger anslutning mellan t.ex. apparater, kablar och kretskort.

Anslutningsdonen kan vara försedda med en stickpropp eller ett uttag på varje sida eller med en stickpropp eller ett uttag på ena sidan och ett annat kontaktdon på andra sidan (t.ex. pressförbindningar, klämmor, fastlödda eller av skruvtyp), se exemplen i bilderna 1 och 2.

Bild 1:

På ena sidan är kabeln ansluten till anslutningsdonet med hjälp av en pressförbindning eller en klämma. På andra sidan sker anslutningen genom att hon- och hankontaktdonen kopplas samman.

Image 87

Bild 2:

På ena sidan är kabeln ansluten till anslutningsdonet med hjälp av en pressförbindning eller en klämma. På andra sidan sker anslutningen genom koppling till honkontaktdonet. Dessutom är detta anslutningsdon försett med en ytterligare anslutning i form av ett hankontaktdon.

Dessa undernummer omfattar också anslutningsdon som består av en stickpropp och ett uttag (två delar). Stickproppen och uttaget har varsitt uttag och ytterligare ett kontaktdon.

Image 88

Dessa undernummer omfattar inte anslutnings- eller kontaktkomponenter med vilka en elektrisk anslutning endast kan skapas på annat sätt (t.ex. pressförbindnings-, skruv-, löd- eller klämkontakter). De omfattas av undernr 8536 90 (se exemplen i bilderna 3–7).

Stickproppar och uttag, gängade invändigt eller utvändigt, ingår.

Bilderna 3 och 4:

På ena sidan är kabeln ansluten till anslutningsdonet med hjälp av en pressförbindning eller en klämma. På andra sidan sker anslutningen med hjälp av en skruv eller bult och mutter.

Image 89

Bilderna 5, 6 och 7:

Den elektriska anslutningen sker inte genom instickning. Det finns inga han- eller honkontaktdon. Den elektriska anslutningen sker genom skruvning eller med klämma.

Image 90

8536 69 10

För koaxialkablar

Detta undernummer omfattar endast stickproppar och uttag som används för koaxialanslutningar (se exemplen i bilderna 1–6).

Image 91

Bild 5

Gängad koaxialstickpropp

Image 92

Bild 6

Koaxialadapter

Image 93

8536 69 30

För tryckta kretsar

Detta undernummer omfattar stickproppar och uttag där åtminstone ena sidan är avsedd att monteras direkt på ett kretskort eller böjbart kretskort (se exemplen nedan).

Image 94

| 1:) | Denna USB-kontakt är inte avsedd att monteras direkt på ett kretskort och omfattas därför inte av detta nummer. |
| --- | --- |

1:)

Denna USB-kontakt är inte avsedd att monteras direkt på ett kretskort och omfattas därför inte av detta nummer.

| 2:) | Detta USB-uttag är avsett att monteras direkt på ett kretskort och omfattas därför av detta nummer. |
| --- | --- |

2:)

Detta USB-uttag är avsett att monteras direkt på ett kretskort och omfattas därför av detta nummer.

Image 95

| 1:) | Detta anslutningsdon är inte avsett att monteras direkt på ett kretskort och omfattas därför inte av detta nummer. |
| --- | --- |

1:)

Detta anslutningsdon är inte avsett att monteras direkt på ett kretskort och omfattas därför inte av detta nummer.

| 2:) | Detta anslutningsdon är avsett att monteras direkt på ett kretskort och omfattas därför av detta nummer. |
| --- | --- |

2:)

Detta anslutningsdon är avsett att monteras direkt på ett kretskort och omfattas därför av detta nummer.

8536 70 00

Kopplingsdon för optiska fibrer eller för knippen eller kablar av optiska fibrer

Se anmärkning 6 till detta kapitel.

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8536 , IV.

8536 90 01

Monteringsfärdiga element för elektriska kretsar

Detta undernummer omfattar bl.a. monteringsfärdiga element för överföring av elektricitet. Sådana element ger en viss utrymmesmässig flexibilitet beträffande krafttillförseln till lampor och eldrivna maskiner och utrustning. Strömförsörjningen sker via kläm- eller glidkontakter.

Typiska användningsområden visas i nedanstående illustrationer:

Image 96

Image 97

8536 90 10

Kopplingar och kontaktelement för ledningar och kablar

Detta undernummer omfattar alla terminalanordningar som är anslutna till änden av ledningar och kablar för att skapa en elektrisk anslutning på annat sätt än genom en stickproppsanslutning (t.ex. pressförbindnings-, skruv-, löd- eller klämkontakter).

8537

Tavlor, paneler, hyllor, bänkar, skåp o.d., utrustade med två eller flera apparater enligt nr 8535
  eller
  8536
  och avsedda att tjänstgöra som elektriska manöver eller kopplingsorgan, inbegripet sådana tavlor etc. som innehåller instrument eller apparater enligt kapitel 90 och numeriska styrorgan, dock inte kopplingsanordningar enligt nr 8517

Detta nummer omfattar kombinationer av identiska apparater enligt nr 8536 (t.ex. ljusströmbrytare) som är monterade i någon form av hållare (t.ex. en panel eller ett skåp).

8537 10 91

Styrsystem med programmerbara minnen

Detta undernummer omfattar bl.a. styrskåp med inbyggt programmerbart minne för elektrisk styrning av maskiner. De är inte bara försedda med utrustning enligt nr 8535 eller 8536 (t.ex. reläer) utan också med t.ex. transistorer eller dubbelriktade tyristorer (triacs) enligt nr 8541 , som fungerar som elkopplare och som, förutom dessa kopplingselement, också har inbyggda mikroprocessorer (t.ex. för logikfunktionen och för styrning av in- och utgångar), gränssnitt och en strömförsörjningsenhet (nätdel).

8537 10 98

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Enheter för fjärrstyrning av videobandspelare via kabel. De består av elektriska manövertavlor (med tryckknappsströmbrytare och andra elektriska komponenter monterade på en platta) som används för att via en anslutningskabel utföra alla den anslutna videobandpelarens funktioner. |
| --- | --- |

1.

Enheter för fjärrstyrning av videobandspelare via kabel. De består av elektriska manövertavlor (med tryckknappsströmbrytare och andra elektriska komponenter monterade på en platta) som används för att via en anslutningskabel utföra alla den anslutna videobandpelarens funktioner.

| 2. | Elektriska manöveranordningar för varuautomater. De består av en manövertavla som förutom reläer och strömbrytare är försedd med triacs och integrerade kretsar. |
| --- | --- |

2.

Elektriska manöveranordningar för varuautomater. De består av en manövertavla som förutom reläer och strömbrytare är försedd med triacs och integrerade kretsar.

Undernumret omfattar inte följande:

| a) | Elektriska manöveranordningar under benämningen ”joysticks” enligt definitionen i anmärkning 5 C till kapitel 84 (nr 8471 ). |
| --- | --- |

a)

Elektriska manöveranordningar under benämningen ”joysticks” enligt definitionen i anmärkning 5 C till kapitel 84 (nr 8471 ).

| b) | Trådlösa fjärrstyrningsanordningar med infraröda strålar för televisionsmottagare, videobandspelare och annan elektrisk utrustning (nr 8543 ). |
| --- | --- |

b)

Trådlösa fjärrstyrningsanordningar med infraröda strålar för televisionsmottagare, videobandspelare och annan elektrisk utrustning (nr 8543 ).

8538

Delar som är lämpliga att användas uteslutande eller huvudsakligen till apparater eller andra artiklar enligt nr 8535
  ,
  8536
  eller
  8537

8538 90 11

Sammansatta elektroniska komponenter

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8538 90 91

Sammansatta elektroniska komponenter

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8443 99 10 .

8539

Elektriska glödlampor och gasurladdningslampor, inbegripet s.k. sealed beam lamp units, samt lampor för ultraviolett eller infrarött ljus; båglampor; lysdiodlampor (LED-lampor)

Med undantag av vissa speciellt utrustade eller monterade båglampor (se de förklarande anmärkningarna till undernr 8539 41 00 och 8539 49 00 ) omfattar detta nummer endast de egentliga lamporna och rören samt de identifierbara delarna till dessa enligt anmärkning 2 b till avdelning XVI.

Apparater utrustade med sådana lampor (bestående t.ex. av en enkel reflektor med hållare eller stöd) klassificeras efter beskaffenhet som t.ex. belysningsarmatur (nr 9405 ), värmeutrustning (t.ex. nr 7321 ) eller medicinsk utrustning (nr 9018 ).

8539 21 30
  till
  8539 29 98

Andra glödlampor, med undantag av lampor för ultraviolett eller infrarött ljus

Dessa undernummer omfattar inte följande:

| a) | Motståndslampor med koltråd och variabla motståndslampor med järntråd i väte (nr 8533 ). |
| --- | --- |

a)

Motståndslampor med koltråd och variabla motståndslampor med järntråd i väte (nr 8533 ).

| b) | Elektriska ljuskedjor av avpassad längd med ett bestämt antal dekorativa lampor, som huvudsakligen används som julgransprydnad (nr 9405 ). |
| --- | --- |

b)

Elektriska ljuskedjor av avpassad längd med ett bestämt antal dekorativa lampor, som huvudsakligen används som julgransprydnad (nr 9405 ).

8539 31 10
  till
  8539 39 80

Gasurladdningslampor, andra än sådana för ultraviolett ljus

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Xenonrör. |
| --- | --- |

1.

Xenonrör.

| 2. | Spektrala urladdningslampor. |
| --- | --- |

2.

Spektrala urladdningslampor.

| 3. | Glimlampor. |
| --- | --- |

3.

Glimlampor.

| 4. | Teckenindikatorrör. |
| --- | --- |

4.

Teckenindikatorrör.

8539 41 00
  och
  8539 49 00

Lampor för ultraviolett eller infrarött ljus; båglampor

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Lampor och rör för ultraviolett ljus. Förutom de användningsområden som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8539 , D, första stycket kan följande nämnas:






  a) | Fotokopiering. |
| --- | --- | --- |

1.

Lampor och rör för ultraviolett ljus. Förutom de användningsområden som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8539 , D, första stycket kan följande nämnas:

a)

Fotokopiering.

| b) | Vitaminisering. |
| --- | --- |

b)

Vitaminisering.

| c) | Sterilisering. |
| --- | --- |

c)

Sterilisering.

| d) | Fotokemi. |
| --- | --- |

d)

Fotokemi.

| e) | Framställning av ozon. |
| --- | --- |

e)

Framställning av ozon.

| 2. | Lampor och rör för infrarött ljus. Förutom de användningsområden som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8539 , D, andra stycket kan följande nämnas:






  a) | Rumsuppvärmning. |
| --- | --- | --- |

2.

Lampor och rör för infrarött ljus. Förutom de användningsområden som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8539 , D, andra stycket kan följande nämnas:

a)

Rumsuppvärmning.

| b) | Utrustning för infraröda sändare (t.ex. i stöldskyddsanläggningar). |
| --- | --- |

b)

Utrustning för infraröda sändare (t.ex. i stöldskyddsanläggningar).

| c) | Vetenskaplig forskning (t.ex. spektralanalys). |
| --- | --- |

c)

Vetenskaplig forskning (t.ex. spektralanalys).

| 3. | Båglampor enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8539 , E.
  Båglampor med kolelektroder används t.ex. i kinoprojektorer enligt nr 9007 eller i dokumentkopieringsutrustning. |
| --- | --- |

3.

Båglampor enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8539 , E.

Båglampor med kolelektroder används t.ex. i kinoprojektorer enligt nr 9007 eller i dokumentkopieringsutrustning.

Undernr 8539 41 00 omfattar bl.a. elektriska båglampor utrustade med särskilda hållare samt svängbar belysningsarmatur bestående av en eller flera båglampor monterade på ett rörligt stativ och huvudsakligen avsedd att användas i foto- eller filmateljéer.

Undernumren omfattar inte följande:

| a) | Lysdioder (nr 8541 ). |
| --- | --- |

a)

Lysdioder (nr 8541 ).

| b) | Elektroluminiscenta anordningar, i allmänhet i form av band, plattor eller tavlor, baserade på elektroluminiscenta ämnen (t.ex. zinksulfid) mellan två lager ledande material (nr 8543 ). |
| --- | --- |

b)

Elektroluminiscenta anordningar, i allmänhet i form av band, plattor eller tavlor, baserade på elektroluminiscenta ämnen (t.ex. zinksulfid) mellan två lager ledande material (nr 8543 ).

8539 90 10
  och
  8539 90 90

Delar

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Socklar till elektriska glödlampor och urladdningslampor. |
| --- | --- |

1.

Socklar till elektriska glödlampor och urladdningslampor.

| 2. | Spiraler av volframtrådar, skurna i längder och färdiga för montering. |
| --- | --- |

2.

Spiraler av volframtrådar, skurna i längder och färdiga för montering.

| 3. | Metallelektroder för urladdningslampor och -rör. |
| --- | --- |

3.

Metallelektroder för urladdningslampor och -rör.

| 4. | Delar av glas (med undantag av isoleringsdelar enligt undernr 8547 90 00 ) för montering inuti lampor eller rör. |
| --- | --- |

4.

Delar av glas (med undantag av isoleringsdelar enligt undernr 8547 90 00 ) för montering inuti lampor eller rör.

| 5. | Fästen för glödtrådar. |
| --- | --- |

5.

Fästen för glödtrådar.

8540

Elektronrör (glödkatodrör, kallkatodrör och fotokatodrör), t.ex. rör med vakuum, rör fyllda med ånga eller gas, rör för kvicksilverströmriktare, katodstrålerör och rör för televisionskameror

8540 11 00

För färgtelevision

Detta undernummer omfattar de katodstrålerör som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8540 , fjärde stycket, 2 och som uppfyller nedanstående villkor:

| 1. | Spaltmask. |
| --- | --- |

1.

Spaltmask.

| 2. | Avstånd mellan två linjer av samma färg, mitt på skärmen, minst 0,4 mm.
  Beträffande bildskärmens diagonalmått hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 8528 72 30 . |
| --- | --- |

2.

Avstånd mellan två linjer av samma färg, mitt på skärmen, minst 0,4 mm.

Beträffande bildskärmens diagonalmått hänvisas till de förklarande anmärkningarna till undernr 8528 72 30 .

8540 60 00

Andra katodstrålerör

Detta undernummer omfattar de katodstrålerör som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8540 , fjärde stycket, 2 d, med undantag av dem som omfattas av undernr 8540 11 och 8540 12 .

8540 71 00
  och
  8540 79 00

Mikrovågsrör (t.ex. magnetroner, klystroner, vandringsvågsrör och carcinotroner), andra än rör med styrgaller

Dessa undernummer omfattar de rör som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8540 , fjärde stycket, 4.

Undernumren omfattar inte Geiger-Müller-rör (undernr 9030 90 00 ).

8540 81 00
  och
  8540 89 00

Andra rör

Förutom de likriktarrör som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8540 , fjärde stycket, 1, omfattar dessa undernummer fanotroner, tyratroner, ignitroner och högspänningslikriktarrör för röntgenutrustning.

8541

Dioder, transistorer och liknande halvledarkomponenter eller halvledarelement; ljuskänsliga halvledarkomponenter eller halvledarelement, inbegripet fotoelektromotoriska celler, även sammanfogade till moduler eller monterade i paneler; lysdioder (LED); monterade piezoelektriska kristaller

8541 40 90

Andra

Detta nummer omfattar fotoelektromotoriska celler, sammanfogade till moduler eller monterade i paneler, inbegripet förbikopplingsdioder (men inte spärrdioder). Förbikopplingsdioderna är inte element som levererar energi direkt till t.ex. en motor (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8501 och 8541 ).

8541 90 00

Delar

Förutom de delar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8541 omfattar detta undernummer bl.a.:

| 1. | Hållare och kapslar till piezoelektriska kristaller. |
| --- | --- |

1.

Hållare och kapslar till piezoelektriska kristaller.

| 2. | Kapslar av metall, steatit och liknande, för monterade halvledare. |
| --- | --- |

2.

Kapslar av metall, steatit och liknande, för monterade halvledare.

Undernumret omfattar inte följande:

| a) | Anslutningsdon som leder strömmen mellan stift (eller kontakter) och elektroder (nr 8536 ). |
| --- | --- |

a)

Anslutningsdon som leder strömmen mellan stift (eller kontakter) och elektroder (nr 8536 ).

| b) | Delar av grafit (undernr 8545 90 90 ). |
| --- | --- |

b)

Delar av grafit (undernr 8545 90 90 ).

8542

Elektroniska integrerade kretsar

Detta nummer omfattar bl.a. utbytbara förprogrammerade minnesmoduler i form av integrerade monolitkretsar för elektroniska översättningsapparater enligt undernr 8470 10 00 och 8543 70 10 .

Detta nummer omfattar inte skivor (ibland betecknade som plattor (wafers)) som för att användas inom elektroniken består av dopade kemiska ämnen, även polerade eller epitaxiskt belagda, förutsatt att de inte har genomgått selektiv dopning eller diffundering för att skapa diskreta zoner (nr 3818 00 )

8542 31 11
  till
  8542 31 90

Processorer och styrenheter, även kombinerade med minnen, omformare, logikkretsar, förstärkare, ur- och tidsinställningskretsar eller andra kretsar

Dessa undernummer omfattar:

| 1. | Mikroprocessorer, som även benämns mikroprocessenheter (MPU) är integrerade kretsar som kan definieras som organ som utför primärfunktionerna i fråga om instruktioner, exekvering och systemstyrning. De viktigaste komponenterna är följande:






  — | Aritmetisk-logisk enhet (ALU). |
| --- | --- | --- |

1.

Mikroprocessorer, som även benämns mikroprocessenheter (MPU) är integrerade kretsar som kan definieras som organ som utför primärfunktionerna i fråga om instruktioner, exekvering och systemstyrning. De viktigaste komponenterna är följande:

—

Aritmetisk-logisk enhet (ALU).

| — | Instruktionsavkodare och programräknare. |
| --- | --- |

—

Instruktionsavkodare och programräknare.

| — | Styrenhet. |
| --- | --- |

—

Styrenhet.

| — | In-utenhet (I/O-enhet), för kommunikation med andra organ. |
| --- | --- |

—

In-utenhet (I/O-enhet), för kommunikation med andra organ.

En mikroprocessor fungerar endast om ett externminne eller annat organ används förutom internminnet.

De kan innehålla ett eller flera mikroprogramminnen (RAM eller ROM) med hjälp av vilka mikroinstruktioner kan laddas in eller lagras så att antalet primärinstruktioner i styrenheten ökas.

Det mikroprogrammerade läsminnet som kan finnas i en mikroprocessor är avsett för lagring av binära basinstruktioner och ska inte anses som ett verkligt programminne som lagrar de instruktioner som ska verkställas.

Dessa produkter kan innehålla ett instruktionsbuffertminne eller styrprocessorfunktioner.

Detta undernummer omfattar även mikroprocessorer som är avsedda för en bestämd tillämpning, baserade på ”helt specialanpassade”, ”grindmatris-” eller ”standardcell”-kretsar.

Mikroprocessorernas kapacitet är längden på varje ord (t.ex. 8, 16 eller 32 bit) som aritmetikenhetens ackumulator kan behandla i en enda mikroinstruktionscykel.

| 2. | Styrprocessorer och mikrodatorer är integrerade kretsar, och ska minst innehålla följande grundläggande komponenter:






  — | En mikroprocessor, som även kallas Micro Processing Unit (MPU). |
| --- | --- | --- |

2.

Styrprocessorer och mikrodatorer är integrerade kretsar, och ska minst innehålla följande grundläggande komponenter:

—

En mikroprocessor, som även kallas Micro Processing Unit (MPU).

| — | Ett programminne (t.ex. RAM, ROM, PROM, EPROM, E2PROM, flash E2PROM) sammankopplat med instruktionsavkodaren och innehållande ett program som definierar en instruktionssekvens. |
| --- | --- |

—

Ett programminne (t.ex. RAM, ROM, PROM, EPROM, E2PROM, flash E2PROM) sammankopplat med instruktionsavkodaren och innehållande ett program som definierar en instruktionssekvens.

| — | Ett dataminne (t.ex. RAM eller E2PROM) som, i motsats till mikroprocessorer, inte är åtkomligt utanför chipset. |
| --- | --- |

—

Ett dataminne (t.ex. RAM eller E2PROM) som, i motsats till mikroprocessorer, inte är åtkomligt utanför chipset.

| — | En extern buss (för data, adresser eller instruktioner). |
| --- | --- |

—

En extern buss (för data, adresser eller instruktioner).

Styrprocessorer programmeras eller kan programmeras för bestämda funktioner och endast för vissa ändamål (t.ex. i televisionsmottagare, videobandspelare eller mikrovågsugnar).

Mikrodatorer kan fungera självständigt (fristående) och används i många olika sammanhang (t.ex. i stordatorer, minidatorer och persondatorer). Mikrodatorer kan programmeras fritt efter användarens behov.

Detta undernummer omfattar även mikroprocessorer som är avsedda för en bestämd tillämpning, baserade på ”helt specialanpassade”, ”grindmatris-” eller ”standardcell”-kretsar.

Mikroprocessorernas kapacitet är längden på varje ord (t.ex. 8, 16 eller 32 bit) som aritmetikenhetens ackumulator kan behandla i en enda mikroinstruktionscykel.

| 3. | Styr- och kontrollkretsar, som är integrerade kretsar med vilka en process eller en maskins (t.ex. en automatisk databehandlingsmaskins) funktion kan påverkas. Styr- och kontrollkretsar (t.ex. för skivminnesenheter, minnen, elmotorer eller katodstrålerör) kan i allmänhet tolka signaler och baserat på tolkningen bestämma i vilken takt och ordning vissa funktioner (t.ex. inmatning, behandling, lagring och utmatning i ett automatiskt databehandlingssystem) ska utföras. |
| --- | --- |

3.

Styr- och kontrollkretsar, som är integrerade kretsar med vilka en process eller en maskins (t.ex. en automatisk databehandlingsmaskins) funktion kan påverkas. Styr- och kontrollkretsar (t.ex. för skivminnesenheter, minnen, elmotorer eller katodstrålerör) kan i allmänhet tolka signaler och baserat på tolkningen bestämma i vilken takt och ordning vissa funktioner (t.ex. inmatning, behandling, lagring och utmatning i ett automatiskt databehandlingssystem) ska utföras.

8542 31 11
  och
  8542 31 19

Produkter enligt anmärkning 9 b) 3 och 4 till detta kapitel

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8542 , III.

8542 32 11
  och
  8542 32 19

Produkter enligt anmärkning 9 b) 3 och 4 till detta kapitel

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8542 , III.

8542 32 45

Statiska direktminnen (S-RAMs) inbegripet direktbuffertminnen (cache-RAMs)

Direktbuffertminnen (cache-RAMs) är statiska direktminnen med snabbare åtkomsttid än primärminnet. Direktbuffertminnen används i allmänhet som temporära buffertminnen för att uppväga tidsskillnaden mellan centralenheten och primärminnet.

8542 32 61
  till
  8542 32 75

Elektriskt raderbara, programmerbara läsminnen (E

  2

  PROMs), inbegripet flash E

  2

  PROMs

E2PROMs är i allmänhet bytevis raderbara minnen.

Flash E2PROMs benämns också flashminnen, flash EPROMs eller flash EEPROMs.

Flashminnen kan vara baserade på EPROM- eller E2PROM-teknik och är elektriskt raderbara, antingen som helhet (volymradering) eller sektorvis (sidvis eller blockvis).

Dessa minnen kan programmeras, läsas och raderas med parallell eller enkel strömförsörjning.

Flashminnen baserade på EPROM-teknik har en matrisstruktur bestående av en transistorcell.

Flashminnen baserade på E2PROM-teknik har en matrisstruktur bestående av två eller flera transistorceller eller av en transistorcell kombinerad med en annan transistor för varje sektor (sida eller block). Den sistnämnda typen skiljer sig ytterligare från minnen baserade på EPROM-teknik genom att de innehåller ett antal karaktäristiska E2PROM-element (t.ex. en kommandouppsättning för E2PROM).

8542 32 90

Andra minnen

Detta undernummer omfatter bl.a. associativa minnen (CAMs) och ferroelektriska minnen.

Associativa minnen (CAMs) är minnen i vilka minnesplatserna identifieras genom minnenas innehåll eller delar av innehållet och inte genom adressering.

Ferroelektriska minnen är permanenta (icke-flyktiga) minnen som framställs genom att kombinera ferroelektriskt material med halvledarmaterial. Det ferroelektriska materialet kan hålla kvar den elektriska polarisationen då inget elektriskt fält är påfört.

Dessa organ är både elektriskt programmerbara och raderbara.

8542 39 11
  till
  8542 39 90

Andra

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Helt specialanpassade logikkretsar, som här definieras av och produceras för en enda användare. I tillverkningsprocessen ingår uppstyrning och placering av celler (logiska grindar) med hjälp av helt specialanpassade diffusionsmasker. Helt specialanpassade logikkretsar är avsedda att utföra produktanpassade funktioner och går under namnet tillämpningsspecifika integrerade kretsar (ASIC). |
| --- | --- |

1.

Helt specialanpassade logikkretsar, som här definieras av och produceras för en enda användare. I tillverkningsprocessen ingår uppstyrning och placering av celler (logiska grindar) med hjälp av helt specialanpassade diffusionsmasker. Helt specialanpassade logikkretsar är avsedda att utföra produktanpassade funktioner och går under namnet tillämpningsspecifika integrerade kretsar (ASIC).

| 2. | Grindkretsar, som är integrerade logikkretsar som består av en fast och regelbunden sammansättning av programmerbara logikelement (transistorceller för t.ex. AND-, NAND-, OR- eller NOR-grindar). Grindkretsar programmeras enligt användarens specifikationer genom sammankoppling av dessa logikelement med hjälp av ett eller flera metalliseringsmönster. |
| --- | --- |

2.

Grindkretsar, som är integrerade logikkretsar som består av en fast och regelbunden sammansättning av programmerbara logikelement (transistorceller för t.ex. AND-, NAND-, OR- eller NOR-grindar). Grindkretsar programmeras enligt användarens specifikationer genom sammankoppling av dessa logikelement med hjälp av ett eller flera metalliseringsmönster.

| 3. | Standardceller, som är integrerade logikkretsar bestående av en användarspecifik sammansättning av fördefinierade delkretsar och fasta delkretsar. Dessa delkretsar kan innehålla alla former av integrerade funktioner (t.ex. en logik- eller minnesfunktion). |
| --- | --- |

3.

Standardceller, som är integrerade logikkretsar bestående av en användarspecifik sammansättning av fördefinierade delkretsar och fasta delkretsar. Dessa delkretsar kan innehålla alla former av integrerade funktioner (t.ex. en logik- eller minnesfunktion).

| 4. | Programmerbara logikkretsar, som består av fasta logikelement. Dessa kretsars slutliga funktion bestäms av användaren, som bränner programmerbara bitar eller elektriskt programmerar förbindelserna mellan logikelementen. |
| --- | --- |

4.

Programmerbara logikkretsar, som består av fasta logikelement. Dessa kretsars slutliga funktion bestäms av användaren, som bränner programmerbara bitar eller elektriskt programmerar förbindelserna mellan logikelementen.

| 5. | Standardlogikkretsar, som är integrerade logikkretsar med mindre än 150 logiska grindar (t.ex. AND-, NAND-, OR-, NOR-grindar). Dessa organ kan ha flera integrerade funktioner eller uppsättningar av identiska och självständiga funktioner. |
| --- | --- |

5.

Standardlogikkretsar, som är integrerade logikkretsar med mindre än 150 logiska grindar (t.ex. AND-, NAND-, OR-, NOR-grindar). Dessa organ kan ha flera integrerade funktioner eller uppsättningar av identiska och självständiga funktioner.

| 6. | Anpassningskretsar, som är integrerade kretsar som fungerar som gränssnitt (t.ex. genom kodomvandling, serie-parallellomvandling eller synkronisering) för sammankoppling av program, integrerade kretsar, kringutrustning eller system med olika egenskaper. |
| --- | --- |

6.

Anpassningskretsar, som är integrerade kretsar som fungerar som gränssnitt (t.ex. genom kodomvandling, serie-parallellomvandling eller synkronisering) för sammankoppling av program, integrerade kretsar, kringutrustning eller system med olika egenskaper.

| 7. | Perifer mikroutrustning består av integrerade kretsar som utför särskilda funktioner för att komplettera mikroprocessorer, styrprocessorer och mikrodatorer och förbättra deras externa kommunikationsfunktioner och styr- och gränssnittsfunktioner.
  Den perifera mikroutrustningens tekniska specifikationer visar tydligt att den står i samband med och är avsedd för en mikroprocessor, styrprocessor eller mikrodator.
  Kommunikationsfunktionerna och styr- och gränssnittsfunktionerna kan bestå av busstyrenheter, minnesstyrenheter (DRAM-styrenheter, minneshanteringsenheter, styrenheter för direktminnesåtkomst) eller styrenheter för gränssnitt till kringutrustning (grafikstyrenheter, styrenheter för lokala datanät, styrenheter för serie-parallellomvandlare, styrenheter för tangentbord, styrenheter för massminnen). |
| --- | --- |

7.

Perifer mikroutrustning består av integrerade kretsar som utför särskilda funktioner för att komplettera mikroprocessorer, styrprocessorer och mikrodatorer och förbättra deras externa kommunikationsfunktioner och styr- och gränssnittsfunktioner.

Den perifera mikroutrustningens tekniska specifikationer visar tydligt att den står i samband med och är avsedd för en mikroprocessor, styrprocessor eller mikrodator.

Kommunikationsfunktionerna och styr- och gränssnittsfunktionerna kan bestå av busstyrenheter, minnesstyrenheter (DRAM-styrenheter, minneshanteringsenheter, styrenheter för direktminnesåtkomst) eller styrenheter för gränssnitt till kringutrustning (grafikstyrenheter, styrenheter för lokala datanät, styrenheter för serie-parallellomvandlare, styrenheter för tangentbord, styrenheter för massminnen).

| 8. | Detta undernummer omfattar bl.a. smarta kraftkretsar, som är integrerade analoga kretsar som kombinerar digitala och analoga kretskonstruktioner (krafttransistorer) för styrning och kontroll av logiska utsignaler och utsignaler för kraft. Dessa kretsar kan också tillhandahålla t.ex. internt skydd mot effektförluster samt felhanterings- och diagnostikfunktioner. |
| --- | --- |

8.

Detta undernummer omfattar bl.a. smarta kraftkretsar, som är integrerade analoga kretsar som kombinerar digitala och analoga kretskonstruktioner (krafttransistorer) för styrning och kontroll av logiska utsignaler och utsignaler för kraft. Dessa kretsar kan också tillhandahålla t.ex. internt skydd mot effektförluster samt felhanterings- och diagnostikfunktioner.

Undernumret omfattar inte programmerbara läsminnen (PROM) (undernr 8542 32 90 ).

8542 39 11
  och
  8542 39 19

Produkter enligt anmärkning 9 b) 3 och 4 till detta kapitel

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8542 , III.

8543

Elektriska maskiner och apparater med självständiga arbetsuppgifter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i detta kapitel

8543 70 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Elektrostatiska anordningar (t.ex. för flockningsmaskiner). |
| --- | --- |

1.

Elektrostatiska anordningar (t.ex. för flockningsmaskiner).

| 2. | Elektroluminiscenta anordningar, i allmänhet i form av band, plattor eller tavlor. |
| --- | --- |

2.

Elektroluminiscenta anordningar, i allmänhet i form av band, plattor eller tavlor.

| 3. | Termoelektriska generatorer, som består av en termostapel som innehåller ett varierande antal termoelement och en värmekälla (t.ex. butangas) och genererar likström genom Seebeckeffekten. |
| --- | --- |

3.

Termoelektriska generatorer, som består av en termostapel som innehåller ett varierande antal termoelement och en värmekälla (t.ex. butangas) och genererar likström genom Seebeckeffekten.

| 4. | Anordningar som eliminerar statisk elektricitet. |
| --- | --- |

4.

Anordningar som eliminerar statisk elektricitet.

| 5. | Avmagnetiseringsapparater. |
| --- | --- |

5.

Avmagnetiseringsapparater.

| 6. | Stötvågsgeneratorer. |
| --- | --- |

6.

Stötvågsgeneratorer.

| 7. | Digitala registreringsapparater för flygdata (färdskrivare, svart låda) i form av en brandsäker, okrossbar elektronisk apparat för fortlöpande registrering av specifika data under flygningen. |
| --- | --- |

7.

Digitala registreringsapparater för flygdata (färdskrivare, svart låda) i form av en brandsäker, okrossbar elektronisk apparat för fortlöpande registrering av specifika data under flygningen.

| 8. | Trådlösa fjärrstyrningsanordningar med infraröda strålar för televisionsmottagare, videobandspelare och annan elektrisk utrustning. |
| --- | --- |

8.

Trådlösa fjärrstyrningsanordningar med infraröda strålar för televisionsmottagare, videobandspelare och annan elektrisk utrustning.

| 9. | Elektriska anordningar för att skapa ljudeffekter och som används som tillbehör till elektriska gitarrer för att frambringa olika effekter (t.ex. dubblering eller förvrängning av ljudet, resonans). De är inte monterade i själva instrumentet utan inkopplade mellan gitarren och effektförstärkaren. |
| --- | --- |

9.

Elektriska anordningar för att skapa ljudeffekter och som används som tillbehör till elektriska gitarrer för att frambringa olika effekter (t.ex. dubblering eller förvrängning av ljudet, resonans). De är inte monterade i själva instrumentet utan inkopplade mellan gitarren och effektförstärkaren.

| 10. | Elektronisk läsutrustning för svårt synskadade. Dessa består av en kamera som läser av originaltexten (t.ex. en tidning eller bok), och en skärm (monitor) vilken återger texten starkt förstorad. |
| --- | --- |

10.

Elektronisk läsutrustning för svårt synskadade. Dessa består av en kamera som läser av originaltexten (t.ex. en tidning eller bok), och en skärm (monitor) vilken återger texten starkt förstorad.

Undernumret omfattar också små elektroniska apparater utan bottenplatta (inbegripet apparater så kallade minidatorer) som kan användas för att bilda ord och meningar som översätts till önskat främmande språk beroende på vilka minnesmoduler som används tillsammans med dessa enheter. De har alfanumerisk tangentbord och rektangulärt fönster. Detta undernummer omfattar däremot inte liknande apparater med räknefunktion (nr 8470 ).

Undernumret omfattar inte följande:

| a) | Elektrostatiska filter och elektromagnetiska vattenrenare (nr 8421 ). |
| --- | --- |

a)

Elektrostatiska filter och elektromagnetiska vattenrenare (nr 8421 ).

| b) | Apparater för behandling av mjölk genom ultraviolett strålning (nr 8434 ). |
| --- | --- |

b)

Apparater för behandling av mjölk genom ultraviolett strålning (nr 8434 ).

| c) | Apparater för ultraljudsrengöring av olika artiklar (särskilt metalldelar) och ultraljudsgivare (nr 8479 ). |
| --- | --- |

c)

Apparater för ultraljudsrengöring av olika artiklar (särskilt metalldelar) och ultraljudsgivare (nr 8479 ).

| d) | Maskiner och apparater för svetsning med ultraljud (nr 8515 ). |
| --- | --- |

d)

Maskiner och apparater för svetsning med ultraljud (nr 8515 ).

| e) | Apparater för ultraviolett bestrålning för medicinska ändamål som också får användas av andra än läkare (nr 9018 ). |
| --- | --- |

e)

Apparater för ultraviolett bestrålning för medicinska ändamål som också får användas av andra än läkare (nr 9018 ).

| f) | Elektriska regulatorer för reglering av elektriska eller icke-elektriska variabler enligt nr 9032 . |
| --- | --- |

f)

Elektriska regulatorer för reglering av elektriska eller icke-elektriska variabler enligt nr 9032 .

8544

Isolerad (inbegripet lackerad eller anodoxiderad) tråd och kabel (inbegripet koaxialkabel) och andra isolerade elektriska ledare, även försedda med kopplingsanordningar; optiska fiberkablar, i vilka varje enskild fiber är försedd med eget hölje, även i förening med elektriska ledare eller försedda med kopplingsanordningar

Detta nummer omfattar inte:

| a) | Böjliga elektriska ledare i form av tryckta kretsar (nr 8534 00 ). |
| --- | --- |

a)

Böjliga elektriska ledare i form av tryckta kretsar (nr 8534 00 ).

| b) | Separat inkommande kontaktdon och kopplingar till kablar eller andra elektriska ledare (nr 8535 eller 8536 ). |
| --- | --- |

b)

Separat inkommande kontaktdon och kopplingar till kablar eller andra elektriska ledare (nr 8535 eller 8536 ).

| c) | Kopplingsdon för optiska fiberkablar (undernr 8536 70 00 ). |
| --- | --- |

c)

Kopplingsdon för optiska fiberkablar (undernr 8536 70 00 ).

8544 42 10

Av sådana slag som används för telekommunikationer

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8544 .

I detta undernummer ska uttrycket ”av sådana slag som används för telekommunikationer” även omfatta elektriska ledare försedda med kopplingsanordningar som används i telenät för att exempelvis ansluta en maskin för automatisk databehandling till ett modem.

Detta undernummer omfattar dock inte:

| a) | Elektriska ledare försedda med kopplingsanordningar som ska användas för att koppla samman olika apparater (till exempel en DVD-spelare med en skärm, eller en maskin för automatisk databehandling med en skärm, en skrivare, ett tangentbord, en projektor, etc.). |
| --- | --- |

a)

Elektriska ledare försedda med kopplingsanordningar som ska användas för att koppla samman olika apparater (till exempel en DVD-spelare med en skärm, eller en maskin för automatisk databehandling med en skärm, en skrivare, ett tangentbord, en projektor, etc.).

| b) | Elektriska ledare som är utformade för att sättas in i maskiner, till exempel en maskin för automatisk databehandling eller i en enhet i en sådan, för att sammankoppla olika inre delar i maskinen. |
| --- | --- |

b)

Elektriska ledare som är utformade för att sättas in i maskiner, till exempel en maskin för automatisk databehandling eller i en enhet i en sådan, för att sammankoppla olika inre delar i maskinen.

| c) | Elektriska ledare som bara är avsedda att vara strömförsörjare, till exempel kraftkablar. |
| --- | --- |

c)

Elektriska ledare som bara är avsedda att vara strömförsörjare, till exempel kraftkablar.

8544 49 20

Av sådana slag som används för telekommunikationer, för en spänning av högst 80 V

De förklarande anmärkningarna till undernr 8544 42 10 gäller i tillämpliga delar.

8544 70 00

Optiska fiberkablar

Numret omfattar också optiska fiberkablar, avsedda exempelvis för telekommunikationsändamål, bestående av optiska fibrer, där varje enskild fiber är belagd med ett dubbelt lager akrylatpolymer och innesluten i ett skyddshölje. Beläggningen består av ett inre hölje av mjuk akrylat och ett yttre hölje av hård akrylat, det senare är överdraget med ett lager i olika färger.

Beläggningen av de enskilda optiska fibrerna ger skydd och strukturell integritet, till exempel skydda de enskilda fibrerna mot brott.

Image 98

| 1. | Optisk fiberkärna (glasfiberkärna). |
| --- | --- |

1.

Optisk fiberkärna (glasfiberkärna).

| 2. | Optisk fibermantel (glas). |
| --- | --- |

2.

Optisk fibermantel (glas).

| 3. | Inre hölje av mjuk akrylat. |
| --- | --- |

3.

Inre hölje av mjuk akrylat.

| 4. | Färgkodning för identifiering (ColourLock). |
| --- | --- |

4.

Färgkodning för identifiering (ColourLock).

| 5. | Yttre hölje av hård akrylat. |
| --- | --- |

5.

Yttre hölje av hård akrylat.

8545

Kolelektroder, kolborstar, lampkol, kol för galvaniska element och andra artiklar av grafit eller annat kol, även i förening med metall, av sådana slag som används för elektriskt ändamål

8545 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Kol för överspänningsavledare (åskledare). |
| --- | --- |

1.

Kol för överspänningsavledare (åskledare).

| 2. | Kontakter till elektrisk styrutrustning eller reostater. |
| --- | --- |

2.

Kontakter till elektrisk styrutrustning eller reostater.

Undernumret omfattar inte blandningar av elektrodpasta baserade på kolhaltigt material (nr 3824 ).

8547

Isolerdetaljer (med undantag av isolatorer enligt nr 8546
  ) för elektriska maskiner eller apparater eller för annat elektriskt ändamål, utgörande detaljer helt av isolermaterial bortsett från mindre metalldelar (t.ex. gängade hylsor) som ingjutits eller inpressats i massan i samband med tillverkningen och som är avsedda uteslutande för sammanfogning; elektriska isolerrör samt förbindningsdetaljer till sådana, av oädel metall, invändigt belagda med isolermaterial

8547 20 00

Isolerdetaljer av plast

Detta undernummer omfattar isolerdelar framställda av glasfibrer som impregnerats med harts och sedan pressats samman eller av lager av papper eller vävnader som har impregnerats med plast och sedan pressats samman, under förutsättning att produkterna i fråga är hårda och styva (se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 39, allmänna anvisningar, ”Kombinationer av plast och andra material än textilvara”, d).

8547 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar isolerdetaljer av papper eller papp, asbestcement och glimmer samt de elektriska isolerrör och förbindningsdetaljer till sådana som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8547 , B.

8548

Avfall och skrot av galvaniska element, batterier och elektriska ackumulatorer; förbrukade galvaniska element, förbrukade batterier och förbrukade elektriska ackumulatorer; elektriska delar till maskiner och apparater, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i detta kapitel

8548 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar:

| 1. | Spolar utan magnetkärna som alla är lika lämpliga att användas i maskiner eller apparater klassificerade enligt olika nummer, t.ex. transformatorer enligt nr 8504 och i elektromagneter enligt nr 8505 (med tillämpning av anmärkning 2 c till avdelning XVI). |
| --- | --- |

1.

Spolar utan magnetkärna som alla är lika lämpliga att användas i maskiner eller apparater klassificerade enligt olika nummer, t.ex. transformatorer enligt nr 8504 och i elektromagneter enligt nr 8505 (med tillämpning av anmärkning 2 c till avdelning XVI).

| 2. | Fördröjningsledningar avsedda att användas t.ex. i automatiska databehandlingsmaskiner eller televisionsmottagare. |
| --- | --- |

2.

Fördröjningsledningar avsedda att användas t.ex. i automatiska databehandlingsmaskiner eller televisionsmottagare.

| 3. | Elektroniska filter för selektiv överföring av elektromagnetiska, elektromekaniska eller elektroakustiska svängningar av varierande frekvens. |
| --- | --- |

3.

Elektroniska filter för selektiv överföring av elektromagnetiska, elektromekaniska eller elektroakustiska svängningar av varierande frekvens.

| 4. | Komponenter av ferrit eller annat keramiskt material (som t.ex. används till cirkulatorer för UHF-sändare eller som högfrekvensfilter i elektriska kablar), vilka är elektriska delar och lämpar sig lika väl för användning i maskiner eller apparater som klassificeras enligt andra nummer i detta kapitel. |
| --- | --- |

4.

Komponenter av ferrit eller annat keramiskt material (som t.ex. används till cirkulatorer för UHF-sändare eller som högfrekvensfilter i elektriska kablar), vilka är elektriska delar och lämpar sig lika väl för användning i maskiner eller apparater som klassificeras enligt andra nummer i detta kapitel.

AVDELNING XVII

FORDON, LUFTFARTYG, FARTYG OCH VISS TRANSPORTUTRUSTNING

| Kompletterande anmärkning 2 | De förklarande anmärkningarna till kompletterande anmärkning 3 i avdelning XVI gäller i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

Kompletterande anmärkning 2

De förklarande anmärkningarna till kompletterande anmärkning 3 i avdelning XVI gäller i tillämpliga delar.

KAPITEL 86

LOK OCH ANNAN RULLANDE JÄRNVÄGS- OCH SPÅRVÄGSMATERIEL SAMT DELAR TILL SÅDAN MATERIEL; STATIONÄR JÄRNVÄGS- OCH SPÅRVÄGSMATERIEL SAMT DELAR TILL SÅDAN MATERIEL; MEKANISK (INBEGRIPET ELEKTROMEKANISK) TRAFIKSIGNALERINGSUTRUSTNING AV ALLA SLAG

| 8602 | Andra lok; tendrar |
| --- | --- |
| 8602 10 00 | Dieselelektriska lok

  De flesta diesellok som används som dragkraft är dieselelektriska lok. |
| 8603 | Självgående vagnar för järnvägar eller spårvägar, andra än sådana som omfattas av nr 8604 |
| 8603 10 00 | Drivna med kraft från en yttre elektrisk kraftkälla

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8603 , tredje stycket, A. |
| 8606 | Godsvagnar för järnvägar eller spårvägar, inte självgående |
| 8606 91 10 | Speciellt konstruerade för transport av högradioaktivt material (

  Euratom

  )

  För att klassificeras enligt detta undernummer ska dessa godsvagnar vara försedda med skyddsavskärmning som utgör en integrerad del av vagnen och garanterar effektivt skydd mot strålning. |
| 8606 91 80 | Andra

  Detta undernummer inbegriper isolerade vagnar och kylvagnar, andra än vagnar enligt undernr 8606 10 00 .
  Isolerade vagnar är vagnar som är försedda med ett annat kylmedium (t.ex. is, torris, eutektiska plattor, flytande gas) än ett kylaggregat.
  Kylvagnar är isolerade vagnar utrustade med ett kylaggregat (av kompressionstyp, absorptionstyp eller annan typ). |
| 8607 | Delar till lok eller annan rullande järnvägs- eller spårvägsmateriel |
| 8607 11 00
  till
  8607 19 90 | Boggier, axlar och hjul samt delar till dessa varor

  Dessa undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Boggier till lok. |

8602

Andra lok; tendrar

8602 10 00

Dieselelektriska lok

De flesta diesellok som används som dragkraft är dieselelektriska lok.

8603

Självgående vagnar för järnvägar eller spårvägar, andra än sådana som omfattas av nr 8604

8603 10 00

Drivna med kraft från en yttre elektrisk kraftkälla

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8603 , tredje stycket, A.

8606

Godsvagnar för järnvägar eller spårvägar, inte självgående

8606 91 10

Speciellt konstruerade för transport av högradioaktivt material (

  Euratom

  )

För att klassificeras enligt detta undernummer ska dessa godsvagnar vara försedda med skyddsavskärmning som utgör en integrerad del av vagnen och garanterar effektivt skydd mot strålning.

8606 91 80

Andra

Detta undernummer inbegriper isolerade vagnar och kylvagnar, andra än vagnar enligt undernr 8606 10 00 .

Isolerade vagnar är vagnar som är försedda med ett annat kylmedium (t.ex. is, torris, eutektiska plattor, flytande gas) än ett kylaggregat.

Kylvagnar är isolerade vagnar utrustade med ett kylaggregat (av kompressionstyp, absorptionstyp eller annan typ).

8607

Delar till lok eller annan rullande järnvägs- eller spårvägsmateriel

8607 11 00
  till
  8607 19 90

Boggier, axlar och hjul samt delar till dessa varor

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

1.

Boggier till lok.

| 2. | Bisselboggier, som är en kombination av en boggi med två eller flera axlar och en boggi som består av en ram med enbart en axel och som också används till lok. |
| --- | --- |

2.

Bisselboggier, som är en kombination av en boggi med två eller flera axlar och en boggi som består av en ram med enbart en axel och som också används till lok.

| 3. | Motorboggier (boggier med inbyggd elektrisk motor) för motorvagnar, järnvägsvagnar och lok. |
| --- | --- |

3.

Motorboggier (boggier med inbyggd elektrisk motor) för motorvagnar, järnvägsvagnar och lok.

| 4. | Boggier till person- och godsvagnar. |
| --- | --- |

4.

Boggier till person- och godsvagnar.

Undernumren omfattar också delar till boggier, t.ex. hydrauliska stötdämpare till boggier.

Fjädrar omfattas däremot inte av dessa undernummer (nr 7320 ).

Undernumren omfattar också de axlar, även monterade, och hjul och hjuldelar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8607 , andra stycket, 2 och 3.

Massivdäck och luftringar av gummi klassificeras inte som hjuldelar enligt dessa undernummer (nr 4011 eller 4012 beroende på beskaffenheten).

8607 21 10
  till
  8607 29 00

Bromsapparater och delar till bromsapparater

Dessa undernummer omfattar inte s.k. spårbromsar (nr 8608 00 00 ).

Undernumren omfattar inte heller vissa delar till bromsapparater, som kranar och ventiler, t.ex. lokförarens reglerventil för tryckluftsbromsar (undernr 8481 20 90 ).

8607 91 10
  till
  8607 99 80

Andra delar

Förutom de delar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8607 , andra stycket, 4 samt 8 till 11 omfattar dessa undernummer drivstänger och koppelstänger till lok.

KAPITEL 87

FORDON, ANDRA ÄN RULLANDE JÄRNVÄGS- ELLER SPÅRVÄGSMATERIEL, SAMT DELAR OCH TILLBEHÖR TILL FORDON

Allmänna anmärkningar

| 1. | Med ”nya fordon” förstås i hela tulltaxan fordon som aldrig har varit inregistrerade. |
| --- | --- |

1.

Med ”nya fordon” förstås i hela tulltaxan fordon som aldrig har varit inregistrerade.

| 2. | Med ”begagnade fordon” förstås i hela tulltaxan fordon som har varit inregistrerade minst en gång. |
| --- | --- |

2.

Med ”begagnade fordon” förstås i hela tulltaxan fordon som har varit inregistrerade minst en gång.

| 8701 | Traktorer (andra än dragtruckar enligt nr 8709
  ) |
| --- | --- |
| 8701 10 00 | Enaxlade traktorer

  Detta undernummer omfattar de fordon som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8701 , sjätte och sjunde stycket, inbegripet traktorer som framförs av gående. Dessa traktorer används huvudsakligen vid trädgårdsskötsel.
  Utbytbara redskap som är avsedda att användas tillsammans med traktorer som framförs av gående (harvar, plogar, osv.) klassificeras däremot enligt sina respektive nummer även om de är monterade på en sådan traktor.
  Om redskapen eller verktygen är fast monterade på ett underrede med motor och de tillsammans därigenom utgör en enda mekanisk enhet klassificeras enheten enligt det nummer som omfattar arbetsredskapet. Detta gäller motorplogar och motorkultivatorer (nr 8432 ). |
| 8701 30 00 | Bandtraktorer

  Detta undernummer omfattar bl.a. traktorliknande bandfordon med extra breda band som planar ut och slätar till snön i skidbackar och liknande.
  Maskiner och arbetsredskap som är avsedda att monteras på denna typ av fordon som utbytbara tillbehör (snöblad, snöslungor, osv.) klassificeras däremot enligt sina respektive nummer (nr 8430 , 8479 , osv.) även om de föreligger tillsammans med fordonet och även om de är monterade på detta. |
| 8701 91 10
  till
  8701 95 90 | Andra, med en motoreffekt

  Dessa undernummer omfattar så kallade ”terränghjulingar” avsedda att användas som traktorer, med följande särskilda kännetecken (eller karakteristika):






  — | styrning med hjälp av ett styre försett med två handtag på vilka styrreglagen är monterade; styrningen sker genom att framhjulen vrids enligt samma princip som vid bilstyrning (Ackermanprincipen); |

8701

Traktorer (andra än dragtruckar enligt nr 8709
  )

8701 10 00

Enaxlade traktorer

Detta undernummer omfattar de fordon som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8701 , sjätte och sjunde stycket, inbegripet traktorer som framförs av gående. Dessa traktorer används huvudsakligen vid trädgårdsskötsel.

Utbytbara redskap som är avsedda att användas tillsammans med traktorer som framförs av gående (harvar, plogar, osv.) klassificeras däremot enligt sina respektive nummer även om de är monterade på en sådan traktor.

Om redskapen eller verktygen är fast monterade på ett underrede med motor och de tillsammans därigenom utgör en enda mekanisk enhet klassificeras enheten enligt det nummer som omfattar arbetsredskapet. Detta gäller motorplogar och motorkultivatorer (nr 8432 ).

8701 30 00

Bandtraktorer

Detta undernummer omfattar bl.a. traktorliknande bandfordon med extra breda band som planar ut och slätar till snön i skidbackar och liknande.

Maskiner och arbetsredskap som är avsedda att monteras på denna typ av fordon som utbytbara tillbehör (snöblad, snöslungor, osv.) klassificeras däremot enligt sina respektive nummer (nr 8430 , 8479 , osv.) även om de föreligger tillsammans med fordonet och även om de är monterade på detta.

8701 91 10
  till
  8701 95 90

Andra, med en motoreffekt

Dessa undernummer omfattar så kallade ”terränghjulingar” avsedda att användas som traktorer, med följande särskilda kännetecken (eller karakteristika):

—

styrning med hjälp av ett styre försett med två handtag på vilka styrreglagen är monterade; styrningen sker genom att framhjulen vrids enligt samma princip som vid bilstyrning (Ackermanprincipen);

| — | bromsar på alla hjulen; |
| --- | --- |

—

bromsar på alla hjulen;

| — | automatisk koppling och backväxel; |
| --- | --- |

—

automatisk koppling och backväxel;

| — | motor som är särskilt avsedd för användning i svår terräng och som ger tillräcklig dragkapacitet på låga varv för att kunna dra tillkopplad utrustning; |
| --- | --- |

—

motor som är särskilt avsedd för användning i svår terräng och som ger tillräcklig dragkapacitet på låga varv för att kunna dra tillkopplad utrustning;

| — | kraftöverföring till hjulen med hjälp av axlar, och inte med en kedja; |
| --- | --- |

—

kraftöverföring till hjulen med hjälp av axlar, och inte med en kedja;

| — | däck med grovt utformade mönster lämpliga för körning i svår terräng; |
| --- | --- |

—

däck med grovt utformade mönster lämpliga för körning i svår terräng;

| — | en kopplingsanordning, oavsett typ, t.ex. en draganordning utformad så att fordonet kan dra eller skjuta åtminstone två gånger fordonets egen torrvikt; |
| --- | --- |

—

en kopplingsanordning, oavsett typ, t.ex. en draganordning utformad så att fordonet kan dra eller skjuta åtminstone två gånger fordonets egen torrvikt;

| — | dragkapacitet för ett icke-bromsat släp med en vikt motsvarande åtminstone två gånger fordonets egen torrvikt. Detta kan styrkas genom teknisk dokumentation, bruksanvisning, intyg från tillverkaren eller en nationell myndighet, varvid den styrkande handlingen måste ange den exakta dragkapaciteten i kilogram för terränghjulingen och dess torrvikt (fordonets vikt, exklusive vätskor, förare, passagerare och last). |
| --- | --- |

—

dragkapacitet för ett icke-bromsat släp med en vikt motsvarande åtminstone två gånger fordonets egen torrvikt. Detta kan styrkas genom teknisk dokumentation, bruksanvisning, intyg från tillverkaren eller en nationell myndighet, varvid den styrkande handlingen måste ange den exakta dragkapaciteten i kilogram för terränghjulingen och dess torrvikt (fordonets vikt, exklusive vätskor, förare, passagerare och last).

Fordon som uppfyller alla dessa kriterier och överensstämmer med de förklarande anmärkningarna till undernr 8701 91 10 ska klassificeras som jordbruks- eller skogsbrukstraktorer. Annars omfattas de av undernr 8701 91 90 , 8701 92 90 , 8701 93 90 , 8701 94 90 och 8701 95 90 .

Om de inte uppfyller ovanstående kriterier ska de så kallade ”terränghjulingarna” klassificeras under nr 8703 .

Dessa undernummer omfattar inte heller så kallade ”fyrhjulingar” eller ”Quads” (nr 8703 eller undernr 9503 00 10 (se de förklarande anmärkningarna till detta undernummer)).

8701 91 10

Jordbrukstraktorer samt skogsbrukstraktorer, med hjul

Dessa undernummer omfattar jordbruks- och skogsbrukstraktorer med minst tre hjul som på grund av sin konstruktion eller utrustning är klart avsedda att användas inom jordbruk, trädgårdsskötsel eller skogsbruk.

Fordon av detta slag har normalt en maximihastighet på högst 45 km/tim.

Motorerna kan åstadkomma maximal dragkraft, med hjälp av t.ex. en differentialspärr.

Däcken har grovt utformade mönster, lämpliga för användning inom jordbruk, trädgårdsskötsel eller skogsbruk.

Jordbrukstraktorer är i allmänhet utrustade med en hydraulisk anordning som gör det möjligt att höja eller sänka jordbruksredskapen (harvar, plogar, osv.), ett kraftuttag som gör det möjligt att utnyttja motorns effekt för drift av andra apparater eller redskap och en kopplingsanordning för släpfordon. De kan också vara utrustade med en hydraulisk anordning för drift av hanteringsutrustning (hölastare, gödsellastare, osv.) då dessa kan anses som tillbehör.

Undernumren omfattar också specialbyggda jordbrukstraktorer, t.ex. traktorer med upphöjt underrede (grensletraktorer) som används i vingårdar och plantskolor samt traktorer för sluttningar och redskapsbärare.

Utbytbara jordbruksredskap klassificeras enligt sina respektive nummer även om de föreligger tillsammans med traktorn och även om de är monterade på denna (nr 8432 , 8433 , osv.).

Skogsbrukstraktorer kännetecknas särskilt av att de är försedda med en fast vinsch för att kunna dra timmerstockar.

Enligt anmärkning 2 till detta kapitel kan traktorer enligt dessa undernummer också ha vissa särskilda kännetecken (eller karakteristika) som gör det möjligt att i samband med deras huvudsakliga användning medföra jordbruks- eller skogsbruksredskap, verktyg, gödselmedel, utsäde, osv.

Undernumren omfattar inte gräsklippningsmaskiner (benämnda åkbara gräsklippningsmaskiner eller trädgårdstraktorer) med permanent monterat klippaggregat och ett enda kraftuttag endast avsett för driften av klippaggregatet (se de förklarande anmärkningarna till undernr 8433 11 10 till 8433 19 90 ).

8701 92 10
  och
  8701 93 10

Jordbrukstraktorer samt skogsbrukstraktorer, med hjul

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8701 91 10 .

8701 94 10
  och
  8701 95 10

Jordbrukstraktorer samt skogsbrukstraktorer, med hjul

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8701 91 10 .

8701 91 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Traktorer för anläggningsarbeten. |
| --- | --- |

1.

Traktorer för anläggningsarbeten.

| 2. | Enaxlade traktorer för ledade motorfordon. |
| --- | --- |

2.

Enaxlade traktorer för ledade motorfordon.

8701 92 90
  och
  8701 93 90

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8701 91 90 .

8701 94 90
  och
  8701 95 90

Andra

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8701 91 90 .

8703

Bilar och andra motorfordon, konstruerade huvudsakligen för personbefordran (andra än sådana enligt nr 8702
  ), inbegripet stationsvagnar och tävlingsbilar

Detta nummer omfattar ”multipurpose vehicles”, såsom motorfordon avsedda för både person- och godsbefordran:

| 1. | Fordon av ”pick-up”-typ:
  Denna fordonstyp har oftast mer än en sätesrad och består av två separata utrymmen, nämligen en kringbyggd hytt för personbefordran och ett öppet eller täckt utrymme för godsbefordran.
  Sådana fordon ska emellertid klassificeras enligt nr 8704 om den maximala innerlängden av lastutrymmets golv är längre än 50 % av längden på fordonets hjulbas (axelavstånd) eller om fordonet har mer än två axlar. |
| --- | --- |

1.

Fordon av ”pick-up”-typ:

Denna fordonstyp har oftast mer än en sätesrad och består av två separata utrymmen, nämligen en kringbyggd hytt för personbefordran och ett öppet eller täckt utrymme för godsbefordran.

Sådana fordon ska emellertid klassificeras enligt nr 8704 om den maximala innerlängden av lastutrymmets golv är längre än 50 % av längden på fordonets hjulbas (axelavstånd) eller om fordonet har mer än två axlar.

| 2. | Fordon av ”van”-typ:
  Ett fordon av ”van”-typ med mer än en sätesrad måste motsvara den beskrivning som ges i de förklarande anmärkningarna till HS nr 8703 .
  Ett fordon av ”van”-typ med en sätesrad som inte har några permanenta fästanordningar eller beslag för installering av säten och säkerhetsutrustning i bakre delen av fordonet ska, oavsett om det har en permanent vägg eller ett skydd mellan utrymmet för personer och lastutrymmet eller fönster i sidopanelerna, klassificeras enligt nr 8704 . |
| --- | --- |

2.

Fordon av ”van”-typ:

Ett fordon av ”van”-typ med mer än en sätesrad måste motsvara den beskrivning som ges i de förklarande anmärkningarna till HS nr 8703 .

Ett fordon av ”van”-typ med en sätesrad som inte har några permanenta fästanordningar eller beslag för installering av säten och säkerhetsutrustning i bakre delen av fordonet ska, oavsett om det har en permanent vägg eller ett skydd mellan utrymmet för personer och lastutrymmet eller fönster i sidopanelerna, klassificeras enligt nr 8704 .

8703 21 10
  till
  8703 24 90

Andra fordon, med enbart förbränningskolvmotor med gnisttändning och fram- och återgående kolvar samt med en cylindervolym av

Beträffande definitionen av cylindervolym hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 8407 31 , 8407 32 , 8407 33 och 8407 34 .

Dessa undernummer omfattar bl.a. ”stationsvagnar” och ”multipurpose vehicles” som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8703 , tredje och fjärde stycket.

Dessa undernummer omfattar bl.a. små tävlingsbilar (s.k. go-carts) utan karosseri, utrustade med förbränningskolvmotor med gnisttändning och fram- och återgående kolvar, som kan nå relativt höga hastigheter.

8703 31 10
  till
  8703 33 90

Andra fordon, med enbart förbränningskolvmotor med kompressionständning (diesel- och semidieselmotor) samt med en cylindervolym av

Dessa undernummer omfattar bl.a. ”stationsvagnar” och ”multipurpose vehicles” som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8703 , tredje och fjärde stycket.

8704

Motorfordon för godsbefordran

De förklarande anmärkningarna till nr 8703 ska gälla i tillämpliga delar.

Beträffande definitionen av cylindervolym hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 8407 31 , 8407 32 , 8407 33 och 8407 34 .

Detta nummer omfattar bl.a. fyrhjulsdrivna, terränggående fordon med ledat underrede, där framdelen rymmer en dieselmotor och en förarhytt utrustad med manöverreglage. Bakdelen består av ett tvåhjuligt underrede, utan utrustning, men utformad så att den kan förses med många olika typer av utrustning.

Numret omfattar dock inte sådana fordon om de är utrustade med jordbruksmaskiner eller annan specialutrustning (nr 8705 ).

8704 10 10
  och
  8704 10 90

Dumprar, konstruerade för användning i terräng

| 1. | Dessa undernummer omfattar huvudsakligen fordon som är försedda med tippanordning framtill eller baktill eller en lucka i bottnen och är specialkonstruerade för transport av sand, grus, jord, sten, osv. i stenbrott eller gruvor, på byggplatser eller vid vägarbeten, på flygplatser och i hamnar. Exempel på olika typer av dumprar ges i slutet av dessa anmärkningar. |
| --- | --- |

1.

Dessa undernummer omfattar huvudsakligen fordon som är försedda med tippanordning framtill eller baktill eller en lucka i bottnen och är specialkonstruerade för transport av sand, grus, jord, sten, osv. i stenbrott eller gruvor, på byggplatser eller vid vägarbeten, på flygplatser och i hamnar. Exempel på olika typer av dumprar ges i slutet av dessa anmärkningar.

| 2. | Dessa undernummer omfattar också mindre fordon av det slag som används på byggplatser för transport av jord, schaktmassor, cement, icke hårdnad betong, osv. De har fast eller ledat underrede och två- eller fyrhjulsdrift. Lastkorgen är placerat ovanför den ena axeln och förarsätet ovanför den andra. Förarsätet är i allmänhet inte täckt av någon hytt. |
| --- | --- |

2.

Dessa undernummer omfattar också mindre fordon av det slag som används på byggplatser för transport av jord, schaktmassor, cement, icke hårdnad betong, osv. De har fast eller ledat underrede och två- eller fyrhjulsdrift. Lastkorgen är placerat ovanför den ena axeln och förarsätet ovanför den andra. Förarsätet är i allmänhet inte täckt av någon hytt.

Image 99

Image 100

Image 101

8704 21 10

Speciellt konstruerade för transport av högradioaktivt material (

  Euratom

  )

De förklarande anmärkningarna till undernr 8606 91 10 gäller i tillämpliga delar.

8704 21 31
  till
  8704 21 99

Andra

Dessa undernummer omfattar bl.a. ”multipurpose vehicles” som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8704 , fjärde stycket.

8704 22 10

Speciellt konstruerade för transport av högradioaktivt material (

  Euratom

  )

De förklarande anmärkningarna till undernr 8606 91 10 gäller i tillämpliga delar.

8704 23 10

Speciellt konstruerade för transport av högradioaktivt material (

  Euratom

  )

De förklarande anmärkningarna till undernr 8606 91 10 gäller i tillämpliga delar.

8704 31 10

Speciellt konstruerade för transport av högradioaktivt material (

  Euratom

  )

De förklarande anmärkningarna till undernr 8606 91 10 gäller i tillämpliga delar.

8704 31 31
  till
  8704 31 99

Andra

Dessa undernummer omfattar bl.a. ”multipurpose vehicles” som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8704 , fjärde stycket.

8704 32 10

Speciellt konstruerade för transport av högradioaktivt material (

  Euratom

  )

De förklarande anmärkningarna till undernr 8606 91 10 gäller i tillämpliga delar.

8707

Karosserier (inbegripet förarhytter) till motorfordon enligt nr 8701
  –
  8705

8707 10 10

För industriell sammansättning

Med uttrycket ”för industriell sammansättning” i detta undernummer förstås endast karosserier som används för serieproduktion av nya fordon i bilmonteringsanläggningar eller bilfabriker (eller av underleverantörer).

Undernumret kan endast komma i fråga för karosserier som faktiskt används för framställning av de nya fordon som omfattas av själva undernumret. Det gäller därför inte för liknande karosserier som är avsedda som reservdelar.

8707 90 10

För industriell sammansättning av: Fordon enligt nr 8701 10
  som framförs av gående; Motorfordon enligt nr 8704
  som har en förbränningskolvmotor antingen med kompressionständning (diesel- eller semidieselmotor) med en cylindervolym av högst
  2 500  cm

  3

  eller gnisttändning med en cylindervolym av högst
  2 800  cm

  3

  ; Motorfordon för speciella ändamål enligt nr 8705

Se de förklarande anmärkningarna till undernr 8707 10 10 .

Beträffande definitionen av cylindervolym hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 8407 31 , 8407 32 , 8407 33 och 8407 34 .

8708

Delar och tillbehör till motorfordon enligt nr 8701
  –
  8705

De förklarande anmärkningarna till undernr 8707 10 10 gäller i tillämpliga delar för delar och tillbehör för industriell sammansättning.

8708 70 91

Delar till hjul, gjutna i ett stycke till stjärnform, av järn eller stål

Hjuldelar enligt detta undernummer används i allmänhet till bussar eller fordon för godstransport. De är stjärnformade, oftast med fem eller sex ”ekrar”, och konstruerade för att användas tillsammans med lösa fälgar.

8708 70 99

Andra

Förutom de delar och tillbehör som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8708 , andra stycket, K omfattar detta undernummer balanseringsvikter för hjul.

8708 80 55

Stabilisatorer; andra torsionsstavar

Stabilisatorer är fjädrar till fordon som överför fjädringskrafterna från den ena sidan av fordonet till den andra.

De består för det mesta av stålstänger med runt tvärsnitt och är i allmänhet böjda ungefär som ett U.

De kan ha följande utseende:

Image 102

Torsionsstavar finns i form av stålstavar som i allmänhet är runda men ibland kvadratiska eller i form av buntar bestående av ett antal rektangulära stavar.

Torsionsstavar är linjära, dvs. det vridmoment som påförs den ena ändan av staven är proportionerligt till den vridningsvinkel det frambringar.

De kan ha följande utseende:

Image 103

8708 99 10
  till
  8708 99 97

Andra

Dessa undernummer omfattar inte följande:

| a) | Karosserier till motorfordon enligt nr 8702 till 8704 , utan motor, men med förarhytt (nr 8702 , 8703 eller 8704 ). |
| --- | --- |

a)

Karosserier till motorfordon enligt nr 8702 till 8704 , utan motor, men med förarhytt (nr 8702 , 8703 eller 8704 ).

| b) | Nackstöd för bilstolar (nr 9401 eller 9404 ). |
| --- | --- |

b)

Nackstöd för bilstolar (nr 9401 eller 9404 ).

8709

Truckar, inte försedda med lyft- eller hanteringsutrustning, av sådana slag som används i fabriker, magasin, hamnområden eller på flygplatser för korta transporter av gods; dragtruckar av sådana slag som används på järnvägsperronger; delar till fordon enligt detta nummer

8709 11 10

Speciellt konstruerade för transport av högradioaktivt material (

  Euratom

  )

De förklarande anmärkningarna till undernr 8606 91 10 gäller i tillämpliga delar.

8709 19 10

Speciellt konstruerade för transport av högradioaktivt material (

  Euratom

  )

De förklarande anmärkningarna till undernr 8606 91 10 gäller i tillämpliga delar.

8712 00

Tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar), utan motor

Detta nummer omfattar inkompletta cyklar under förutsättning att de har kompletta cyklars huvudsakliga karaktär (allmän bestämmelse 2 a för tolkning av Kombinerade nomenklaturen).

En inkomplett cykel, även monterad, ska klassificeras enligt nr 8712 00 om den består av ram, gaffel och åtminstone två av följande delar:

| — | ett hjulpar; |
| --- | --- |

—

ett hjulpar;

| — | ett vevparti (se de förklarande anmärkningarna till undernr 8714 96 30 ); |
| --- | --- |

—

ett vevparti (se de förklarande anmärkningarna till undernr 8714 96 30 );

| — | en styrenhet (inbegripet styre och styrstång); |
| --- | --- |

—

en styrenhet (inbegripet styre och styrstång);

| — | ett bromssystem. |
| --- | --- |

—

ett bromssystem.

8713

Rullstolar och andra fordon för sjuka eller rörelsehindrade, även med motor eller annan mekanisk framdrivningsanordning

8713 90 00

Andra

Motoriserade fordon särskilt utformade för sjuka eller rörelsehindrade skiljer sig från fordon enligt nr 8703 huvudsakligen genom att de har:

| — | En hastighet på högst 10 km/h, dvs. motsvarande snabb gång till fots. |
| --- | --- |

—

En hastighet på högst 10 km/h, dvs. motsvarande snabb gång till fots.

| — | En bredd som är maximerad till 80 cm. |
| --- | --- |

—

En bredd som är maximerad till 80 cm.

| — | Två hjulpar med markkontakt. |
| --- | --- |

—

Två hjulpar med markkontakt.

| — | Speciell utformning för att lindra rörelsehindret (t.ex. fotstöd för att stabilisera benen). |
| --- | --- |

—

Speciell utformning för att lindra rörelsehindret (t.ex. fotstöd för att stabilisera benen).

Sådana fordon kan ha:

| — | Ett ytterligare hjulpar (för att förhindra att fordonet välter). |
| --- | --- |

—

Ett ytterligare hjulpar (för att förhindra att fordonet välter).

| — | Styrning och andra kontroller (t.ex. en styrspak) som är enkla att manövrera; dessa kontroller är vanligen fästade vid ett armstöd; de är aldrig utformade som en separat, justerbar rattstång. |
| --- | --- |

—

Styrning och andra kontroller (t.ex. en styrspak) som är enkla att manövrera; dessa kontroller är vanligen fästade vid ett armstöd; de är aldrig utformade som en separat, justerbar rattstång.

Detta undernummer innefattar elektriskt drivna fordon som liknar rullstolar och som enbart är avsedda för transport av sjuka och rörelsehindrade. De kan ha följande utseende:

Image 104

Detta undernummer omfattar däremot inte motordrivna skotrar (skotrar för rörelsehindrade) utrustade med en separat, justerbar rattstång. De kan ha följande utseende och klassificeras enligt nr 8703 :

Image 105

8714

Delar och tillbehör till fordon enligt nr 8711
  –
  8713

8714 91 10
  till
  8714 99 90

Andra slag

Dessa undernummer omfattar bl.a. delar och tillbehör för tillverkning, utrustning eller reparation av följande:

| 1. | Sidvagnar till motorcyklar och cyklar. |
| --- | --- |

1.

Sidvagnar till motorcyklar och cyklar.

| 2. | Cyklar med hjälpmotor, dvs. cyklar som kan sättas i rörelse med hjälp av pedaler och är försedda med hjälpmotor (med en cylindervolym av högst 50 cm3). |
| --- | --- |

2.

Cyklar med hjälpmotor, dvs. cyklar som kan sättas i rörelse med hjälp av pedaler och är försedda med hjälpmotor (med en cylindervolym av högst 50 cm3).

| 3. | Andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar), utan motor. |
| --- | --- |

3.

Andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar), utan motor.

8714 94 20

Bromsar

Detta undernummer omfattar frihjulsnav med broms, samt navbromsar.

Frihjulsnav har i allmänhet fotbroms.

Hos trumbromsar sker bromsningen manuellt via en kabel eller stång.

De kan ha följande utseende:

Image 106

8714 94 90

Delar

Detta undernummer omfattar bl.a. bromshandtag.

Undernumret omfattar däremot inte bromsklossar av gummi (undernr 4016 99 97 ) och bromskabelmantlar (i allmänhet undernr 8307 10 00 eller 8307 90 00 ).

8714 96 30

Vevpartier

Ett vevparti består vanligtvis av

| — | ett vevlager (se bild 1), |
| --- | --- |

—

ett vevlager (se bild 1),

| — | ett eller flera kuggdrev (kallas även kedjekransar eller kedjehjul) som vanligtvis är fästa vid höger vevarm/pedalvev (se bild 2), och |
| --- | --- |

—

ett eller flera kuggdrev (kallas även kedjekransar eller kedjehjul) som vanligtvis är fästa vid höger vevarm/pedalvev (se bild 2), och

| — | en vevarm/pedalvev på vänster sida (se bild 3). |
| --- | --- |

—

en vevarm/pedalvev på vänster sida (se bild 3).

Enligt den allmänna bestämmelsen 2 a för tolkning av Kombinerade nomenklaturen ska en vara klassificeras som en inkomplett vara, även monterad, enligt detta undernummer, t.ex. om den består av

| — | ett eller flera kuggdrev, vanligtvis fästa vid höger vevarm/pedalvev, |
| --- | --- |

—

ett eller flera kuggdrev, vanligtvis fästa vid höger vevarm/pedalvev,

| — | ett eller flera kuggdrev, vanligtvis fästa vid höger vevarm/pedalvev och vänster vevarm/pedalvev, eller |
| --- | --- |

—

ett eller flera kuggdrev, vanligtvis fästa vid höger vevarm/pedalvev och vänster vevarm/pedalvev, eller

| — | ett eller flera kuggdrev, vanligtvis fästa vid höger vevarm/pedalvev och vevlagret. |
| --- | --- |

—

ett eller flera kuggdrev, vanligtvis fästa vid höger vevarm/pedalvev och vevlagret.

Bild 1

Image 107

Bild 2

Image 108

Bild 3

Image 109

8714 99 50

Kedjeväxlar

Kedjeväxlar enligt detta undernummer är mekanismer som gör det möjligt för en cykelkedja att röra sig mellan de främre kedjekransarna eller mellan de bakre kedjekransarna. Ett komplett kedjeväxelset består vanligen av minst en växelförare (främre eller bakre, se bilder) och ett växelreglage som är sammankopplat med växelföraren via en kabel. När en cyklist använder växelreglaget och samtidigt trampar på pedalerna gör den ändrade kabelspänningen att växelföraren rör sig i sidled och på så sätt flyttar kedjan mellan kedjekransarna.

Detta undernummer omfattar även främre och bakre växelförare som presenteras separat, liksom satser med sådana växelförare med kablar eller växelreglage som lösa delar. Separata växelreglage och kablar ska dock klassificeras enligt undernr 8714 99 90 som delar.

Image 110

Främre växelförare

Image 111

Bakre växelförare

8714 99 90

Andra; delar

Detta undernummer omfattar bl.a. barnstolar avsedda för transport av barn på ”vuxencyklar”. De kan monteras på antingen pakethållaren, ramen eller styret. Dessa stolar är lämpliga att användas huvudsakligen med cyklar och betraktas därför som ett tillbehör till en cykel.

8716

Släpfordon och påhängsvagnar; andra fordon, utan mekanisk framdrivningsanordning; delar till sådana fordon

8716 10 92
  och
  8716 10 98

Släpfordon och påhängsvagnar av husvagnstyp, avsedda för bostads- eller campingändamål

Med ”vikt” förstås vikten av fordonet med alla permanenta anordningar och tillbehör.

8716 39 10

Speciellt konstruerade för transport av högradioaktivt material (

  Euratom

  )

De förklarande anmärkningarna till undernr 8606 91 10 gäller i tillämpliga delar.

KAPITEL 88

LUFTFARTYG OCH RYMDFARKOSTER SAMT DELAR TILL SÅDANA

| Anmärkning till undernummer 1 | Som fast monterad utrustning anses inte t.ex. nödutrustning (t.ex. livbåtar, fallskärmar och evakueringsramper) och utbytbar utrustning för vapensystem.
  Om ett inkomplett eller inte färdigställt luftfartyg klassificeras som en komplett vara enligt allmänna bestämmelsen 2 a för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, är den vikt som skall utgöra grunden för bestämning av motsvarande undernummer luftfartygets vikt i normalt flygtillstånd. |
| --- | --- |

Anmärkning till undernummer 1

Som fast monterad utrustning anses inte t.ex. nödutrustning (t.ex. livbåtar, fallskärmar och evakueringsramper) och utbytbar utrustning för vapensystem.

Om ett inkomplett eller inte färdigställt luftfartyg klassificeras som en komplett vara enligt allmänna bestämmelsen 2 a för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, är den vikt som skall utgöra grunden för bestämning av motsvarande undernummer luftfartygets vikt i normalt flygtillstånd.

| 8802 | Andra luftfartyg (t.ex. helikoptrar och flygplan); rymdfarkoster (inbegripet satelliter) och bärraketer för satelliter och rymdfarkoster |
| --- | --- |
| 8802 11 00
  till
  8802 12 00 | Helikoptrar

  Dessa undernummer omfattar endast luftfartyg hos vilka bärkraften och framdrivningen uppnås med hjälp av en eller flera motordrivna rotorer. |
| 8802 11 00 | Med en tomvikt av högst 2 000 kg

  Detta nummer omfattar helikoptrar med flera rotorer (så kallade drönare) av olika storlekar som kan fungera självständigt (på väg till en förprogrammerad plats) eller fjärrstyras av användaren.
  Om de har karaktär av leksaker eller modeller för förströelse, klassificeras de under nummer 9503 . Se de förklarande anmärkningarna till den kombinerade nomenklaturen avseende det numret. |

8802

Andra luftfartyg (t.ex. helikoptrar och flygplan); rymdfarkoster (inbegripet satelliter) och bärraketer för satelliter och rymdfarkoster

8802 11 00
  till
  8802 12 00

Helikoptrar

Dessa undernummer omfattar endast luftfartyg hos vilka bärkraften och framdrivningen uppnås med hjälp av en eller flera motordrivna rotorer.

8802 11 00

Med en tomvikt av högst 2 000 kg

Detta nummer omfattar helikoptrar med flera rotorer (så kallade drönare) av olika storlekar som kan fungera självständigt (på väg till en förprogrammerad plats) eller fjärrstyras av användaren.

Om de har karaktär av leksaker eller modeller för förströelse, klassificeras de under nummer 9503 . Se de förklarande anmärkningarna till den kombinerade nomenklaturen avseende det numret.

KAPITEL 89

FARTYG SAMT ANNAN FLYTANDE MATERIEL

| Kompletterande anmärkning 1 | Med ”fartyg, som är konstruerade för öppen sjö” förstås fartyg som på grund av sin konstruktion och utrustning kan färdas över vatten även i hårt väder (ungefär vindstyrka 7 på Beaufortskalan). Sådana fartyg har i allmänhet vattentäta däck och överbyggnader.
  Med ”har en längd” förstås fartygets skrovlängd mätt från förens till akterns yttersta punkter, med undantag för utskjutande delar (t.ex. roder, bogspröt, fiske- eller dykplattformar) även om de är ingjutna i skrovet.
  Med ”fartyg för öppen sjö” förstås fartyg och luftkuddefarkoster (svävare) som uppfyller ovanstående villkor även om de huvudsakligen används längs kuster, i flodmynningar eller på insjöar, osv.
  Följande bör också noteras:






  1. | Som ”fiskefartyg” anses fartyg med en längd av mindre än 12 m som är konstruerade för att vara havsgående endast om de är särskilt konstruerade och utrustade för yrkesfiske även om de ibland används för nöjesändamål. |
| --- | --- | --- |

Kompletterande anmärkning 1

Med ”fartyg, som är konstruerade för öppen sjö” förstås fartyg som på grund av sin konstruktion och utrustning kan färdas över vatten även i hårt väder (ungefär vindstyrka 7 på Beaufortskalan). Sådana fartyg har i allmänhet vattentäta däck och överbyggnader.

Med ”har en längd” förstås fartygets skrovlängd mätt från förens till akterns yttersta punkter, med undantag för utskjutande delar (t.ex. roder, bogspröt, fiske- eller dykplattformar) även om de är ingjutna i skrovet.

Med ”fartyg för öppen sjö” förstås fartyg och luftkuddefarkoster (svävare) som uppfyller ovanstående villkor även om de huvudsakligen används längs kuster, i flodmynningar eller på insjöar, osv.

Följande bör också noteras:

1.

Som ”fiskefartyg” anses fartyg med en längd av mindre än 12 m som är konstruerade för att vara havsgående endast om de är särskilt konstruerade och utrustade för yrkesfiske även om de ibland används för nöjesändamål.

| 2. | Uttrycket ”livbåtar” omfattar fartyg som medförs på havsgående fartyg för att evakuera besättningen och passagerarna om fartyget är i sjönöd. Det omfattar också livbåtar som är utplacerade på lämpliga ställen utmed kusten och avsedda att undsätta fartyg i sjönöd. |
| --- | --- |

2.

Uttrycket ”livbåtar” omfattar fartyg som medförs på havsgående fartyg för att evakuera besättningen och passagerarna om fartyget är i sjönöd. Det omfattar också livbåtar som är utplacerade på lämpliga ställen utmed kusten och avsedda att undsätta fartyg i sjönöd.

| 8901 | Kryssningsfartyg, utflyktsfartyg, färjor, lastfartyg, pråmar och liknande fartyg för person- eller godsbefordran

  Halva skrov och tredjedelar av skrov omfattas inte av detta nummer utan klassificeras efter materialets beskaffenhet (t.ex. nr 7308 ). |
| --- | --- |
| 8901 90 10 | För öppen sjö

  Detta undernummer omfattar även fartyg som är avsedda för transport av pråmar och läktare. I dessa fartyg ersätts traditionella containrar av pråmar eller läktare som färdas vattenvägen för att direkt lastas ombord på transportfartyget, som själv är uppdelat i vertikala utrymmen där tre eller fyra pråmar eller läktare kan staplas. Sådana fartyg är utrustade med mobila portalkranar, nedsänkbara lyftplattformar eller andra anordningar för lastning, manövrering och lossning av pråmar.
  Endast transportfartyget klassificeras enligt detta undernummer. Pråmarna, som först används som fartyg på inre vattenvägar, sedan som ”containrar” för farten till havs och till sist åter som fartyg på inre vattenvägar, ska klassificeras enligt undernr 8901 90 90 . |
| 8904 00 | Bogserbåtar och fartyg för påskjutning av andra fartyg

  Beträffande klassificeringen av halva skrov och tredjedelar av skrov hänvisas till de förklarande anmärkningarna till nr 8901 . |
| 8904 00 91
  och
  8904 00 99 | Fartyg för påskjutning

  Fartyg som är konstruerade för både bogsering och påskjutning, enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8904 , andra stycket, klassificeras alltid enligt dessa undernummer. |
| 8905 | Fyrskepp, flodsprutor, mudderverk, pontonkranar och andra fartyg i fråga om vilka förflyttningen är av underordnad betydelse i förhållande till deras huvuduppgift; flytdockor; flytande eller nedsänkbara borrnings- eller produktionsplattformar

  Beträffande klassificeringen av halva skrov och tredjedelar av skrov hänvisas till de förklarande anmärkningarna till nr 8901 . |
| 8906 | Andra fartyg, inbegripet krigsfartyg och andra livbåtar än roddbåtar

  Beträffande klassificeringen av halva skrov och tredjedelar av skrov hänvisas till de förklarande anmärkningarna till nr 8901 . |

8901

Kryssningsfartyg, utflyktsfartyg, färjor, lastfartyg, pråmar och liknande fartyg för person- eller godsbefordran

Halva skrov och tredjedelar av skrov omfattas inte av detta nummer utan klassificeras efter materialets beskaffenhet (t.ex. nr 7308 ).

8901 90 10

För öppen sjö

Detta undernummer omfattar även fartyg som är avsedda för transport av pråmar och läktare. I dessa fartyg ersätts traditionella containrar av pråmar eller läktare som färdas vattenvägen för att direkt lastas ombord på transportfartyget, som själv är uppdelat i vertikala utrymmen där tre eller fyra pråmar eller läktare kan staplas. Sådana fartyg är utrustade med mobila portalkranar, nedsänkbara lyftplattformar eller andra anordningar för lastning, manövrering och lossning av pråmar.

Endast transportfartyget klassificeras enligt detta undernummer. Pråmarna, som först används som fartyg på inre vattenvägar, sedan som ”containrar” för farten till havs och till sist åter som fartyg på inre vattenvägar, ska klassificeras enligt undernr 8901 90 90 .

8904 00

Bogserbåtar och fartyg för påskjutning av andra fartyg

Beträffande klassificeringen av halva skrov och tredjedelar av skrov hänvisas till de förklarande anmärkningarna till nr 8901 .

8904 00 91
  och
  8904 00 99

Fartyg för påskjutning

Fartyg som är konstruerade för både bogsering och påskjutning, enligt beskrivningen i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 8904 , andra stycket, klassificeras alltid enligt dessa undernummer.

8905

Fyrskepp, flodsprutor, mudderverk, pontonkranar och andra fartyg i fråga om vilka förflyttningen är av underordnad betydelse i förhållande till deras huvuduppgift; flytdockor; flytande eller nedsänkbara borrnings- eller produktionsplattformar

Beträffande klassificeringen av halva skrov och tredjedelar av skrov hänvisas till de förklarande anmärkningarna till nr 8901 .

8906

Andra fartyg, inbegripet krigsfartyg och andra livbåtar än roddbåtar

Beträffande klassificeringen av halva skrov och tredjedelar av skrov hänvisas till de förklarande anmärkningarna till nr 8901 .

AVDELNING XVIII

OPTISKA INSTRUMENT OCH APPARATER, FOTO- OCH KINOAPPARATER, INSTRUMENT OCH APPARATER FÖR MÄTNING ELLER KONTROLL, MEDICINSKA OCH KIRURGISKA INSTRUMENT OCH APPARATER; UR; MUSIKINSTRUMENT; DELAR OCH TILLBEHÖR TILL SÅDANA ARTIKLAR

KAPITEL 90

OPTISKA INSTRUMENT OCH APPARATER, FOTO- OCH KINOAPPARATER, INSTRUMENT OCH APPARATER FÖR MÄTNING ELLER KONTROLL, MEDICINSKA OCH KIRURGISKA INSTRUMENT OCH APPARATER; DELAR OCH TILLBEHÖR TILL SÅDANA ARTIKLAR

| 9001 | Optiska fibrer och optiska fiberknippen; optiska fiberkablar, andra än sådana enligt nr 8544
  ; skivor och plattor av polariserande material; linser (inbegripet kontaktlinser), prismor, speglar och andra optiska element, oavsett material, omonterade, andra än sådana element av glas som inte är optiskt bearbetade

  Detta nummer omfattar både artiklar som används med synligt ljus och artiklar som används med det osynliga spektrumet (infrarött och ultraviolett).
  Numret omfattar däremot inte element för elektronisk optik, t.ex. elektrostatiska linser, elektromagnetiska linser och så kallade fältlinser (vanligtvis kapitel 85). |
| --- | --- |
| 9001 10 10
  och
  9001 10 90 | Optiska fibrer, fiberknippen och fiberkablar

  Dessa undernummer omfattar inte kontaktdon och kopplingar för sammankoppling av optiska fibrer, optiska fiberknippen eller optiska fiberkablar.
  Se också de förklarande anmärkningarna till undernr 8536 70 00 |
| 9001 20 00 | Skivor och plattor av polariserande material

  Detta undernummer omfattar folier av polariserande material i rullar, för användning exempelvis vid tillverkning av LCD-moduler. |
| 9001 90 00 | Andra slag

  Detta undernummer omfattar bl.a.:






  1. | Rubiner och andra optiska element för laser. |

9001

Optiska fibrer och optiska fiberknippen; optiska fiberkablar, andra än sådana enligt nr 8544
  ; skivor och plattor av polariserande material; linser (inbegripet kontaktlinser), prismor, speglar och andra optiska element, oavsett material, omonterade, andra än sådana element av glas som inte är optiskt bearbetade

Detta nummer omfattar både artiklar som används med synligt ljus och artiklar som används med det osynliga spektrumet (infrarött och ultraviolett).

Numret omfattar däremot inte element för elektronisk optik, t.ex. elektrostatiska linser, elektromagnetiska linser och så kallade fältlinser (vanligtvis kapitel 85).

9001 10 10
  och
  9001 10 90

Optiska fibrer, fiberknippen och fiberkablar

Dessa undernummer omfattar inte kontaktdon och kopplingar för sammankoppling av optiska fibrer, optiska fiberknippen eller optiska fiberkablar.

Se också de förklarande anmärkningarna till undernr 8536 70 00

9001 20 00

Skivor och plattor av polariserande material

Detta undernummer omfattar folier av polariserande material i rullar, för användning exempelvis vid tillverkning av LCD-moduler.

Image 112

9001 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a.:

1.

Rubiner och andra optiska element för laser.

| 2. | Fresnellinser av plast, som efter montering i en infattning är avsedda att användas t.ex. som förstoringsskärmar till televisionsmottagare. |
| --- | --- |

2.

Fresnellinser av plast, som efter montering i en infattning är avsedda att användas t.ex. som förstoringsskärmar till televisionsmottagare.

9004

Glasögon o.d., avsedda för synkorrektion, som skydd för ögonen eller för annat ändamål

Snören, kedjor och liknande (t.ex. glasögonsnoddar eller glasögonkedjor) för produkter enligt detta nummer, med eller utan öglor i ändarna, ska varken betraktas som delar eller tillbehör eftersom de varken är en fast beståndsdel eller bidrar till eller förbättrar produkternas funktion. De ska därför klassificeras efter materialets beskaffenhet (t.ex. nr 5609 , 6307 , 7117 , 7315 eller 7616 ).

9005

Kikare (monokulära och binokulära), inbegripet teleskop, samt stativ till sådana; andra astronomiska instrument och stativ till sådana, med undantag av radioastronomiska instrument

Detta nummer omfattar bl.a. apparater försedda med bildförstärkare för mörkerseende.

9006

Stillbildskameror; blixtljusapparater och blixtlampor, för fotografiskt bruk, andra än gasurladdningslampor enligt nr 8539

9006 59 00

Andra

Detta undernummer omfattar stillbildskameror av sådana slag som används vid förberedelse av tryckplåtar och tryckcylindrar.

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9006 , I, tredje stycket, 17.

9010

Apparater och utrustning för foto- eller kinolaboratorier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i detta kapitel; negatoskop; projektionsdukar

9010 50 00

Andra apparater och annan utrustning för fotografiska (inbegripet kinematografiska) laboratorier; negatoskop

Detta undernummer omfattar bl.a. exponeringsapparater för kretskort, som genom exponering reproducerar kretskortsmönstret från ett negativ till plattor av isolermaterial av vilka det framställs kretskort. Apparaten består huvudsakligen av en exponeringskammare med ultravioletta lampor i vilken negativet och plattan av isolermaterial anbringas och där plattan exponeras genom vakuumkontakt med negativet.

9013

Anordningar med flytande kristaller, inte utgörande artiklar som är mera specifikt beskrivna i andra nummer; lasrar, andra än laserdioder; andra optiska apparater och instrument samt andra optiska artiklar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i detta kapitel

9013 80 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. förstoringsskärmar för televisionsapparater, bestående av ett optiskt element (fresnellins) av plast, en ram och ett system med metallstänger varmed skärmen fästs framför televisionsapparaten.

9017

Ritinstrument, ritsinstrument och räkneinstrument (t.ex. ritapparater, pantografer, gradskivor, ritbestick, räknestickor och räkneskivor); instrument som hålls i handen för längdmätning (t.ex. mätstockar, mätband, mikrometrar och skjutmått), inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i detta kapitel

9017 10 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. ritbord utrustade med pantografer eller liknande.

9017 20 05
  till
  9017 20 90

Andra ritinstrument, ritsinstrument och räkneinstrument

Dessa undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Koordinatografer som inte är avsedda för fotogrammetri. |
| --- | --- |

1.

Koordinatografer som inte är avsedda för fotogrammetri.

| 2. | Textschabloner som tydligt kan kännas igen som specialinstrument för ritning eller ritsning. |
| --- | --- |

2.

Textschabloner som tydligt kan kännas igen som specialinstrument för ritning eller ritsning.

9018

Instrument och apparater som används för medicinskt, kirurgiskt, dentalt eller veterinärt bruk, inbegripet scintigrafer, andra elektromedicinska apparater samt instrument för synprovning

9018 50 10

Icke optiska

Förutom utraljudsapparater för allmänt diagnostiskt bruk omfattar detta undernummer speciella apparater för ultraljudsundersökning av ögon (t.ex. apparater för att mäta hornhinnans eller ögonlinsens tjocklek eller ögonglobens längd).

9018 90 84

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Elektriska defibrillatorer som levererar strömpulser för att återställa den naturliga hjärtfunktionen. Med hjälp av dessa instrument, som är utrustade med en pulsgenerator och två defibrillatorelektroder, kan patientens elektrokardiografiska (EKG) signal från elektroderna visas på en skärm eller skrivas ut av en inbyggd skrivare. |
| --- | --- |

1.

Elektriska defibrillatorer som levererar strömpulser för att återställa den naturliga hjärtfunktionen. Med hjälp av dessa instrument, som är utrustade med en pulsgenerator och två defibrillatorelektroder, kan patientens elektrokardiografiska (EKG) signal från elektroderna visas på en skärm eller skrivas ut av en inbyggd skrivare.

| 2. | Medicinska apparater som blåser in gas i bukhålan på människor för undersökning av olika organ med hjälp av ett endoskop. Dessa apparater, som är utrustade med mätinstrument och bildskärm, har två slangar vilkas ändar är förbundna med en stoppventil och en lång nål. |
| --- | --- |

2.

Medicinska apparater som blåser in gas i bukhålan på människor för undersökning av olika organ med hjälp av ett endoskop. Dessa apparater, som är utrustade med mätinstrument och bildskärm, har två slangar vilkas ändar är förbundna med en stoppventil och en lång nål.

| 3. | Medicinska sugpumpar för utsugning av sekretion, som består av pumpen och en suganordning och används i operationssalar och ambulanser. |
| --- | --- |

3.

Medicinska sugpumpar för utsugning av sekretion, som består av pumpen och en suganordning och används i operationssalar och ambulanser.

| 4. | Kontraceptiska anordningar under benämningen ”intrauterint preventivmedel (IUP)”, bestående av plast i kombination med koppartråd, kolloidal koppar eller ett hormoninlägg. |
| --- | --- |

4.

Kontraceptiska anordningar under benämningen ”intrauterint preventivmedel (IUP)”, bestående av plast i kombination med koppartråd, kolloidal koppar eller ett hormoninlägg.

Detta undernummer omfattar inte så kallade tourniqueter. Dessa består vanligen av en rem och en spännanordning. De används för att reglera blodcirkulationen till en extremitet under en kort period genom att remmen dras åt. Andra slags tourniqueter kan t.ex. ha en spännarm för åtdragningen. Till följd av deras enkla konstruktion och de material som används liknar de inte de instrument och apparater som omfattas av detta undernummer, även om de fyller ett medicinskt syfte (vanligen klassificeras de enligt det material som ingår i remmen). Se särskilt de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9018 , fjärde stycket.

Image 113

9021

Ortopediska artiklar, inbegripet kryckor, medicinsk-kirurgiska gördlar och bråckband; spjälor och andra artiklar för behandling av frakturer; konstgjorda kroppsdelar; hörapparater för hörselskadade och andra artiklar som är avsedda att bäras av användaren, att hållas i handen eller att implanteras i kroppen för att kompensera en defekt eller en funktionsnedsättning

I detta nummer avser uttrycket ”för att kompensera en defekt eller en funktionsnedsättning” enbart artiklar som faktiskt tar över eller ersätter en funktion i en defekt eller funktionsnedsatt del av kroppen.

Detta nummer omfattar inte artiklar som endast mildrar konsekvenserna av en defekt eller en funktionsnedsättning.

Detta nummer omfattar inte artiklar igenkännliga för att användas för stomier (undernr 3006 91 00 ).

9021 10 10

Ortopediska artiklar

Detta undernummer omfattar ”ortopediska artiklar” som är särskilt utformade för specifika ortopediska ändamål, till skillnad från vanliga produkter som kan användas för olika ändamål (till exempel produkter för överansträngda leder, ligament eller senor till följd av idrottsaktivitet, maskinskrivning och produkter som bara lindrar smärtan i den skadade eller funktionsnedsatta kroppsdelen, exempelvis, vid inflammationer).

”Ortopediska artiklar” måste fullständigt förhindra en viss rörelse med den skadade eller funktionsnedsatta kroppsdelen (till exempel leder, ligament eller senor) i syfte att utesluta ytterligare skador eller (en försämring av) kroppsdeformiteter, till skillnad från vanliga produkter som tillåter oönskade rörelser men förebygger reflexrörelser (det vill säga rörelser som utförs omedvetet) till följd av den relativa orörlighet som orsakas av exempelvis flexibla spjälor, tryckkuddar, icke-elastiskt textilmaterial eller rörelsebegränsande reglerbara kardborrband.

Se även anmärkning 6 till kapitel 90 och domen i de förenade målen C-260/00 till C-263/00, Lohmann GmbH & Co. KG och Medi Bayreuth Weihermüller & Voigtmann GmbH & Co. KG mot Oberfinanzdirektion Koblenz, punkterna 36, 37, 39, 40, 43 och 45 (ECLI:EU:C:2002:637).

Exempel på produkter som omfattas av undernummer
  9021 10 10
  :

Image 114

Image 115

Exempel på produkter som omfattas av avdelning XI:

Image 116

Image 117

9021 39 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Plåtar som finns permanent i kroppen (t.ex. för att ersätta ett ben eller en del av detta). |
| --- | --- |

1.

Plåtar som finns permanent i kroppen (t.ex. för att ersätta ett ben eller en del av detta).

| 2. | Vävda band av syntetfibrer som vid kronisk instabilitet i knäets ledband implanteras i knäleden för att ersätta dessa. |
| --- | --- |

2.

Vävda band av syntetfibrer som vid kronisk instabilitet i knäets ledband implanteras i knäleden för att ersätta dessa.

9021 40 00

Hörapparater för hörselskadade, dock inte delar och tillbehör till sådana

Detta undernummer omfattar de apparater som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9021 , IV, även i form av glasögon.

9021 50 00

Hjärtstimulatorer (pacemakers), dock inte delar och tillbehör till sådana

Detta undernummer omfattar endast själva hjärtstimulatorerna. Om inte annat följer av anmärkning 1 och 2 till detta kapitel omfattas delar och tillbehör till sådana hjärtstimulatorer, t.ex. höljen, över- och underdelar av höljen samt elektroder, av undernr 9021 90 90 .

Primärbatterier och elektriska ackumulatorer som föreligger separat klassificeras enligt nr 8506 eller 8507 . Apparater försedda med en primär transformatorlindning för uppladdning av ackumulatorn i den implanterade hjärtstimulatorn med hjälp av induktiv strömförsörjning från sekundärlindningen omfattas av nr 8504 .

9021 90 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. följande apparater som används för att kompensera en defekt eller en funktionsnedsättning:

| 1. | Apparater som implanteras i människokroppen för medikamentdosering och som i samma hölje rymmer en medicinpump, kraftkällan till pumpen och en behållare för medicinen. |
| --- | --- |

1.

Apparater som implanteras i människokroppen för medikamentdosering och som i samma hölje rymmer en medicinpump, kraftkällan till pumpen och en behållare för medicinen.

| 2. | Ringformade proteser, dvs. ringar av rostfritt stål täckta med två lager av plast och syntetvävnad. De anbringas genom ett kirurgiskt ingrepp i hjärtklaffen för att återge hjärtklaffen slutningsförmågan, t.ex. vid mitralinsufficiens. |
| --- | --- |

2.

Ringformade proteser, dvs. ringar av rostfritt stål täckta med två lager av plast och syntetvävnad. De anbringas genom ett kirurgiskt ingrepp i hjärtklaffen för att återge hjärtklaffen slutningsförmågan, t.ex. vid mitralinsufficiens.

| 3. | Paraplyformade filter för implantering i hjärtvenen (vena cava inferior) för att förhindra att blodproppar vandrar till hjärtat. De består av en mycket liten, paraplyformad fattning som är framställd av legerat rostfritt stål och klädd med ett tunt lager elastiskt syntetmaterial och som öppnar sig som ett paraply i venen. |
| --- | --- |

3.

Paraplyformade filter för implantering i hjärtvenen (vena cava inferior) för att förhindra att blodproppar vandrar till hjärtat. De består av en mycket liten, paraplyformad fattning som är framställd av legerat rostfritt stål och klädd med ett tunt lager elastiskt syntetmaterial och som öppnar sig som ett paraply i venen.

| 4. | Permanenta urinledardilatorer av plast. Dessa stavformade, med hullingar försedda anordningar förs in i urinledaren för att möjliggöra urinflödet. |
| --- | --- |

4.

Permanenta urinledardilatorer av plast. Dessa stavformade, med hullingar försedda anordningar förs in i urinledaren för att möjliggöra urinflödet.

9022

Apparater baserade på utnyttjandet av röntgen-, alfa-, beta- eller gammastrålar, även för annat än medicinskt, kirurgiskt, dentalt eller veterinärt bruk, inbegripet radiografi- och radioterapiapparater, röntgenrör och andra röntgengeneratorer, högspänningsgeneratorer, manöverpaneler och manöverpulpeter, skärmar samt bord, stolar o.d. för röntgenundersökning eller röntgenbehandling

9022 12 00

Apparater för datortomografi

Se de förklarande anmärkningarna till HS, undernr 9022 12 .

System för inspelning av videosignaler som inte ingår i röntgenutrustningen och som digitaliserar, redigerar och lagrar analoga videosignaler från en extern videokamera omfattas däremot av nr 8543 . De omfattar huvudsakligen en analog-digitalomvandlare, en processdator, monitorer och ett magnetbands- eller skivminne.

9022 90 20

Delar och tillbehör till apparater baserade på utnyttjandet av röntgenstrålar

Detta undernummer omfattar berylliumfönster för röntgenrör.

9025

Areometrar och liknande instrument, termometrar, pyrometrar, barometrar, hygrometrar och psykrometrar, även registrerande, samt alla slags kombinationer av dessa instrument

9025 11 20
  och
  9025 11 80

Vätskefyllda, för direkt avläsning

Termometrar för direkt avläsning är termometrar där temperaturen visas på en skala med hjälp av termometerns vätskenivå.

9026

Instrument och apparater för mätning eller kontroll av gasers eller vätskors strömning, nivå, tryck e.d. (t.ex. genomströmningsmätare, nivåmätare, manometrar och värmeförbrukningsmätare), med undantag av instrument och apparater enligt nr 9014
  ,
  9015
  ,
  9028
  och
  9032

9026 20 20
  till
  9026 20 80

För mätning eller kontroll av tryck

Dessa undernummer omfattar bl.a. däckpumpar med inbyggd manometer även om de inte är avsedda att anslutas till en extern kraftkälla utan har egen tryckluftsbehållare.

9027

Instrument och apparater för fysikalisk eller kemisk analys (t.ex. polarimetrar, refraktometrar, spektrometrar samt gas- eller rökanalysapparater); instrument och apparater för mätning eller kontroll av viskositet, porositet, dilatation, ytspänning e.d.; instrument och apparater för mätning eller kontroll av värmemängd, ljudnivå eller ljusintensitet (inbegripet exponeringsmätare); mikrotomer

9027 10 10

Elektroniska

Detta undernummer omfattar laserluftpartikelräknare. De är elektroniska apparater för bestämning eller övervakning av dammängden i filtrerad luft, t.ex. i industrianläggningar eller inom sjukvården. Dammpartiklarna i ett luftprov medverkar till att det i apparatens mätkammare med hjälp av en laserstråle frambringas ett spritt ljus som sedan det fokuserats till en stråle med hjälp av ett linssystem uppfångas av en fotodiod och omvandlas till en elektrisk signal. Med hjälp av förprogrammerade referensdata bestäms andelen dammpartiklar och mätresultatet visas på apparatens sifferskärm eller skrivs ut på en extern bandskrivare. Via ett gränssnitt kan mätresultatet också sändas som en elektrisk signal via kabel till en automatisk databehandlingsmaskin.

9027 30 00

Spektrometrar, spektrofotometrar och spektrografer som arbetar med optisk strålning (ultraviolett, synlig eller infraröd)

Detta undernummer omfattar bl.a. mikroprocessorstyrda elektroniska apparater (optiska mångkanalanalysatorer) för mätning och analys av optiska signalers våglängd i samband med spektralanalyser. De optiska signalernas våglängd mäts med hjälp av detektorer varefter den omvandlas till digitala elektriska signaler och jämförs med referensvärden (analyseras). Resultatet av jämförelsen utvärderas av en dator och visas på anslutningsbara externa monitorer.

9027 50 00

Andra instrument och apparater som arbetar med optisk strålning (ultraviolett, synlig eller infraröd)

Dessa undernummer omfattar bl.a. elektroniska apparater som används på sjukhuslaboratorier för helautomatisk analys av blodserum. De består huvudsakligen av själva analysapparaten (med en anordning för preparering av prover, en reagensdoseringsmekanism och ett fotometriskt mätsystem med en halogenlampa som ljuskälla och fotodioder som detektorer), en styr- och utvärderingsapparat (med mikroprocessorer och bildskärm för visning av mätresultaten) och en skrivare för registrering av resultaten. Dessa tre apparater är sammankopplade med varandra via elektriska kablar.

9027 80 99

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. klimatskåp utrustade med tryckkammare, elektrisk uppvärmning, luftfuktare och elektrisk styrning och i vilka elektroniska komponenter, för provning av deras livslängd, isolering, osv., utsätts för bestämda tryck-, temperatur- och fuktighetsförhållanden som simulerar de påverkningar och miljöförhållanden som de utsätts för när de sedan används.

9030

Oscilloskop, spektrumanalysapparater samt andra instrument och apparater för mätning eller kontroll av elektriska storheter, med undantag av mätare enligt nr 9028
  ; instrument och apparater för mätning eller påvisande av alfa-, beta-, gamma- eller röntgenstrålning, kosmisk strålning eller annan joniserande strålning

Enligt allmänna bestämmelsen 3 b för tolkning av Kombinerade nomenklaturen omfattas instrument och apparater som kan användas för mätning och kontroll av både elektriska och icke-elektriska storheter av nr 9030 förutsatt att det kan fastslås att de på grund av sin karaktär huvudsakligen används för mätning eller kontroll av elektriska storheter. Detta är t.ex. fallet med katodstråleoscilloskop och -oscillografer och ljusstråle- och UV-stråleoscillografer (undernr 9030 20 00 ).

Instrument och apparater vilkas väsentliga karaktär inte kan fastställas eftersom de i samma utsträckning används för mätning och kontroll av både elektriska och icke-elektriska storheter omfattas däremot inte av detta nummer. I enlighet med allmänna bestämmelsen 3 c för tolkning av Kombinerade nomenklaturen klassificeras därför instrument för provning av motorfordons motorer och tändningssystem genom mätning av elektriska storheter, t.ex. spänning och resistans, och icke-elektriska storheter, t.ex. varvtal, kamvinkel och brytarkontakternas tillstånd, enligt nr 9031 .

9030 20 00

Oscilloskop och oscillografer

Detta undernummer omfattar ljusstråle- och UV-stråleoscillografer som mäter och registrerar snabba variationer hos elektriska storheter. Dessa apparater, som också går under beteckningen ljusstråleskrivare, UV-skrivare eller slingoscillografer, registrerar med hjälp av en ljus- eller UV-stråle eller ljuskänsligt papper signalerna från det periodiska fenomen som undersöks.

9030 39 00

Andra, med registreringsanordning

Detta undernummer omfattar elektriska provningsapparater eller -system för bestämning av funktionsdugligheten hos tryckta kretsar eller andra elektroniska komponenter och som visar alla defekter, t.ex. kortslutning eller avbrott, genom att mäta eller kontrollera sådana elektriska storheter som kapacitans, induktans, impedans, resistans och spänning.

Dessa apparater eller system består vanligtvis av en mät- och kontrollenhet (med tangentbord för inmatning av data, programminne och bildskärmsterminal med katodstrålerör) som utför mätningarna, jämför resultaten med referensvärden och visar dem, en styrenhet (med dator eller mikroprocessorer), en skrivare för utskrift av provresultaten och en anordning som ordnar de provade komponenterna efter bestämda faktiska värden och sorterar bort felaktiga komponenter.

Undernumret omfattar däremot inte elektriska apparater som kontrollerar om kapslarna på integrerade kretsar eller andra elektroniska komponenter är hermetiskt förslutna (nr 9031 ).

9030 82 00

För mätning och kontroll av halvledarplattor (wafers) eller halvledarkomponenter

Detta undernummer omfattar elektriska provningsapparater och -system för mätning eller kontroll av elektriska storheter, t.ex. spänning, frekvens för att bestämma funktionsdugligheten hos plattor, chips och andra halvledarorgan och för att påvisa defekter, t.ex. avvikelser från tidigare satta värden.

Dessa apparater eller system består vanligtvis av en mät- och kontrollenhet (med tangentbord för inmatning av data, programminne och bildskärmsterminal med katodstrålerör) som utför mätningarna, jämför resultaten med referensvärden och visar dem, en styrenhet (med dator eller mikroprocessorer), en skrivare för utskrift av provresultaten och en anordning som ordnar de provade komponenterna efter bestämda faktiska värden och sorterar bort felaktiga komponenter.

Undernumret omfattar däremot inte elektriska apparater som kontrollerar om kapslarna på integrerade kretsar eller andra elektroniska komponenter är hermetiskt förslutna (nr 9031 ).

9031

Instrument, apparater och maskiner för mätning eller kontroll, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i detta kapitel; profilprojektorer

9031 20 00

Provbänkar

Provbänkar för kontroll av bränsleinsprutningspumparna till dieselmotorer består huvudsakligen av en elmotor och en anordning med insprutningsmunstycke och graderade glasrör för kontroll av kapaciteten hos insprutningspumpens delar, som alla är monterade på samma stativ. De kan också vara försedda med en hjälpapparat (ett stroboskop) för kontroll av den exakta tidpunkten för insprutning av bränsle.

9031 80 20

För mätning eller kontroll av geometriska storheter

Geometriska storheter är t.ex. längd, avstånd, diameter, radie, krökning, vinkel, lutning, volym och ytråhet.

Detta undernummer omfattar bl.a. vattenpass.

Detta undernummer omfattar inte interferometrar som används vid laboratoriekontroll av plana ytor (undernr 9027 50 00 ).

KAPITEL 91

UR OCH DELAR TILL UR

| 9102 | Armbandsur, fickur och liknande ur, inbegripet stoppur, andra än sådana som omfattas av nr 9101

  Detta nummer omfattar bl.a. kombinationer av ett ur och en elektronisk räknemaskin som tillsammans ser ut som ett armbands- eller fickur.
  Det omfattar inte elektroniska räknare med tids- och datumvisning och väckningsfunktion (undernr 8470 10 00 , 8470 21 00 eller 8470 29 00 ). |
| --- | --- |
| 9111 | Boetter till ur enligt nr 9101 eller 9102 samt delar till sådana

  Urarmband och urkedjor som är fastsatta på boetterna klassificeras tillsammans med dessa. När de föreligger tillsammans med boetterna utan att vara fastsatta på dessa klassificeras de däremot enligt sina respektive nummer på samma sätt som urarmband som föreligger separat (nr 9113 ). |
| 9114 | Andra urdelar |
| 9114 10 00 | Fjädrar, inbegripet balansfjädrar

  Detta undernummer omfattar alla fjädrar som används i urverk.
  Förutom drivfjädrar och balansfjädrar ingår t.ex.:






  1. | Friktionsfjädrar. |

9102

Armbandsur, fickur och liknande ur, inbegripet stoppur, andra än sådana som omfattas av nr 9101

Detta nummer omfattar bl.a. kombinationer av ett ur och en elektronisk räknemaskin som tillsammans ser ut som ett armbands- eller fickur.

Det omfattar inte elektroniska räknare med tids- och datumvisning och väckningsfunktion (undernr 8470 10 00 , 8470 21 00 eller 8470 29 00 ).

9111

Boetter till ur enligt nr 9101 eller 9102 samt delar till sådana

Urarmband och urkedjor som är fastsatta på boetterna klassificeras tillsammans med dessa. När de föreligger tillsammans med boetterna utan att vara fastsatta på dessa klassificeras de däremot enligt sina respektive nummer på samma sätt som urarmband som föreligger separat (nr 9113 ).

9114

Andra urdelar

9114 10 00

Fjädrar, inbegripet balansfjädrar

Detta undernummer omfattar alla fjädrar som används i urverk.

Förutom drivfjädrar och balansfjädrar ingår t.ex.:

1.

Friktionsfjädrar.

| 2. | Ruckararmsfjädrar. |
| --- | --- |

2.

Ruckararmsfjädrar.

| 3. | Spärrfjädrar, spiralfjädrar, uppdragningsfjädrar och spärrhjulsfjädrar. |
| --- | --- |

3.

Spärrfjädrar, spiralfjädrar, uppdragningsfjädrar och spärrhjulsfjädrar.

Undernumret omfattar inte fjädrar till urfoder och andra höljen som utgör delar med allmän användning enligt anmärkning 2 till avdelning XV.

Drivfjädrar som är monterade i sina fjäderhus omfattas av undernr 9114 90 00 .

9114 90 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | Sammansatta elektriska eller elektroniska komponenter som utgör igenkännliga delar till ett ur, t.ex. ett elektroniskt slagverk. |
| --- | --- |

1.

Sammansatta elektriska eller elektroniska komponenter som utgör igenkännliga delar till ett ur, t.ex. ett elektroniskt slagverk.

| 2. | Så kallade balansskuvar och stålagerskruvar. |
| --- | --- |

2.

Så kallade balansskuvar och stålagerskruvar.

| 3. | Kilar, i allmänhet av plast, som anbringas mellan boetten och urverket. |
| --- | --- |

3.

Kilar, i allmänhet av plast, som anbringas mellan boetten och urverket.

| 4. | Kvartsoscillatorer för ur (kvartsresonatorer som är förbundna med en elektronisk mikrokrets för att upprätthålla svängningarna). |
| --- | --- |

4.

Kvartsoscillatorer för ur (kvartsresonatorer som är förbundna med en elektronisk mikrokrets för att upprätthålla svängningarna).

KAPITEL 92

MUSIKINSTRUMENT; DELAR OCH TILLBEHÖR TILL MUSIKINSTRUMENT

| 9207 | Musikinstrument hos vilka ljudet framställs eller måste förstärkas på elektrisk väg (t.ex. orglar, gitarrer och dragspel) |
| --- | --- |
| 9207 10 30 | Digitalpianon

  I motsats till syntar och klaviaturer har digitalpianon exakt samma tonomfång och klaviaturbredd som akustiska pianon (nr 9201 ). Med hjälp av ljudsampling återger de ljudet hos ett akustiskt piano så exakt som möjligt. Alla funktioner, inbegripet pedalernas, motsvarar funktionerna hos akustiska pianon. De har i regel inbyggda förstärkare och högtalare. |
| 9207 10 50 | Syntar

  Syntar skiljer sig från de andra musikinstrumenten enligt undernr 9207 10 genom att den som spelar, förutom att använda eller ändra förprogrammerade toner (s.k. pre-sets), kan programmera egna toner. Syntar kan också ha andra inbyggda komponenter, t.ex. samplare, förstärkare, högtalare, sekventierare, eko-, flank-, förvrängnings- och andra effektenheter samt elektroniskt slagverk. |
| 9207 10 80 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. klaviaturer (keyboard), dvs. instrument där den som spelar endast kan använda förprogrammerade toner (s.k. pre-sets). Man kan inte generera och programmera egna toner. Klaviaturer kan också ha inbyggda förstärkare och högtalare. |

9207

Musikinstrument hos vilka ljudet framställs eller måste förstärkas på elektrisk väg (t.ex. orglar, gitarrer och dragspel)

9207 10 30

Digitalpianon

I motsats till syntar och klaviaturer har digitalpianon exakt samma tonomfång och klaviaturbredd som akustiska pianon (nr 9201 ). Med hjälp av ljudsampling återger de ljudet hos ett akustiskt piano så exakt som möjligt. Alla funktioner, inbegripet pedalernas, motsvarar funktionerna hos akustiska pianon. De har i regel inbyggda förstärkare och högtalare.

9207 10 50

Syntar

Syntar skiljer sig från de andra musikinstrumenten enligt undernr 9207 10 genom att den som spelar, förutom att använda eller ändra förprogrammerade toner (s.k. pre-sets), kan programmera egna toner. Syntar kan också ha andra inbyggda komponenter, t.ex. samplare, förstärkare, högtalare, sekventierare, eko-, flank-, förvrängnings- och andra effektenheter samt elektroniskt slagverk.

9207 10 80

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. klaviaturer (keyboard), dvs. instrument där den som spelar endast kan använda förprogrammerade toner (s.k. pre-sets). Man kan inte generera och programmera egna toner. Klaviaturer kan också ha inbyggda förstärkare och högtalare.

AVDELNING XIX

VAPEN OCH AMMUNITION; DELAR OCH TILLBEHÖR TILL VAPEN OCH AMMUNITION

KAPITEL 93

VAPEN OCH AMMUNITION; DELAR OCH TILLBEHÖR TILL VAPEN OCH AMMUNITION

| 9305 | Delar och tillbehör till artiklar enligt nr 9301
  –
  9304 |
| --- | --- |
| 9305 91 00 | Till vapen för militärt bruk enligt nr 9301

  Detta undernummer omfattar de delar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9305 , 1 till 7, förutsatt att det av deras typ och utförande tydligt framgår att de är olämpliga som delar till vapen för jakt, sportskytte eller målskjutning eller andra vapen enligt nr 9302 00 00 , 9303 och 9304 00 00 . |
| 9306 | Bomber, granater, torpeder, minor, robotprojektiler och liknande krigsammunition samt delar till sådan ammunition; annan ammunition (t.ex. patroner) och andra projektiler samt delar till sådana artiklar, inbegripet hagel och förladdningar |
| 9306 21 00 | Patroner

  En patron är en enhet bestående av projektilen (hagel eller kula) som skjuts ut från ett skjutvapen, hylsan innehållande laddningen och hylsbotten av metall som omger tändhatten. |
| 9306 30 10 | För revolvrar och pistoler enligt nr 9302
  och för maskinpistoler enligt nr 9301

  Patroner enligt detta undernummer som är avsedda att användas i skjutvapen kännetecknas av att de är korta och kompakta.
  Exempel på delar är hylsor, även försedda med sprängkapsel, hylsbottnar av mässing och kulor. Även obearbetade eller grovt tillformade delar omfattas av detta undernummer. |
| 9306 30 30 | För militärt bruk

  Detta undernummer omfattar bl.a. gevärs- och karbinpatroner (med undantag av övningspatroner och liknande, utan krutladdning, enligt undernr 9306 30 90 ), skarpa, lösa, brandpatroner, pansarbrytande patroner, osv. |

9305

Delar och tillbehör till artiklar enligt nr 9301
  –
  9304

9305 91 00

Till vapen för militärt bruk enligt nr 9301

Detta undernummer omfattar de delar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9305 , 1 till 7, förutsatt att det av deras typ och utförande tydligt framgår att de är olämpliga som delar till vapen för jakt, sportskytte eller målskjutning eller andra vapen enligt nr 9302 00 00 , 9303 och 9304 00 00 .

9306

Bomber, granater, torpeder, minor, robotprojektiler och liknande krigsammunition samt delar till sådan ammunition; annan ammunition (t.ex. patroner) och andra projektiler samt delar till sådana artiklar, inbegripet hagel och förladdningar

9306 21 00

Patroner

En patron är en enhet bestående av projektilen (hagel eller kula) som skjuts ut från ett skjutvapen, hylsan innehållande laddningen och hylsbotten av metall som omger tändhatten.

9306 30 10

För revolvrar och pistoler enligt nr 9302
  och för maskinpistoler enligt nr 9301

Patroner enligt detta undernummer som är avsedda att användas i skjutvapen kännetecknas av att de är korta och kompakta.

Exempel på delar är hylsor, även försedda med sprängkapsel, hylsbottnar av mässing och kulor. Även obearbetade eller grovt tillformade delar omfattas av detta undernummer.

9306 30 30

För militärt bruk

Detta undernummer omfattar bl.a. gevärs- och karbinpatroner (med undantag av övningspatroner och liknande, utan krutladdning, enligt undernr 9306 30 90 ), skarpa, lösa, brandpatroner, pansarbrytande patroner, osv.

AVDELNING XX

DIVERSE VAROR

KAPITEL 94

MÖBLER; SÄNGKLÄDER, MADRASSER, RESÅRBOTTNAR TILL SÄNGAR, KUDDAR OCH LIKNANDE STOPPADE INREDNINGSARTIKLAR; BELYSNINGSARMATUR OCH ANDRA BELYSNINGSARTIKLAR, INTE NÄMNDA ELLER INBEGRIPNA NÅGON ANNANSTANS; LJUSSKYLTAR, NAMNPLÅTAR MED BELYSNING O.D.; MONTERADE ELLER MONTERINGSFÄRDIGA BYGGNADER

Allmänna anmärkningar

I detta kapitel avses med begreppet ”möbler” produkter som i allmänhet är utformade för att användas i privata bostäder eller trädgårdar, etc. Se även definitionen av begreppet ”möbler” i Förklarande anmärkningar till HS, Kapitel 94, allmänna anvisningar, andra stycket A.

Uppblåsbara artiklar (t.ex. uppblåsbara stolar, uppblåsbara fåtöljer etc.) som i allmänhet är utformade för att medtas till olika platser (t.ex. campingplatser, badstranden, etc.) och som ska användas tillfälligt där är följaktligen inte möbler i den mening som avses i kapitel 94, men, beroende på deras materials beskaffenhet, campingartiklar enligt nr 6306 samt varor enligt kapitel 39 eller 40.

På grund av sina objektiva egenskaper är dessa uppblåsbara artiklar enkla att transportera, väger lätt och går snabbt att installera och att packa ihop.

Exempel på några av dessa uppblåsbara artiklar:

Image 118

Image 119

Image 120

| 9401 | Sittmöbler (andra än sådana som omfattas av nr 9402
  ), även bäddbara, samt delar till sittmöbler

  Detta nummer omfattar satser av bord och stolar där bordet är avsett att användas för andra ändamål än som matbord medan man sitter i sittmöblerna (stolar, pallar, solstolar, fåtöljer, soffor osv.). I allmänhet är dessa bord för små för att använda som matbord och de är mindre än sittmöblerna i storlek. Det är följaktligen sittmöblerna som ger satsen dess huvudsakliga karaktär enligt den allmänna bestämmelsen 3 b för tolkning av Kombinerade nomenklaturen. (Se även de förklarande anmärkningarna till KN för nummer 9403 ).
  Exempel på satser enligt nr 9401 : |
| --- | --- |
| | Hänvisningar till bambu i detta nummer gäller endast vegetabiliska material enligt nr 1401 . Å andra sidan gäller hänvisningar till trä eller av trä i detta nummer även bambuplattor enligt nr 4412 . (Se även anmärkning 1 b och anmärkning 6 till kapitel 44). |
| 9401 10 00 | Sittmöbler av sådana slag som används till luftfartyg

  Sittmöbler enligt detta undernummer är vanligtvis framställda av lätta men starka material (t.ex. duraluminium).
  I de flesta fall kan de skiljas från sittmöbler avsedda för andra transportmedel genom sin annorlunda konstruktion (är inställbara, har särskilda anordningar för fastsättning i golv eller väggar, säkerhetsbälten eller plats att installera sådana, osv.).
  Katapultstolar för luftfartyg anses inte som sittmöbler enligt nr 9401 utan klassificeras som delar till luftfartyg (nr 8803 ). |
| 9401 90 10 | Till sittmöbler av sådana slag som används till luftfartyg

  Detta undernummer omfattar inte hydrauliska inställnings- och låsningsanordningar som används för inställning av stolar för flygplansbesättning (undernr 8412 21 20 eller 8412 21 80 ). |
| 9403 | Andra möbler samt delar till sådana möbler

  Bord av olika material klassificeras enligt det material av vilket stommen (ben och ram) tillverkats, såvida inte det material som bordsskivan är gjord av ger bordet dess huvudsakliga karaktär enligt tillämpning av den allmänna regeln 3 b rörande tolkningen av Kombinerade nomenklaturen, exempelvis på grund av att det är av större värde (vilket kan vara fallet om bordsskivan är gjord av ädelmetall, glas, marmor, sällsynta träslag).
  Detta nummer omfattar satser av bord och stolar där bordet är avsett att användas som matbord medan man sitter i sittmöblerna (stolar, pallar, solstolar, fåtöljer, soffor osv.). Dessa satser klassificeras enligt den allmänna bestämmelsen 3 c då varken bord eller sittmöbler kan anses ge satsen dess huvudsakliga karaktär i den mening som avses i den allmänna bestämmelsen 3 b för tolkning av Kombinerade nomenklaturen. (Se även klassificeringsuttalandet gällande klassificering i HS till undernummer 9403 60 och de förklarande anmärkningarna till KN för nummer 9401 ).
  Exempel på satser enligt nr 9403 : |
| | Detta nummer omfattar även förvaringslådor tillverkade av olika material, t.ex. trä eller papp, som kan vara täckta med t.ex. läderimitation eller textilmaterial, eventuellt hopfällbara, samt försedda med ett lock. De är utformade för att placeras på golvet, för förvaring av föremål och för användning som en sittplats.
  Exempel: |
| | Detta nummer omfattar inte tvättkorgar och tvättsäckar. I kapitel 94 står termen ”möbler” för alla ”flyttbara” varor (som inte omfattas av mer specifika nummer i nomenklaturen), vilka är konstruerade för att placeras på golvet eller marken och används, huvudsakligen för nyttoändamål, som utrustning i privatbostäder, hotell, teatrar osv.
  Tvättkorgar och tvättsäckar klassificeras enligt det material de består av. Till exempel klassificeras tvättkorgar av järn eller stål som andra hushållsartiklar enligt nr 7323 (som inbegriper tvättkorgar, se Förklarande anmärkningar till HS, nr 7323 , A3), och tvättkorgar av flätningsmaterial klassificeras enligt nr 4602 (som inbegriper korgar av alla slag, se Förklarande anmärkningar till HS, nr 4602 , 1).
  Exempel på tvättkorgar och tvättsäckar som ska klassificeras enligt det material de består av: |
| | Den förklarande anmärkningen till nr 9401 avseende hänvisningarna till ”bambu” och ”trä” eller ”av trä”, gäller i tillämpliga delar. |
| | Detta nummer omfattar inte ”informationsskärmar” såsom ”gatuskyltar” och ”rollups”.
  De ska klassificeras enligt andra nummer i Kombinerade nomenklaturen som de hör till mer specifikt (t.ex. gatuskyltar med skriv- eller ritytor som motsvarar produkter enligt nr 9610 ) eller enligt materialets beskaffenhet:






  a) | enligt ett nummer som särskilt omfattar dessa artiklar (t.ex. plåtar av oädel metall som motsvarar produkter enligt nr 8310 klassificeras enligt detta nummer), eller |

9401

Sittmöbler (andra än sådana som omfattas av nr 9402
  ), även bäddbara, samt delar till sittmöbler

Detta nummer omfattar satser av bord och stolar där bordet är avsett att användas för andra ändamål än som matbord medan man sitter i sittmöblerna (stolar, pallar, solstolar, fåtöljer, soffor osv.). I allmänhet är dessa bord för små för att använda som matbord och de är mindre än sittmöblerna i storlek. Det är följaktligen sittmöblerna som ger satsen dess huvudsakliga karaktär enligt den allmänna bestämmelsen 3 b för tolkning av Kombinerade nomenklaturen. (Se även de förklarande anmärkningarna till KN för nummer 9403 ).

Exempel på satser enligt nr 9401 :

Image 121

Image 122

Image 123

Hänvisningar till bambu i detta nummer gäller endast vegetabiliska material enligt nr 1401 . Å andra sidan gäller hänvisningar till trä eller av trä i detta nummer även bambuplattor enligt nr 4412 . (Se även anmärkning 1 b och anmärkning 6 till kapitel 44).

9401 10 00

Sittmöbler av sådana slag som används till luftfartyg

Sittmöbler enligt detta undernummer är vanligtvis framställda av lätta men starka material (t.ex. duraluminium).

I de flesta fall kan de skiljas från sittmöbler avsedda för andra transportmedel genom sin annorlunda konstruktion (är inställbara, har särskilda anordningar för fastsättning i golv eller väggar, säkerhetsbälten eller plats att installera sådana, osv.).

Katapultstolar för luftfartyg anses inte som sittmöbler enligt nr 9401 utan klassificeras som delar till luftfartyg (nr 8803 ).

9401 90 10

Till sittmöbler av sådana slag som används till luftfartyg

Detta undernummer omfattar inte hydrauliska inställnings- och låsningsanordningar som används för inställning av stolar för flygplansbesättning (undernr 8412 21 20 eller 8412 21 80 ).

9403

Andra möbler samt delar till sådana möbler

Bord av olika material klassificeras enligt det material av vilket stommen (ben och ram) tillverkats, såvida inte det material som bordsskivan är gjord av ger bordet dess huvudsakliga karaktär enligt tillämpning av den allmänna regeln 3 b rörande tolkningen av Kombinerade nomenklaturen, exempelvis på grund av att det är av större värde (vilket kan vara fallet om bordsskivan är gjord av ädelmetall, glas, marmor, sällsynta träslag).

Detta nummer omfattar satser av bord och stolar där bordet är avsett att användas som matbord medan man sitter i sittmöblerna (stolar, pallar, solstolar, fåtöljer, soffor osv.). Dessa satser klassificeras enligt den allmänna bestämmelsen 3 c då varken bord eller sittmöbler kan anses ge satsen dess huvudsakliga karaktär i den mening som avses i den allmänna bestämmelsen 3 b för tolkning av Kombinerade nomenklaturen. (Se även klassificeringsuttalandet gällande klassificering i HS till undernummer 9403 60 och de förklarande anmärkningarna till KN för nummer 9401 ).

Exempel på satser enligt nr 9403 :

Image 124

Image 125

Image 126

Detta nummer omfattar även förvaringslådor tillverkade av olika material, t.ex. trä eller papp, som kan vara täckta med t.ex. läderimitation eller textilmaterial, eventuellt hopfällbara, samt försedda med ett lock. De är utformade för att placeras på golvet, för förvaring av föremål och för användning som en sittplats.

Exempel:

Image 127

Detta nummer omfattar inte tvättkorgar och tvättsäckar. I kapitel 94 står termen ”möbler” för alla ”flyttbara” varor (som inte omfattas av mer specifika nummer i nomenklaturen), vilka är konstruerade för att placeras på golvet eller marken och används, huvudsakligen för nyttoändamål, som utrustning i privatbostäder, hotell, teatrar osv.

Tvättkorgar och tvättsäckar klassificeras enligt det material de består av. Till exempel klassificeras tvättkorgar av järn eller stål som andra hushållsartiklar enligt nr 7323 (som inbegriper tvättkorgar, se Förklarande anmärkningar till HS, nr 7323 , A3), och tvättkorgar av flätningsmaterial klassificeras enligt nr 4602 (som inbegriper korgar av alla slag, se Förklarande anmärkningar till HS, nr 4602 , 1).

Exempel på tvättkorgar och tvättsäckar som ska klassificeras enligt det material de består av:

Image 128

Den förklarande anmärkningen till nr 9401 avseende hänvisningarna till ”bambu” och ”trä” eller ”av trä”, gäller i tillämpliga delar.

Detta nummer omfattar inte ”informationsskärmar” såsom ”gatuskyltar” och ”rollups”.

De ska klassificeras enligt andra nummer i Kombinerade nomenklaturen som de hör till mer specifikt (t.ex. gatuskyltar med skriv- eller ritytor som motsvarar produkter enligt nr 9610 ) eller enligt materialets beskaffenhet:

a)

enligt ett nummer som särskilt omfattar dessa artiklar (t.ex. plåtar av oädel metall som motsvarar produkter enligt nr 8310 klassificeras enligt detta nummer), eller

| b) | enligt ett nummer som omfattar olika artiklar av sådant material (t.ex. nr 3926 eller nr 7616 ). |
| --- | --- |

b)

enligt ett nummer som omfattar olika artiklar av sådant material (t.ex. nr 3926 eller nr 7616 ).

Exempel på en gatuskylt som ska klassificeras enligt nr 9610 :

Image 129

Gatuskylt med griffeltavla.

Exempel på en gatuskylt som ska klassificeras enligt nr 8310 :

Image 130

Gatuskylt tillverkad uteslutande av oädel metall.

Exempel på ”informationsskärmar” som ska klassificeras efter materialets beskaffenhet, enligt ett nummer som omfattar olika varor i detta material:

Image 131

9404

Resårbottnar till sängar; sängkläder och liknande inredningsartiklar (t.ex. madrasser, sängtäcken, kuddar och puffar) försedda med resårer, stoppning eller inlägg av vilket material som helst eller tillverkade av poröst gummi eller porös plast, med eller utan överdrag

9404 10 00

Resårbottnar till sängar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9404 , A.

9404 90 10
  och
  9404 90 90

Andra slag

Dessa undernummer omfattar bl.a. de artiklar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9404 , B 2.

Undernumren omfattar också elektriska värmedynor som är försedda med inlägg av cell- eller skumplast, skumgummi, bomull, filt eller flanell.

9405

Belysningsarmatur och andra belysningsartiklar (inbegripet strålkastare) samt delar till sådana artiklar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; ljusskyltar, namnplåtar med belysning, o.d. med fast, varaktigt monterad ljuskälla samt delar till sådana artiklar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

9405 40 10

Strålkastare

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9405 , I, tredje och fjärde stycket.

9405 50 00

Belysningsarmatur och andra belysningsartiklar, icke elektriska

Se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9405 , I.5 och I.6.

Detta nummer omfattar lyktor av vilket material som helst (med undantag för de material som avses i anmärkning 1 till kapitel 71) oavsett om de har en fasthållningsanordning eller särskild hållare för ljus eller värmeljus eller inte. De har vanligen ventilationshål på ovansidan och en öppning genom vilken ett ljus kan införas.

Detta nummer omfattar också kandelabrar (se bilderna 1 och 2), ljusstakar (se bilderna 3 och 4) och lampetter (se bild 5) inbegripet kandelabrar, ljusstakar och lampetter för värmeljus. Så kallade ”värmeljushållare” tillverkade av olika material (glas, keramik, trä, plast osv.) i form av behållare i olika former, utan fasthållningsanordning eller särskild hållare för att fixera ljus eller värmeljus, är dock uteslutna från detta nummer och ska klassificeras efter materialets beskaffenhet (se bilderna 6 till 12). Det faktum att ett ljus eller värmeljus kan fixeras stadigt i en fördjupning i behållaren är inte tillräckligt för klassificering under detta nummer (se också kommissionens förordning (EG) nr 141/2002 (11)och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 774/2011 (12)).

Exempel på produkter i nummer 9405 50 00 :

Bild 1

Image 132

Bild 2

Image 133

Bild 3

Image 134

Bild 4

Image 135

Bild 5

Image 136

Exempel på produkter som ska klassificeras efter materialets beskaffenhet:

Bild 6

Image 137

Bild 7

Image 138

Bild 8

Image 139

Bild 9

Image 140

Bild 10

Image 141

Bild 11

Image 142

Bild 12

Image 143

9406

Monterade eller monteringsfärdiga byggnader

Detta nummer omfattar så kallade ”polytunnlar” som består av konstruktionsdelar (vanligen rör av stål eller aluminium), väggar och tak (vanligen tillverkade av plast eller glas) som används för trädgårdsodling, så att växterna kan odlas på täckt område. De är konstruerade för långvarigt utomhusbruk och är stabila och väderbeständiga. De måste vara tillräckligt stora för att en person ska kunna gå in i dem. De kan också vara konstruerade för att kunna utrustas med extra funktioner som värme och luftkonditionering.

”Polytunnlar” som används för trädgårdsodling och som inte har karaktär av monterade eller monteringsfärdiga byggnader (exempelvis att de inte är stabilt byggda, är avsedda för kortvarigt bruk och lätt kan nedmonteras och flyttas) ska klassificeras efter beskaffenheten i materialet hos konstruktionsdelarna (vanligen rör av stål eller aluminium) som ger artikeln dess huvudsakliga karaktär i den mening som avses i den allmänna bestämmelsen 3 b.

Exempel på produkter enligt nr 9406 :

Image 144

Bild 1

Image 145

Bild 2

Exempel på produkter som klassificeras efter beskaffenheten i materialet hos konstruktionsdelarna (rör)

Image 146

Bild 3

Image 147

Bild 4

Image 148

Bild 5

9406 90 10

”Mobile homes”

”Mobile homes” har bl.a. följande kännetecken:

| — | Det utvändiga materialet kan vara av olika slag (t.ex. trä, plast, aluminium). |
| --- | --- |

—

Det utvändiga materialet kan vara av olika slag (t.ex. trä, plast, aluminium).

| — | De har i allmänhet en längd av 7 till 11 m, en bredd av 3 till 4 m, en höjd av 3 till 4 m och en vikt av 1 till 4,5 ton. |
| --- | --- |

—

De har i allmänhet en längd av 7 till 11 m, en bredd av 3 till 4 m, en höjd av 3 till 4 m och en vikt av 1 till 4,5 ton.

| — | De kan ha sadeltak. |
| --- | --- |

—

De kan ha sadeltak.

| — | De är invändigt helt utrustade för boende. |
| --- | --- |

—

De är invändigt helt utrustade för boende.

| — | De har i mitten en enkel eller dubbel axel med hjul av liten dimension. De är utrustade med en dragstång som bara tillåter korta förflyttningar till uppställningsplatsen. |
| --- | --- |

—

De har i mitten en enkel eller dubbel axel med hjul av liten dimension. De är utrustade med en dragstång som bara tillåter korta förflyttningar till uppställningsplatsen.

| — | Vid transport på allmän väg lastas de på släpvagn eller lastbil, eftersom de saknar elektriska ljussignaler och bromssystem och således inte kan inregistreras som vägfordon. |
| --- | --- |

—

Vid transport på allmän väg lastas de på släpvagn eller lastbil, eftersom de saknar elektriska ljussignaler och bromssystem och således inte kan inregistreras som vägfordon.

KAPITEL 95

LEKSAKER, SPEL OCH SPORTARTIKLAR; DELAR TILL SÅDANA ARTIKLAR

| Anmärkning 4 | Kombinationer som enligt denna anmärkning ska klassificeras enligt nr 9503 består av en eller flera artiklar enligt nr 9503 i kombination med en eller flera artiklar enligt andra nummer som är förpackade tillsammans för försäljning i detaljhandeln och som har huvudsaklig karaktär av leksaker.
  Dessa kombinationers huvudsakliga karaktär av leksaker härrör inte bara från förpackningen utan också från de ingående komponenternas betydelse, värde och användning.
  Klassificeringen av dessa kombinationer enligt respektive undernummer avgörs av de artiklar enligt nr 9503 som ingår i kombinationen; de övriga komponenterna ska inte beaktas.
  Exempelvis ska:






  — | en plastdocka fylld med sötsaker klassificeras enligt undernr 9503 00 21 , |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 4

Kombinationer som enligt denna anmärkning ska klassificeras enligt nr 9503 består av en eller flera artiklar enligt nr 9503 i kombination med en eller flera artiklar enligt andra nummer som är förpackade tillsammans för försäljning i detaljhandeln och som har huvudsaklig karaktär av leksaker.

Dessa kombinationers huvudsakliga karaktär av leksaker härrör inte bara från förpackningen utan också från de ingående komponenternas betydelse, värde och användning.

Klassificeringen av dessa kombinationer enligt respektive undernummer avgörs av de artiklar enligt nr 9503 som ingår i kombinationen; de övriga komponenterna ska inte beaktas.

Exempelvis ska:

—

en plastdocka fylld med sötsaker klassificeras enligt undernr 9503 00 21 ,

| — | en figur föreställande en clown, ett cirkustält, leksaksdjur och en nyckelring klassificeras enligt undernr 9503 00 70 som en sats leksaker bestående av en figur, ett tält och leksaksdjur. |
| --- | --- |

—

en figur föreställande en clown, ett cirkustält, leksaksdjur och en nyckelring klassificeras enligt undernr 9503 00 70 som en sats leksaker bestående av en figur, ett tält och leksaksdjur.

| 9503 00 | Trehjuliga leksakscyklar, sparkcyklar, trampbilar och liknande leksaksfordon med hjul; dockvagnar; dockor; andra leksaker; skalenliga modeller och liknande modeller för förströelse, mekaniska eller icke mekaniska; pussel av alla slag

  Vid särskiljandet av leksaker som föreställer människor från leksaker som föreställer djur eller andra icke mänskliga varelser ska ingen hänsyn tas till






  — | deras färg (exempelvis ger en purpurfärgad eller grön hudfärg dem inte karaktären av en icke mänsklig varelse), |
| --- | --- | --- |

9503 00

Trehjuliga leksakscyklar, sparkcyklar, trampbilar och liknande leksaksfordon med hjul; dockvagnar; dockor; andra leksaker; skalenliga modeller och liknande modeller för förströelse, mekaniska eller icke mekaniska; pussel av alla slag

Vid särskiljandet av leksaker som föreställer människor från leksaker som föreställer djur eller andra icke mänskliga varelser ska ingen hänsyn tas till

—

deras färg (exempelvis ger en purpurfärgad eller grön hudfärg dem inte karaktären av en icke mänsklig varelse),

| — | bakgrunden hos de karaktärer som de föreställer, eller karaktärernas färdigheter och förmågor (till exempel deras födelseort eller förmåga att flyga). |
| --- | --- |

—

bakgrunden hos de karaktärer som de föreställer, eller karaktärernas färdigheter och förmågor (till exempel deras födelseort eller förmåga att flyga).

Om en leksak är försedd med en mask (med eller utan exempelvis djuröron) som lämnar stora eller igenkännbara delar av det mänskliga ansiktet synliga eller identifierbara, eller om masken kan tas av så att människoliknande drag framträder, ska den betraktas som en leksak som föreställer en människa.

Detta nummer omfattar bl.a.:

| 1. | Uppblåsbara artiklar, i olika former och storlekar, avsedda för lek i vatten, t.ex. simringar, baddjur osv., även dekorerade eller avsedda att sitta i eller på. |
| --- | --- |

1.

Uppblåsbara artiklar, i olika former och storlekar, avsedda för lek i vatten, t.ex. simringar, baddjur osv., även dekorerade eller avsedda att sitta i eller på.

| 2. | Uppblåsbara båtar, utformade för barnlek. |
| --- | --- |

2.

Uppblåsbara båtar, utformade för barnlek.

| 3. | Helikoptrar med flera rotorer (så kallade drönare) av olika storlekar. De skiljer sig från varor under nummer 8802 , t.ex. med avseende på deras låga vikt, begränsade flyghöjd, sträcka eller tid som de kan flyga, deras högsta flyghastighet, deras oförmåga att flyga autonomt eller oförmåga att bära gods/last.
  De fjärrstyrs på ett enkelt sätt och är inte utrustade med avancerad elektronisk apparatur (t.ex. globala positioneringssystem, utrustning som uppfyller kraven för nattflygningar/synlighet i mörker). |
| --- | --- |

3.

Helikoptrar med flera rotorer (så kallade drönare) av olika storlekar. De skiljer sig från varor under nummer 8802 , t.ex. med avseende på deras låga vikt, begränsade flyghöjd, sträcka eller tid som de kan flyga, deras högsta flyghastighet, deras oförmåga att flyga autonomt eller oförmåga att bära gods/last.

De fjärrstyrs på ett enkelt sätt och är inte utrustade med avancerad elektronisk apparatur (t.ex. globala positioneringssystem, utrustning som uppfyller kraven för nattflygningar/synlighet i mörker).

Detta nummer omfattar inte följande:

| a) | Uppblåsbara armringar, halskragar, bälten eller liknande artiklar, inte konstruerade för säkerhets- eller räddningsändamål, som ger personer flytförmåga, dvs. håller dem flytande, exempelvis när de lär sig simma (nr 9506 ); |
| --- | --- |

a)

Uppblåsbara armringar, halskragar, bälten eller liknande artiklar, inte konstruerade för säkerhets- eller räddningsändamål, som ger personer flytförmåga, dvs. håller dem flytande, exempelvis när de lär sig simma (nr 9506 );

| b) | Uppblåsbara madrasser (materialets beskaffenhet). |
| --- | --- |

b)

Uppblåsbara madrasser (materialets beskaffenhet).

| c) | Artiklar som på grund av sitt utförande uteslutande är avsedda för djur (t.ex. tygmöss stoppade med kattmynta, ”tuggskor” av buffelhud, plastben).
  Se också anmärkning 5 till detta kapitel. |
| --- | --- |

c)

Artiklar som på grund av sitt utförande uteslutande är avsedda för djur (t.ex. tygmöss stoppade med kattmynta, ”tuggskor” av buffelhud, plastben).

Se också anmärkning 5 till detta kapitel.

| d) | Kombinationer som består av en nyckelring och en leksak, som är sammansatta (t.ex. med en kedja eller vridbar karbinhake) på ett sätt som underlättar hantering av de nycklar som finns på nyckelringen, och som på grund av sin storlek/karaktär och utformning främst är avsedda för förvaring av nycklar och normalt bärs i fickan eller handväskan (utgör generellt en beståndsdel av nyckelringen). |
| --- | --- |

d)

Kombinationer som består av en nyckelring och en leksak, som är sammansatta (t.ex. med en kedja eller vridbar karbinhake) på ett sätt som underlättar hantering av de nycklar som finns på nyckelringen, och som på grund av sin storlek/karaktär och utformning främst är avsedda för förvaring av nycklar och normalt bärs i fickan eller handväskan (utgör generellt en beståndsdel av nyckelringen).

9503 00 10

Trehjuliga leksakscyklar, sparkcyklar, trampbilar och liknande leksaksfordon med hjul; dockvagnar

Detta undernummer omfattar bl.a. leksaksfordon med hjul utrustade med inbyggd förbränningskolvmotor, avsedda att framföras av barn, så kallade fyrhjulingar (”Quad vehicles”), under förutsättning att följande begränsningar inte överskrids:

| — | En hastighet inte överskridande 20 km/h. |
| --- | --- |

—

En hastighet inte överskridande 20 km/h.

| — | En nettovikt inte överskridande 50 kg. |
| --- | --- |

—

En nettovikt inte överskridande 50 kg.

| — | En cylindervolym inte överskridande 49 cm3. |
| --- | --- |

—

En cylindervolym inte överskridande 49 cm3.

| — | Enväxlad kraftöverföring. |
| --- | --- |

—

Enväxlad kraftöverföring.

| — | Endast ett bromsystem vilket verkar på bakhjulen. |
| --- | --- |

—

Endast ett bromsystem vilket verkar på bakhjulen.

I motsats till de flesta leksaksfordon med hjul som klassificeras under detta undernummer så är ”fyrhjulingar” utformade för användning i oländig terräng.

Om något av ovanstående krav inte uppfylls, ska så kallade ”fyrhjulingar” klassificeras enligt nr 8703 .

Detta undernummer omfattar också sparkcyklar med en hjälpmotor, förutsatt att följande begränsningar inte överskrids:

| — | En hastighet inte överskridande 20 km/tim. |
| --- | --- |

—

En hastighet inte överskridande 20 km/tim.

| — | En nettovikt inte överskridande 12 kg. |
| --- | --- |

—

En nettovikt inte överskridande 12 kg.

| — | Enväxlad kraftöverföring. |
| --- | --- |

—

Enväxlad kraftöverföring.

| — | Endast en handbroms eller en fotbroms som verkar på bakhjulet. |
| --- | --- |

—

Endast en handbroms eller en fotbroms som verkar på bakhjulet.

Om något av ovanstående villkor inte uppfylls ska sparkcyklar utrustade med en hjälpmotor klassificeras enligt nr 8711 .

9503 00 21

Dockor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9503 , C, de två första styckena.

Se även de förklarande anmärkningarna till undernr 9503 00 81 till 9503 00 99 .

Detta undernummer omfattar, i enlighet med den allmänna bestämmelsen 2 a för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, omonterade eller isärtagna dockor.

9503 00 29

Delar och tillbehör

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9503 , C, tredje stycket.

9503 00 35
  och
  9503 00 39

Andra byggsatser och byggleksaker

Dessa undernummer omfattar byggsatser och byggleksaker, andra än skalenliga modeller av leksakskaraktär. Sådana varor har följande egenskaper:

| — | De består av två eller flera komponenter som presenteras tillsammans i en förpackning. |
| --- | --- |

—

De består av två eller flera komponenter som presenteras tillsammans i en förpackning.

| — | De enskilda komponenterna kompletterar varandra och är inte i sig ägnade för lek. En instruktion om hur delarna skall monteras kan tillhandahållas med byggsatsen. |
| --- | --- |

—

De enskilda komponenterna kompletterar varandra och är inte i sig ägnade för lek. En instruktion om hur delarna skall monteras kan tillhandahållas med byggsatsen.

9503 00 41
  och
  9503 00 49

Leksaker som föreställer djur eller andra icke mänskliga varelser

Dessa undernummer omfattar, i enlighet med den allmänna bestämmelsen 2 a för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, omonterade eller isärtagna leksaker som föreställer djur eller andra icke mänskliga varelser.

9503 00 70

Andra leksaker i form av satser eller hela utrustningar

”Satser” enligt detta undernummer består av två eller flera olika typer av artiklar (huvudsakligen för förströelse) i en och samma förpackning för försäljning i detaljhandeln utan ompackning.

Artiklar enligt samma undernummer, utom artiklar enligt undernr 9503 00 95 eller 9503 00 99 (eftersom dessa undernummer kan innefatta diverse artiklar av olika typer), ska inte betraktas som olika typer av artiklar.

Förutom de artiklar som utgör en sats får enkla tillbehör eller föremål av mindre betydelse som är avsedda att användas tillsammans med artiklarna (t.ex. en plastmorot eller plastborste för ett leksaksdjur) förekomma.

Enligt anmärkning 4 till kapitel 95 omfattar detta undernummer satser som är avsedda att roa barn och består av artiklar enligt nr 9503 i kombination med en eller flera artiklar som om de förelåg separat skulle klassificeras enligt andra nr, förutsatt att kombinationerna har huvudsaklig karaktär av leksaker. Exempel på detta är

| — | satser bestående av leksaker i form av sprutformar och formar för modelleringspastor i kombination med andra artiklar som färgtuber eller färgplattor, modelleringspastor, pennor och kritor, |
| --- | --- |

—

satser bestående av leksaker i form av sprutformar och formar för modelleringspastor i kombination med andra artiklar som färgtuber eller färgplattor, modelleringspastor, pennor och kritor,

| — | satser med skönhetsmedel för barn innehållande artiklar enligt nr 9503 i kombination med preparat enligt nr 3304 . |
| --- | --- |

—

satser med skönhetsmedel för barn innehållande artiklar enligt nr 9503 i kombination med preparat enligt nr 3304 .

Satser med skönhetsmedel för barn innehållande preparat enligt nr 3304 som inte innehåller några artiklar enligt nr 9503 omfattas emellertid inte (nr 3304 ).

”Hela utrustningar” enligt detta undernummer består av två eller flera olika artiklar i en och samma förpackning för försäljning i detaljhandeln, utan ompackning, och är typiska för en särskild typ av rekreation, arbete eller person eller ett särskilt yrke, exempelvis pedagogiska leksaker.

9503 00 75
  och
  9503 00 79

Andra leksaker och modeller, försedda med motor

Vid tillämpning av dessa undernummer förstås med ”motor” alla motorer enligt nr 8406 till 8408 , 8410 till 8412 eller 8501 , t.ex. tryckluftsmotorer, svänghjuls-, fjäder- eller loddrivna motorer.

9503 00 81
  till
  9503 00 99

Andra slag

Dessa undernummer omfattar människoliknande figurer, t.ex. i form av film-, sago- eller seriefigurer, indianer, astronauter eller soldater, utan rörliga delar och avtagbara kläder, fastsatta på en basplatta, sockel eller liknande bas, vilken gör att figurerna kan stå utan stöd.

Figurer av detta slag ingår oftast i en samlingsserie. Eftersom de är små, lätta och robusta till utförandet, används de emellertid ofta av barn som leksaker. De kan därför ses mer som leksaker än som prydnadssaker.

Dessa undernummer omfattar, i enlighet med den allmänna bestämmelsen 2 a för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, omonterade eller isärtagna människoliknande figurer (tennsoldater och dylikt).

9503 00 87

Bärbar, interaktiv, elektronisk pedagogisk utrustning främst utformad för barn

Detta undernummer omfattar bärbar utrustning (högst 10 kg), vanligen utformad med samma utseende som så kallade bärbara datorer, surfplattor, smarta telefoner och liknande artiklar. På grund av sin design och enkla funktion är de särskilt avsedda att användas av barn för lekfulla inlärningsaktiviteter.

Utrustningen stöder inlärning genom interaktivitet mellan barnet och produkten. Den ger barnet ett val mellan olika inmatningsalternativ, utifrån ett eller flera ämnen, teman eller liknande. Apparaterna kan reagera på det valda alternativet och ge återkoppling med utgångspunkt i förprogrammerad information. Därigenom kan barnet få en uppfattning om sina egna framsteg och dra lärdom av sina erfarenheter.

9504

Videospelskonsoler och videospelmaskiner, artiklar för sällskapsspel, inbegripet spelapparater för spelhallar, nöjesfält e.d., biljardbord och bord för kasinon samt automatiska kägelresare för bowlinghallar

9504 90 10

Satser av elektriska racerbilar som har karaktär av tävlingsspel

Detta undernummer omfattar bilbanor med två eller flera körfält så att två eller flera bilar kan köras samtidigt.

9505

Prydnadsartiklar för högtider, karnevalsartiklar och liknande artiklar, inbegripet trolleri- och skämtartiklar

Utöver vad som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS:s anvisning till nr 9505 , avsnitt A, måste varorna för att klassificeras som prydnadsartiklar för högtider vara avsedda som dekoration (utformning och utsmyckning) och uteslutande vara utformade, tillverkade och erkända som prydnadsartiklar för högtider. Sådana varor används en bestämd dag eller särskild tid på året.

Varorna är utifrån hur de är framställda och utformade (tryck, dekorationer, symboler eller inskriptioner) avsedda att användas vid en särskild högtid.

En ”högtid” är en bestämd dag eller särskild tid på året som en gemenskap firar med karaktäristiska symboler och sedvänjor. En del av dessa högtider firades redan under antiken av religiösa anledningar med särskilda riter, andra firas mer generellt och är viktiga för den nationella identiteten. Exempel på detta är jul, påsk, Halloween, alla hjärtans dag, födelsedagar och bröllop.

Följande varor ska också betraktas som prydnadsartiklar för högtider:

| — | Statyetter i festdräkt, som representerar säsongsbetonade teman eller som utövar säsongsbetonad verksamhet. |
| --- | --- |

—

Statyetter i festdräkt, som representerar säsongsbetonade teman eller som utövar säsongsbetonad verksamhet.

| — | Konstgjorda Halloweenpumpor (även leende). |
| --- | --- |

—

Konstgjorda Halloweenpumpor (även leende).

| — | Artiklar som traditionellt används till påsk (t.ex. konstgjorda påskägg [ej sådana som är avsedda som förpackning], gula påskkycklingar och påskharar). |
| --- | --- |

—

Artiklar som traditionellt används till påsk (t.ex. konstgjorda påskägg [ej sådana som är avsedda som förpackning], gula påskkycklingar och påskharar).

| — | Pappersdekorationer, som förknippas med en särskild högtid, till att sätta runt tårtor. |
| --- | --- |

—

Pappersdekorationer, som förknippas med en särskild högtid, till att sätta runt tårtor.

| — | Keramikartiklar med högtidsutformning avsedda som dekoration. |
| --- | --- |

—

Keramikartiklar med högtidsutformning avsedda som dekoration.

Artiklar med nyttofunktion är undantagna, även om de är utformade eller utsmyckade för att användas vid en särskild högtid.

Detta nummer omfattar inte följande:

| a) | Leksaker, även uppstoppade djur och spel. |
| --- | --- |

a)

Leksaker, även uppstoppade djur och spel.

| b) | Permanentmagneter med utsmyckning (så kallade ”kylskåpsmagneter”). |
| --- | --- |

b)

Permanentmagneter med utsmyckning (så kallade ”kylskåpsmagneter”).

| c) | Fotoramar. |
| --- | --- |

c)

Fotoramar.

| d) | Konstgjorda påskägg som används som förpackning. |
| --- | --- |

d)

Konstgjorda påskägg som används som förpackning.

| e) | Änglastatyer. |
| --- | --- |

e)

Änglastatyer.

| f) | Miniatyrdekorationer (t.ex. i form av handväskor eller klockor) som används som förpackningar för choklad eller annat godis. |
| --- | --- |

f)

Miniatyrdekorationer (t.ex. i form av handväskor eller klockor) som används som förpackningar för choklad eller annat godis.

| g) | Behållare och askar (t.ex. i form av julgranar eller jultomtar). |
| --- | --- |

g)

Behållare och askar (t.ex. i form av julgranar eller jultomtar).

| h) | Ljusstakar med högtidsdekorationer. |
| --- | --- |

h)

Ljusstakar med högtidsdekorationer.

| ij) | Keramikartiklar med högtidsutformning och nyttofunktion. |
| --- | --- |

ij)

Keramikartiklar med högtidsutformning och nyttofunktion.

| k) | Dukar och servetter med högtidsmotiv. |
| --- | --- |

k)

Dukar och servetter med högtidsmotiv.

| l) | Kläder och kostymer. |
| --- | --- |

l)

Kläder och kostymer.

9506

Redskap och annan utrustning för kroppsövningar, gymnastik, idrott, annan sport (inbegripet bordtennis), utomhusspel eller utomhuslek, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i detta kapitel; simbassänger och plaskdammar

Detta nummer omfattar inte träningsband, fitnessband eller liknande produkter utan handtag. De är vanligtvis förpackade individuellt eller i paket med två eller flera för försäljning i detaljhandeln. De finns tillgängliga i olika färger och storlekar och kan vara försedda med tryckt text. På grundval av sina objektiva egenskaper kan dessa band inte identifieras som redskap för kroppsövningar. De ska därför klassificeras efter materialets beskaffenhet, t.ex. enligt nr 4008 som ”remsor av icke poröst gummi” (se även anmärkning 1 och anmärkning 9 till kapitel 40).

Image 149

9506 11 10

Längdskidor

Längdskidor är mycket lätta och smalare än utförsåkningsskidor.

9506 11 80

Andra skidor

Detta undernummer omfattar backhoppningsskidor. Backhoppningsskidor är betydligt längre och bredare än vanliga skidor. Sulan, som inte har förstärkta kanter, har flera styrrännor.

9506 29 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. uppblåsbara armringar, halskragar, bälten eller liknande artiklar, inte konstruerade för säkerhets- eller räddningsändamål, som ger personer flytförmåga när de lär sig simma.

Detta undernummer omfattar inte följande:

| a) | Livbälten och flytvästar (materialets beskaffenhet). |
| --- | --- |

a)

Livbälten och flytvästar (materialets beskaffenhet).

| b) | Uppblåsbara artiklar konstruerade för lek (nr 9503 ). |
| --- | --- |

b)

Uppblåsbara artiklar konstruerade för lek (nr 9503 ).

9506 31 00

Kompletta klubbor

Golfklubbor har skaft av stål, aluminium eller kolfiber med ett handtag av läder eller gummi i den ena ändan och ett huvud av stål eller trä i den andra. De olika huvudena har varierande vinkling för att bollen skall gå i olika banor.

9506 32 00

Bollar

Golfbollar har halvrunda fördjupningar för att bollen skall gå i rätt riktning. Tävlingsbollar har en vikt av högst 45,93 g och en diameter av minst 42,67 mm.

9506 40 00

Bordtennisutrustning

Bordtennisbollar, som är klotrunda, är framställda av celluloid och liknande material. De väger 2,7 g, har en diameter på 40 mm och en omkrets på ungefär 12,6 cm.

Bordtennisnät har en höjd av 15,25 cm och en bredd av 183 cm.

9506 59 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. badmintonracketar, som är mindre och lättare än tennisracketar och har smalare, mycket flexibla skaft.

Undernumret omfattar även squashracketar.

9506 61 00

Tennisbollar

Tennisbollar är framställda av gummi överdraget med filt och är sömlösa. Deras diameter är mellan 6,35 och 7,30 cm. Den minsta tillåtna vikten är 56,00 g och den högsta 59,40 g.

9506 62 00

Uppblåsbara bollar

Detta undernummer omfattar även uppblåsbara gymnastikbollar avsedda för allmän fysisk träning.

9506 69 10

Cricket- och polobollar

Cricketbollar består av ett läderhölje innehållande komprimerade blånor, sågspån och kork. Deras omkrets är mellan 20,50 och 22,90 cm och väger mellan 133 och 163 g.

Polobollar är gjorda av trä, bambu eller plast. De har en diameter mellan 7,6 och 8,9 cm och väger mellan 120 och 135 g.

9506 69 90

Andra

Detta undernummer omfattar jonglerbollar av alla storlekar, utformningar och vikter, både för barn och vuxna.

Detta undernummer omfattar också så kallade ”anti-stress-bollar”, som har formen av en boll och kan vara dekorerade på olika sätt. De är oftast tillverkade av plast eller gummi och är avsedda att knådas i handen.

Image 150

Image 151

Image 152

Andra ”anti-stress-föremål” avsedda att knådas i handen, men som inte har bollform, klassificeras emellertid enligt nr 9503 .

Image 153

Image 154

Image 155

Image 156

9506 70 10

Skridskor

Detta undernummer omfattar bl.a. skridskokängor med fastsatta skridskor.

9506 70 30

Rullskridskor

Detta undernummer omfattar bl.a. skridskokängor med fastsatta rullskridskor.

9506 91 10

Träningsredskap med inställningsbara system för belastning

Detta undernummer omfattar träningsredskap, t.ex. roddmaskiner, ergometercyklar, trappmaskiner och löpband, som gör det möjligt för användaren att via inställningar välja vilket motstånd redskapet skall ge.

9506 99 10

Cricket- och poloutrustning, annan än bollar

Detta undernummer omfattar bl.a. cricketklubbor (av hårt träslag, med en bredd av högst 10,8 cm och en längd av högst 96,5 cm) och poloklubbor.

9506 99 90

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. frisbeear avsedda för barn eller vuxna.

9507

Spön, fiskkrokar och andra redskap för fiske med rev; landningshåvar, fjärilshåvar och liknande håvar; lockfåglar (andra än sådana som omfattas av nr 9208
  eller
  9705
  ) och liknande artiklar för jakt

9507 10 00

Spön

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9507 , 3.

9507 90 00

Andra slag

Detta undernummer omfattar bl.a.:

| 1. | De landningshåvar, fjärilshåvar och liknande håvar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9507 , 2. |
| --- | --- |

1.

De landningshåvar, fjärilshåvar och liknande håvar som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9507 , 2.

| 2. | De redskap för fiske med rev (med undantag av spön) som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9507 , 3. |
| --- | --- |

2.

De redskap för fiske med rev (med undantag av spön) som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9507 , 3.

| 3. | De lockfåglar och artiklar för jakt som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9507 , 4. |
| --- | --- |

3.

De lockfåglar och artiklar för jakt som nämns i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9507 , 4.

KAPITEL 96

DIVERSE ARTIKLAR

| 9601 | Elfenben, ben, sköldpadd, horn, korall, pärlemor och andra animaliska snidningsmaterial, bearbetade, samt varor av dessa material (inbegripet varor erhållna genom gjutning)

  Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetade” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9601 , andra stycket. |
| --- | --- |
| 9602 00 00 | Vegetabiliska eller mineraliska snidningsmaterial, bearbetade, samt varor av dessa material; varor gjutna eller genom snidning eller på annat sätt formade av vax, stearin, naturliga gummiarter eller naturliga hartser eller av modelleringspastor samt andra gjutna eller genom snidning eller på annat sätt formade varor, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; bearbetat icke härdat gelatin (med undantag av gelatin enligt nr 3503
  ) samt varor av icke härdat gelatin

  Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetade” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9601 , andra stycket, som gäller i tillämpliga delar.
  Agglomererat sjöskum och agglomererad bärnsten i form av plattor, stänger eller liknande, inte vidare bearbetade än enkelt tillformade, omfattas av nr 2530 . |
| 9603 | Kvastar, viskor, borstar (inbegripet borstar som utgör delar till maskiner, apparater eller fordon), penslar, mekaniska mattsopare utan motor samt moppar och dammvippor; bindlar för borsttillverkning; målningsdynor och målningsrullar; avtorkare o.d. av gummi eller annat mjukt material |
| 9603 10 00 | Kvastar, borstar och viskor av endast hopbundna kvistar eller annat vegetabiliskt material, med eller utan skaft

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9603 , A. |
| 9603 21 00
  till
  9603 29 80 | Tandborstar, rakborstar, hårborstar, nagelborstar, ögonfransborstar och andra toalettborstar för personligt bruk, inbegripet borstar som utgör delar till apparater

  Ögonfransborstar består i allmänhet av flera knippen av hår anbringade vinkelrätt mot skaftet.
  Kläd- och skoborstar omfattas inte av dessa undernummer (undernr 9603 90 91 ). |
| 9603 40 90 | Målningsdynor och målningsrullar

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9603 , F, de två första styckena. |
| 9603 90 10 | Mekaniska mattsopare utan motor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9603 , C. |
| 9606 | Knappar samt knappformar och andra delar till knappar; knappämnen |
| 9606 30 00 | Knappformar och andra delar till knappar; knappämnen

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9606 , fjärde stycket, 1, 2 och 3. |
| 9608 | Kulpennor; pennor med filtspets eller annan porös spets; reservoarpennor och liknande pennor; pennor för duplicering; stiftpennor; pennskaft, pennförlängare o.d.; delar (inbegripet hylsor och hållare) till artiklar enligt detta nummer, andra än sådana som omfattas av nr 9609 |
| 9608 10 10
  till
  9608 10 99 | Kulpennor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9608 , 1.
  Artiklar enligt dessa undernummer kan vara försedda med ett elektroniskt ur (vanligtvis med digitalvisning). |
| 9608 30 00 | Reservoarpennor och liknande pennor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9608 , 3.
  Detta undernummer omfattar så kallade pekpennor för pekskärmar av vilket material som helst. Det finns i allmänhet två grupper av pekpennor: de som är avsedda för resistiva skärmar och de som är avsedda för kapacitiva skärmar. |
| 9608 40 00 | Stiftpennor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9608 , 5. |
| 9608 91 00 | Skrivpennor (stålpennor o.d.) och spetsar till sådana pennor

  Detta undernummer omfattar också spetsar till specialpennor som används på schabloner. |
| 9608 99 00 | Andra

  Detta undernummer omfattar bl.a. kulor till kulpennor. Kulorna är vanligtvis framställda av volframkarbid, men kan ibland vara av andra metaller (med undantag av kulor av stål enligt nr 7326 eller 8482 ), och har en diameter mellan 0,6 och 1,25 mm.
  Kulor till skrivpennor (stålpennor o.d.) och spetsar till sådana pennor omfattas dock av undernr 9608 91 00 oavsett av vilket material de framställts (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9608 , Delar). |
| 9609 | Blyerts-, anilin- och färgpennor (andra än pennor enligt nr 9608
  ), blyerts-, anilin- och färgstift, grifflar, pastellkritor och andra färgkritor, ritkol, skriv- och ritkrita samt skräddarkrita |
| 9609 10 10
  och
  9609 10 90 | Pennor med stiftet inneslutet i ett styvt hölje

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9609 , första stycket, B. |
| 9609 20 00 | Blyerts-, anilin- och färgstift

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9609 , tredje stycket, 7. |
| 9612 | Färgband för skrivmaskiner och liknande färgband, indränkta med färg eller på annat sätt preparerade för att kunna ge ett avtryck, även på spolar eller i patroner; färgdynor (även sådana som inte är indränkta med färg), med eller utan ask |
| 9612 10 10
  till
  9612 10 80 | Färgband

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9612 , första stycket, 1.
  Dessa undernummer omfattar produkter som är bruksfärdiga värmekänsliga färgband, dvs. som är lämpliga att användas i en skrivmaskin eller någon annan apparat med en anordning för utskrift, utan ytterligare tillverkningsprocess.
  Längden och bredden på bruksfärdiga färgband avgörs av typen av maskin i vilken de används.
  Produkter som inte är bruksfärdiga omfattas inte av dessa undernummer (vanligtvis avdelningarna VI och VII). |
| 9612 20 00 | Färgdynor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9612 , första stycket, 2. |
| 9613 | Cigarettändare och andra tändare, även mekaniska eller elektriska, samt delar till sådana tändare, andra än tändstenar och vekar

  Detta nummer omfattar bl.a. tändare med inbyggd miniräknare eller elektroniskt ur. |
| 9614 00 | Rökpipor (inbegripet piphuvuden), cigarr- och cigarettmunstycken samt delar till sådana artiklar |
| 9614 00 10 | Grovt tillformade ämnen av trä eller rot för tillverkning av pipor

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9614 , första stycket, 4. |
| 9615 | Kammar, hårspännen o.d.; hårnålar, hårklämmor, papiljotter o.d., andra än sådana som omfattas av nr
  8516
  , samt delar till sådana artiklar

  Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9615 , fjärde stycket.
  I detta nummer omfattar uttrycket ”hårspännen o.d.” varor tillverkade av hårda material, eftersom artiklar enligt detta nummer vanligen är tillverkade av oädel metall eller plast. Detta nummer innefattar därför inte pannband och hårband. Dessa indelas på följande vis:






  a) | Hårband och pannband, t.ex. bestående av en rundstickad elastisk snodd (se foto 1), eller av en gummisnodd överdragen med textilmaterial (se foto 2), eller av ett elastiskt band helt täckt av vävt tyg (se foto 3), eller av en snodd gjord av elastiskt textilband (se foto 4) klassificeras som tillbehör till kläder enligt nr 6117 eller 6217 ;
  Exempel: |

9601

Elfenben, ben, sköldpadd, horn, korall, pärlemor och andra animaliska snidningsmaterial, bearbetade, samt varor av dessa material (inbegripet varor erhållna genom gjutning)

Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetade” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9601 , andra stycket.

9602 00 00

Vegetabiliska eller mineraliska snidningsmaterial, bearbetade, samt varor av dessa material; varor gjutna eller genom snidning eller på annat sätt formade av vax, stearin, naturliga gummiarter eller naturliga hartser eller av modelleringspastor samt andra gjutna eller genom snidning eller på annat sätt formade varor, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; bearbetat icke härdat gelatin (med undantag av gelatin enligt nr 3503
  ) samt varor av icke härdat gelatin

Beträffande definitionen av uttrycket ”bearbetade” hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9601 , andra stycket, som gäller i tillämpliga delar.

Agglomererat sjöskum och agglomererad bärnsten i form av plattor, stänger eller liknande, inte vidare bearbetade än enkelt tillformade, omfattas av nr 2530 .

9603

Kvastar, viskor, borstar (inbegripet borstar som utgör delar till maskiner, apparater eller fordon), penslar, mekaniska mattsopare utan motor samt moppar och dammvippor; bindlar för borsttillverkning; målningsdynor och målningsrullar; avtorkare o.d. av gummi eller annat mjukt material

9603 10 00

Kvastar, borstar och viskor av endast hopbundna kvistar eller annat vegetabiliskt material, med eller utan skaft

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9603 , A.

9603 21 00
  till
  9603 29 80

Tandborstar, rakborstar, hårborstar, nagelborstar, ögonfransborstar och andra toalettborstar för personligt bruk, inbegripet borstar som utgör delar till apparater

Ögonfransborstar består i allmänhet av flera knippen av hår anbringade vinkelrätt mot skaftet.

Kläd- och skoborstar omfattas inte av dessa undernummer (undernr 9603 90 91 ).

9603 40 90

Målningsdynor och målningsrullar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9603 , F, de två första styckena.

9603 90 10

Mekaniska mattsopare utan motor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9603 , C.

9606

Knappar samt knappformar och andra delar till knappar; knappämnen

9606 30 00

Knappformar och andra delar till knappar; knappämnen

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9606 , fjärde stycket, 1, 2 och 3.

9608

Kulpennor; pennor med filtspets eller annan porös spets; reservoarpennor och liknande pennor; pennor för duplicering; stiftpennor; pennskaft, pennförlängare o.d.; delar (inbegripet hylsor och hållare) till artiklar enligt detta nummer, andra än sådana som omfattas av nr 9609

9608 10 10
  till
  9608 10 99

Kulpennor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9608 , 1.

Artiklar enligt dessa undernummer kan vara försedda med ett elektroniskt ur (vanligtvis med digitalvisning).

9608 30 00

Reservoarpennor och liknande pennor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9608 , 3.

Detta undernummer omfattar så kallade pekpennor för pekskärmar av vilket material som helst. Det finns i allmänhet två grupper av pekpennor: de som är avsedda för resistiva skärmar och de som är avsedda för kapacitiva skärmar.

9608 40 00

Stiftpennor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9608 , 5.

9608 91 00

Skrivpennor (stålpennor o.d.) och spetsar till sådana pennor

Detta undernummer omfattar också spetsar till specialpennor som används på schabloner.

9608 99 00

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. kulor till kulpennor. Kulorna är vanligtvis framställda av volframkarbid, men kan ibland vara av andra metaller (med undantag av kulor av stål enligt nr 7326 eller 8482 ), och har en diameter mellan 0,6 och 1,25 mm.

Kulor till skrivpennor (stålpennor o.d.) och spetsar till sådana pennor omfattas dock av undernr 9608 91 00 oavsett av vilket material de framställts (se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9608 , Delar).

9609

Blyerts-, anilin- och färgpennor (andra än pennor enligt nr 9608
  ), blyerts-, anilin- och färgstift, grifflar, pastellkritor och andra färgkritor, ritkol, skriv- och ritkrita samt skräddarkrita

9609 10 10
  och
  9609 10 90

Pennor med stiftet inneslutet i ett styvt hölje

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9609 , första stycket, B.

9609 20 00

Blyerts-, anilin- och färgstift

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9609 , tredje stycket, 7.

9612

Färgband för skrivmaskiner och liknande färgband, indränkta med färg eller på annat sätt preparerade för att kunna ge ett avtryck, även på spolar eller i patroner; färgdynor (även sådana som inte är indränkta med färg), med eller utan ask

9612 10 10
  till
  9612 10 80

Färgband

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9612 , första stycket, 1.

Dessa undernummer omfattar produkter som är bruksfärdiga värmekänsliga färgband, dvs. som är lämpliga att användas i en skrivmaskin eller någon annan apparat med en anordning för utskrift, utan ytterligare tillverkningsprocess.

Längden och bredden på bruksfärdiga färgband avgörs av typen av maskin i vilken de används.

Produkter som inte är bruksfärdiga omfattas inte av dessa undernummer (vanligtvis avdelningarna VI och VII).

9612 20 00

Färgdynor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9612 , första stycket, 2.

9613

Cigarettändare och andra tändare, även mekaniska eller elektriska, samt delar till sådana tändare, andra än tändstenar och vekar

Detta nummer omfattar bl.a. tändare med inbyggd miniräknare eller elektroniskt ur.

9614 00

Rökpipor (inbegripet piphuvuden), cigarr- och cigarettmunstycken samt delar till sådana artiklar

9614 00 10

Grovt tillformade ämnen av trä eller rot för tillverkning av pipor

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9614 , första stycket, 4.

9615

Kammar, hårspännen o.d.; hårnålar, hårklämmor, papiljotter o.d., andra än sådana som omfattas av nr
  8516
  , samt delar till sådana artiklar

Se de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9615 , fjärde stycket.

I detta nummer omfattar uttrycket ”hårspännen o.d.” varor tillverkade av hårda material, eftersom artiklar enligt detta nummer vanligen är tillverkade av oädel metall eller plast. Detta nummer innefattar därför inte pannband och hårband. Dessa indelas på följande vis:

a)

Hårband och pannband, t.ex. bestående av en rundstickad elastisk snodd (se foto 1), eller av en gummisnodd överdragen med textilmaterial (se foto 2), eller av ett elastiskt band helt täckt av vävt tyg (se foto 3), eller av en snodd gjord av elastiskt textilband (se foto 4) klassificeras som tillbehör till kläder enligt nr 6117 eller 6217 ;

Exempel:

| b) | Hårband och pannband bestående av en snodd eller ett band av textil enligt avdelning XI och som är dekorerade, t.ex. med träpärlor, plastpärlor eller läder- eller textilelement, anses ha den huvudsakliga karaktären av andra konfektionerade tillbehör till kläder och klassificeras därför enligt nr 6117 eller 6217 , med tillämpning av den allmänna bestämmelsen 3 b.
  Exempel: |
| --- | --- |

b)

Hårband och pannband bestående av en snodd eller ett band av textil enligt avdelning XI och som är dekorerade, t.ex. med träpärlor, plastpärlor eller läder- eller textilelement, anses ha den huvudsakliga karaktären av andra konfektionerade tillbehör till kläder och klassificeras därför enligt nr 6117 eller 6217 , med tillämpning av den allmänna bestämmelsen 3 b.

Exempel:

| c) | Hårband och pannband bestående huvudsakligen av t.ex. plastpaljetter, som är fastklistrade eller fastsydda på ett icke-elastiskt textilband och som nästan täcker artikelns hela synliga yta och därmed ger den dess huvudsakliga karaktär, klassificeras enligt nr 7117 , med tillämpning av den allmänna bestämmelsen 3 b och anmärkning 9 a och 11 till kapitel 71.
  Exempel: |
| --- | --- |

c)

Hårband och pannband bestående huvudsakligen av t.ex. plastpaljetter, som är fastklistrade eller fastsydda på ett icke-elastiskt textilband och som nästan täcker artikelns hela synliga yta och därmed ger den dess huvudsakliga karaktär, klassificeras enligt nr 7117 , med tillämpning av den allmänna bestämmelsen 3 b och anmärkning 9 a och 11 till kapitel 71.

Exempel:

| d) | Hårband och pannband bestående helt eller delvis av naturpärlor eller odlade pärlor, ädelstenar och halvädelstenar, ädla metaller eller av metall med plätering av ädelmetall, klassificeras enligt nr 7113 och 7116 , med tillämpning av anmärkning 1 och 9 a till kapitel 71. Se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9615 , fjärde stycket. |
| --- | --- |

d)

Hårband och pannband bestående helt eller delvis av naturpärlor eller odlade pärlor, ädelstenar och halvädelstenar, ädla metaller eller av metall med plätering av ädelmetall, klassificeras enligt nr 7113 och 7116 , med tillämpning av anmärkning 1 och 9 a till kapitel 71. Se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 9615 , fjärde stycket.

| e) | Hårband och pannband bestående helt eller delvis av pälsskinn eller konstgjord päls klassificeras enligt nr 4303 eller 4304 , med tillämpning av anmärkning 3 och 4 till kapitel 43.
  Exempel: |
| --- | --- |

e)

Hårband och pannband bestående helt eller delvis av pälsskinn eller konstgjord päls klassificeras enligt nr 4303 eller 4304 , med tillämpning av anmärkning 3 och 4 till kapitel 43.

Exempel:

| f) | Hårband och pannband bestående av annat material, som inte är överdragna med textilmaterial, både dekorerade och odekorerade (med undantag av varor enligt d och e) klassificeras enligt det material som snodden är gjord av, eftersom den huvudsakliga karaktären ges av snodden och dess funktion (t.ex. en plastsnodd klassificeras enligt nr 3926 (se bilderna 1 och 2) och en gummisnodd klassificeras enligt nr 4015 (se foto 3), med tillämpning av den allmänna bestämmelsen 3 b).
  Exempel: |
| --- | --- |

f)

Hårband och pannband bestående av annat material, som inte är överdragna med textilmaterial, både dekorerade och odekorerade (med undantag av varor enligt d och e) klassificeras enligt det material som snodden är gjord av, eftersom den huvudsakliga karaktären ges av snodden och dess funktion (t.ex. en plastsnodd klassificeras enligt nr 3926 (se bilderna 1 och 2) och en gummisnodd klassificeras enligt nr 4015 (se foto 3), med tillämpning av den allmänna bestämmelsen 3 b).

Exempel:

| g) | Varor klassificerade enligt nr 7117 som oäkta smycken och som t.ex. kan användas som armband eller ankelkedja, klassificeras fortsatt enligt detta nummer, även om de också kan användas som pannband eller hårband.
  Exempel: |
| --- | --- |

g)

Varor klassificerade enligt nr 7117 som oäkta smycken och som t.ex. kan användas som armband eller ankelkedja, klassificeras fortsatt enligt detta nummer, även om de också kan användas som pannband eller hårband.

Exempel:

9619 00

Sanitetsbindor och tamponger, blöjor till spädbarn och liknande artiklar, av alla slags material

9619 00 30

Av vadd av textilmaterial

Detta undernummer omfattar bl.a. sanitetsbindor och sanitetstamponger, blöjor till spädbarn och liknande sanitetsartiklar, av vadd, även med ett stickat eller löst vävt genombrutet övre skikt.

9619 00 79

Andra

Detta undernummer omfattar bl.a. trosskydd.

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

(2)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

(3)  EGT L 198, 20.7.1987, s. 1.

(4)  EUT C 2, 4.1.2019, s. 2.

(5)  EUT L 273, 31.10.2018, s. 1.

(6)  EUT C 105, 11.4.2013, s. 1.

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1362/2013 av den 11 december 2013 om fastställande av metoder för sensorisk provning av okokt kryddat fjäderfäkött för klassificering i den kombinerade nomenklaturen (EUT L 343, 19.12.2013, s. 9).

(9)  Det gasformiga tillståndet konstateras vid 15 °C och ett tryck av 1 013 mbar.

(10)  Synonyma beteckningar: – Kopienegativ: Dupe negative (engelska) – contretype négatif (franska) – Dup Negativ (tyska) – controtipi negativi (italienska) – duplicaat-negatief (nederländska). – Mellannegativ: Intermediate negative, internegative (engelska) – internégatif (franska) – Zwischennegativ (tyska) – internegativi (italienska) – internegatief (nederländska).

(11)  Kommissionens förordning (EG) nr 141/2002 av den 25 januari 2002 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen (EUT L 24, 26.1.2002, s. 11).

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 774/2011 av den 2 augusti 2011 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen (EUT L 201, 4.8.2011, s. 6).

---