# Az Európai Unió L 32/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 32 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. február 4. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 32

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. február 4.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/162 végrehajtási rendelete (2019. február 1.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2019/163 határozata (2019. február 1.) a Törvényszék bíráinak kinevezéséről | 5 |
| | * | A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2019/164 határozata (2019. február 1.) a Bíróság egy bírájának és egy főtanácsnokának kinevezéséről | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/165 határozata (2019. február 1.) az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások tekintetében az érintettek Bizottság általi tájékoztatására és egyes adatvédelmi jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról | 9 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2019/166 határozata (2019. január 25.) a Piaci Infrastruktúra Testületről és a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2019/3) | 14 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az ESA–EU Vámegyüttműködési Bizottság 1/2019 határozata (2019. január 14.) az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodás 1. jegyzőkönyvében megállapított származási szabályoktól a Mauritiuson a sózott barrakuda vonatkozásában fennálló különleges helyzet figyelembevétele érdekében történő eltérésről [2019/167] | 32 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/162 végrehajtási rendelete (2019. február 1.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

1

HATÁROZATOK

*

A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2019/163 határozata (2019. február 1.) a Törvényszék bíráinak kinevezéséről

5

*

A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2019/164 határozata (2019. február 1.) a Bíróság egy bírájának és egy főtanácsnokának kinevezéséről

7

*

A Bizottság (EU) 2019/165 határozata (2019. február 1.) az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások tekintetében az érintettek Bizottság általi tájékoztatására és egyes adatvédelmi jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

9

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2019/166 határozata (2019. január 25.) a Piaci Infrastruktúra Testületről és a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2019/3)

14

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az ESA–EU Vámegyüttműködési Bizottság 1/2019 határozata (2019. január 14.) az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodás 1. jegyzőkönyvében megállapított származási szabályoktól a Mauritiuson a sózott barrakuda vonatkozásában fennálló különleges helyzet figyelembevétele érdekében történő eltérésről [2019/167]

32

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.2.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/162 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. február 1.)

az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | Az 1210/2003/EK rendelet IV. melléklete felsorolja a korábbi elnök, Szaddam Husszein rezsimjével kapcsolatban álló azon természetes és jogi személyeket, intézményeket, illetve szervezeteket, amelyekre a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása, továbbá a pénzkészletek és gazdasági erőforrások rendelkezésre bocsátásának tilalma vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

Az 1210/2003/EK rendelet IV. melléklete felsorolja a korábbi elnök, Szaddam Husszein rezsimjével kapcsolatban álló azon természetes és jogi személyeket, intézményeket, illetve szervezeteket, amelyekre a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása, továbbá a pénzkészletek és gazdasági erőforrások rendelkezésre bocsátásának tilalma vonatkozik.

| (3) | 2019. január 29-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy nyolc bejegyzést töröl azon személyek és szervezetek jegyzékéből, amelyek vonatkozásában a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(3)

2019. január 29-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy nyolc bejegyzést töröl azon személyek és szervezetek jegyzékéből, amelyek vonatkozásában a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

| (4) | Ezért az 1210/2003/EK rendelet III. és IV. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Ezért az 1210/2003/EK rendelet III. és IV. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete az e rendelet I. mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Az 1210/2003/EK rendelet IV. melléklete az e rendelet II. mellékletében foglaltak szerint módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. február 1-jén.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  
  HL L 169., 2003.7.8., 6. o.

1

---

I. MELLÉKLET

Az 1210/2003/EK tanácsi rendelet III. mellékletében a következő bejegyzéseket el kell hagyni:

| „45. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR HOSPITALITY AFFAIRS. Cím: P.O. Box 240, Hay Al-Wihda, Al-Wathik Square, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„45.

| „50. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR TRAVEL AND TOURIST SERVICES. Cím: P.O. Box 10028, Karrada, no. 19, Hay Al-Wadha, Mahala (904), Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„50.

| „93. | NATIONAL COMPUTER CENTRE. Cím: P.O. Box 3267, Saadoun Nafoora Square, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„93.

| „121. | STATE CONTRACTING BUILDINGS COMPANY (alias STATE COMPANY FOR BUILDING CONTRACTS). Cím: P.O. Box 19036, Al Nahda Area, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„121.

| „149. | STATE ENTERPRISE FOR RUBBER INDUSTRIES. Cím: P.O. Box 71, Diwaniya, Irak.” |
| --- | --- |

„149.

| „175. | STATE ORGANIZATION FOR BUILDINGS (alias a) STATE ORGANIZATION OF BUILDING, b) DESIGN AND STUDIES SECTION, c) GENERAL ESTABLISHMENT OF BUILDINGS FOR CENTRAL REGION, d) GENERAL ESTABLISHMENT OF BUILDINGS FOR NORTHERN REGION, e) GENERAL ESTABLISHMENT OF BUILDINGS FOR SOUTHERN REGION). Címek: a) Museum Square, Karkh, Bagdad, Irak; b) Mosul, left side, near Al Hurya Bridge, P.O. Box 368, Bagdad, Irak; c) Karkh, Karadat Mariam, Bagdad, Irak; d) Maysan, Irak.” |
| --- | --- |

„175.

| „189. | STATE ORGANIZATION FOR TOURISM. Címek: a) P.O. Box 2387, Alwiyah, Saadoon St., Karrada Al Basra, Bagdad, Irak; b) Al-Masbah, near Al Fatih Square, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„189.

---

II. MELLÉKLET

Az 1210/2003/EK tanácsi rendelet IV. mellékletében a következő bejegyzést el kell hagyni:

| „94. | AL-HUDA STATE COMPANY FOR RELIGIOUS TOURISM (alias a) AL-HUDA FOR RELIGIOUS TOURISM COMPANY; b) AL-HODA STATE COMPANY FOR RELIGIOUS TOURISM; c) AL-HODA FOR RELIGIOUS TOURISM COMPANY). Címe: Irak.” |
| --- | --- |

„94.

---

HATÁROZATOK

| 2019.2.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/5

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU, Euratom) 2019/163 HATÁROZATA

(2019. február 1.)

a Törvényszék bíráinak kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 254. és 255. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Törvényszék huszonhárom bírájának hivatali ideje 2019. augusztus 31-én lejár. Ezért a 2019. szeptember 1-jétől2025. augusztus 31-ig tartó időszakra bírákat kell kinevezni e tisztségek betöltésére. |
| --- | --- |

(1)

A Törvényszék huszonhárom bírájának hivatali ideje 2019. augusztus 31-én lejár. Ezért a 2019. szeptember 1-jétől2025. augusztus 31-ig tartó időszakra bírákat kell kinevezni e tisztségek betöltésére.

| (2) | Stéphane GERVASONI, Marijana KANCSEVA, Alexander KORNEZOV, Ulf ÖBERG, Inga REINE és Fredrik SCHALIN megbízatásának megújítását javasolták. |
| --- | --- |

(2)

Stéphane GERVASONI, Marijana KANCSEVA, Alexander KORNEZOV, Ulf ÖBERG, Inga REINE és Fredrik SCHALIN megbízatásának megújítását javasolták.

| (3) | Ezenfelül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló, az (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított 3. jegyzőkönyv 48. cikke előírja, hogy a Törvényszék bíráinak száma 2019. szeptember 1-jétől tagállamonként kettő. Az említett rendelet 2. cikkének c) pontja oly módon határozza meg a 2019. szeptember 1-jei hatállyal kinevezett kilenc további bíró hivatali idejét, hogy a szóban forgó hivatali idő vége összhangban legyen a Törvényszék 2022. szeptember 1-jén és 2025. szeptember 1-jén esedékes részleges megújításával. |
| --- | --- |

(3)

Ezenfelül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló, az (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított 3. jegyzőkönyv 48. cikke előírja, hogy a Törvényszék bíráinak száma 2019. szeptember 1-jétől tagállamonként kettő. Az említett rendelet 2. cikkének c) pontja oly módon határozza meg a 2019. szeptember 1-jei hatállyal kinevezett kilenc további bíró hivatali idejét, hogy a szóban forgó hivatali idő vége összhangban legyen a Törvényszék 2022. szeptember 1-jén és 2025. szeptember 1-jén esedékes részleges megújításával.

| (4) | Mirela STANCU-t és Laurent TRUCHOT-t jelölték a Törvényszék további bírói tisztségeinek betöltésére. |
| --- | --- |

(4)

Mirela STANCU-t és Laurent TRUCHOT-t jelölték a Törvényszék további bírói tisztségeinek betöltésére.

| (5) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkével létrehozott bizottság véleményt nyilvánított Stéphane GERVASONI-nak, Marijana KANCSEVA-nak, Alexander KORNEZOV-nak, Ulf ÖBERG-nek, Inga REINE-nek, Fredrik SCHALIN-nak, Mirela STANCU-nak és Laurent TRUCHOT-nak a bírói feladatok Törvényszéken történő ellátására való alkalmasságáról, |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkével létrehozott bizottság véleményt nyilvánított Stéphane GERVASONI-nak, Marijana KANCSEVA-nak, Alexander KORNEZOV-nak, Ulf ÖBERG-nek, Inga REINE-nek, Fredrik SCHALIN-nak, Mirela STANCU-nak és Laurent TRUCHOT-nak a bírói feladatok Törvényszéken történő ellátására való alkalmasságáról,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A tagállamok kormányainak képviselői a 2019. szeptember 1-jétől
  2025. augusztus 31-ig tartó időszakra az alábbi személyeket a Törvényszék bíráivá nevezik ki:

| — | Stéphane GERVASONI, |
| --- | --- |

—

Stéphane GERVASONI,

| — | Marijana KANCSEVA, |
| --- | --- |

—

Marijana KANCSEVA,

| — | Alexander KORNEZOV, |
| --- | --- |

—

Alexander KORNEZOV,

| — | Ulf ÖBERG, |
| --- | --- |

—

Ulf ÖBERG,

| — | Inga REINE, |
| --- | --- |

—

Inga REINE,

| — | Fredrik SCHALIN, |
| --- | --- |

—

Fredrik SCHALIN,

| — | Laurent TRUCHOT. |
| --- | --- |

—

Laurent TRUCHOT.

(2)   A tagállamok kormányainak képviselői a 2019. szeptember 1-jétől2022. augusztus 31-ig tartó időszakra Mirela STANCU-t a Törvényszék bírájává nevezik ki.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. február 1-jén.

az elnök

L. ODOBESCU

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2015/2422 rendelete (2015. december 16.) az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról (HL L 341., 2015.12.24., 14. o.).

1

---

| 2019.2.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/7

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU, Euratom) 2019/164 HATÁROZATA

(2019. február 1.)

a Bíróság egy bírájának és egy főtanácsnokának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 253. és 255. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bíróság tizennégy bírájának és öt főtanácsnokának hivatali ideje 2018. október 6-án lejárt. Ezért bírákat és főtanácsnokokat kell kinevezni a be nem töltött tisztségekre. |
| --- | --- |

(1)

A Bíróság tizennégy bírájának és öt főtanácsnokának hivatali ideje 2018. október 6-án lejárt. Ezért bírákat és főtanácsnokokat kell kinevezni a be nem töltött tisztségekre.

| (2) | Christopher VAJDA kinevezését javasolták a Bíróság bírájává. Priit PIKAMÄE kinevezését javasolták a Bíróság főtanácsnokává. |
| --- | --- |

(2)

Christopher VAJDA kinevezését javasolták a Bíróság bírájává. Priit PIKAMÄE kinevezését javasolták a Bíróság főtanácsnokává.

| (3) | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága által a tisztségre javasolt Christopher VAJDA hivatali ideje a 2024. október 6-i vagy az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból történő kilépésének dátuma időpontok a közül a korábban bekövetkező időpontban a jár le. A főtanácsnok hivatali ideje 2024. október 6-án jár le. |
| --- | --- |

(3)

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága által a tisztségre javasolt Christopher VAJDA hivatali ideje a 2024. október 6-i vagy az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból történő kilépésének dátuma időpontok a közül a korábban bekövetkező időpontban a jár le. A főtanácsnok hivatali ideje 2024. október 6-án jár le.

| (4) | Ezenfelül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv 5. és 7. cikke alapján, valamint Allan ROSAS 2019. október 7-i hatállyal való lemondását követően Allan ROSAS hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2021. október 6-ig a Bírósághoz ki kell nevezni egy bírát. |
| --- | --- |

(4)

Ezenfelül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv 5. és 7. cikke alapján, valamint Allan ROSAS 2019. október 7-i hatállyal való lemondását követően Allan ROSAS hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2021. október 6-ig a Bírósághoz ki kell nevezni egy bírát.

| (5) | A megüresedett hely betöltésére javasolt személy Niilo JÄÄSKINEN. |
| --- | --- |

(5)

A megüresedett hely betöltésére javasolt személy Niilo JÄÄSKINEN.

| (6) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkével létrehozott bizottság véleményt nyilvánított az említett jelölteknek a bírói, illetve főtanácsnoki feladatok Bíróságnál történő ellátására való alkalmasságáról, |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkével létrehozott bizottság véleményt nyilvánított az említett jelölteknek a bírói, illetve főtanácsnoki feladatok Bíróságnál történő ellátására való alkalmasságáról,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A tagállamok kormányainak képviselői Christopher VAJDA-t az e határozat hatálybalépésétől a 2024. október 6-ig vagy az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból történő kilépésének dátumáig tartó időszak közül a rövidebb a időszakra a Bíróság bírájává nevezik ki

(2)   A tagállamok kormányainak képviselői Priit PIKAMÄE-t az e határozat hatálybalépésétől a 2024. október 6-ig tartó időszakra a Bíróság főtanácsnokává nevezik ki.

(3)   A tagállamok kormányainak képviselői Niilo JÄÄSKINEN-t a 2019. október 7. és 2021. október 6. közötti időszakra a Bíróság bírájává nevezik ki.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. február 1-jén.

az elnök

L. ODOBESCU

---

| 2019.2.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/165 HATÁROZATA

(2019. február 1.)

az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások tekintetében az érintettek Bizottság általi tájékoztatására és egyes adatvédelmi jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság igazgatási vizsgálatokat, fegyelmi előeljárásokat, fegyelmi és felfüggesztési eljárásokat folytat az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (1) 86. cikke alapján és annak IX. mellékletével, valamint a C (2004) 1588 bizottsági határozattal (2) összhangban. E feladatok elsősorban a Bizottság Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságához tartozó igazgatóság, a Vizsgálati és Fegyelmi Hivatal (a továbbiakban: IDOC) felelősségi körébe tartoznak. A fegyelmi eljárás magában foglalhatja a Bizottság fegyelmi tanácsa által a személyzeti szabályzat IX. mellékletének 17. cikke szerinti vizsgálatokat. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság igazgatási vizsgálatokat, fegyelmi előeljárásokat, fegyelmi és felfüggesztési eljárásokat folytat az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (1) 86. cikke alapján és annak IX. mellékletével, valamint a C (2004) 1588 bizottsági határozattal (2) összhangban. E feladatok elsősorban a Bizottság Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságához tartozó igazgatóság, a Vizsgálati és Fegyelmi Hivatal (a továbbiakban: IDOC) felelősségi körébe tartoznak. A fegyelmi eljárás magában foglalhatja a Bizottság fegyelmi tanácsa által a személyzeti szabályzat IX. mellékletének 17. cikke szerinti vizsgálatokat.

| (2) | A Bizottság illetékes szolgálatai releváns információkat gyűjtenek össze és dolgoznak fel e tevékenységekkel összefüggésben. Ezek az információk személyes adatokat, ezen belül azonosító, kapcsolattartási és magatartásra vonatkozó adatokat foglalnak magukban. Az illetékes bizottsági szolgálatok a személyes adatokat a szükséges ismeret elve alapján továbbítják a Bizottság egyéb szervezeti egységeinek. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság illetékes szolgálatai releváns információkat gyűjtenek össze és dolgoznak fel e tevékenységekkel összefüggésben. Ezek az információk személyes adatokat, ezen belül azonosító, kapcsolattartási és magatartásra vonatkozó adatokat foglalnak magukban. Az illetékes bizottsági szolgálatok a személyes adatokat a szükséges ismeret elve alapján továbbítják a Bizottság egyéb szervezeti egységeinek.

| (3) | A személyes adatokat biztonságos fizikai és elektronikus környezetben tárolják, hogy megakadályozzák az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok továbbítását olyan személyek számára, akiknek nem szükséges azokról tudniuk. Az adatkezelés befejezését követően az adatokat a Bizottság a vonatkozó szabályainak megfelelően őrzi meg (3). |
| --- | --- |

(3)

A személyes adatokat biztonságos fizikai és elektronikus környezetben tárolják, hogy megakadályozzák az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok továbbítását olyan személyek számára, akiknek nem szükséges azokról tudniuk. Az adatkezelés befejezését követően az adatokat a Bizottság a vonatkozó szabályainak megfelelően őrzi meg (3).

| (4) | Feladatainak ellátása során a Bizottságnak tiszteletben kell tartania a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése által elismert, személyesadat-kezeléssel kapcsolatos jogait, valamint a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) felváltó (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) előírt jogokat. Ugyanakkor a Bizottság köteles szigorú titoktartási és szakmai titoktartási szabályoknak megfelelni, valamint tiszteletben tartani az érintett személyek és a tanúk eljárási jogait, különösen az érintett személy ártatlanságának vélelmét. |
| --- | --- |

(4)

Feladatainak ellátása során a Bizottságnak tiszteletben kell tartania a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése által elismert, személyesadat-kezeléssel kapcsolatos jogait, valamint a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) felváltó (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) előírt jogokat. Ugyanakkor a Bizottság köteles szigorú titoktartási és szakmai titoktartási szabályoknak megfelelni, valamint tiszteletben tartani az érintett személyek és a tanúk eljárási jogait, különösen az érintett személy ártatlanságának vélelmét.

| (5) | Bizonyos körülmények esetén össze kell egyeztetni az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogait az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások hatékonyságának szükségességével, valamint a más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak teljes körű tiszteletben tartásával. E célból az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja lehetőséget biztosít arra, hogy a Bizottság korlátozza a 14–17., 19., 20. és 35. cikk alkalmazását, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(5)

Bizonyos körülmények esetén össze kell egyeztetni az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogait az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások hatékonyságának szükségességével, valamint a más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak teljes körű tiszteletben tartásával. E célból az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja lehetőséget biztosít arra, hogy a Bizottság korlátozza a 14–17., 19., 20. és 35. cikk alkalmazását, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek.

| (6) | Ilyen eset lehet például az érintett személy tájékoztatása személyes adatainak feldolgozásáról az igazgatási vizsgálatok kezdetén. Az ilyen tájékoztatás befolyásolhatja a Bizottság igazgatási vizsgálat lefolytatására vonatkozó képességét, például azért, mert az érintett személy a Bizottság általi vizsgálat előtt bizonyítékokat semmisíthet meg vagy pedig tanúkat befolyásolhat a meghallgatásuk előtt. Hasonlóképpen, a személyes adatokhoz való hozzáférés biztosítása az eljárás azon szakaszai során, amelyekben az érintett személy nem fér hozzá az aktához, például az előzetes értékelés vagy az igazgatási vizsgálat során, olyan információkat fedhet fel, amelyek hátrányosan befolyásolhatják az igazgatási vizsgálat lefolytatását. Mindkét esetben szükség lehet az érintett személy jogainak korlátozására abban az esetben, ha az érintett személy jogait a közhatalom gyakorlásához kapcsolódó ellenőrzési, felügyeleti vagy szabályozási funkció megóvása érdekében el kell végezni olyan esetben, amikor az Unió közérdeket szolgáló fontos célkitűzése forog kockán, nevezetesen annak biztosítása, hogy a Bizottság személyzete betartsa a törvényben előírt kötelezettségeit, és etikus módon viselkedjék. |
| --- | --- |

(6)

Ilyen eset lehet például az érintett személy tájékoztatása személyes adatainak feldolgozásáról az igazgatási vizsgálatok kezdetén. Az ilyen tájékoztatás befolyásolhatja a Bizottság igazgatási vizsgálat lefolytatására vonatkozó képességét, például azért, mert az érintett személy a Bizottság általi vizsgálat előtt bizonyítékokat semmisíthet meg vagy pedig tanúkat befolyásolhat a meghallgatásuk előtt. Hasonlóképpen, a személyes adatokhoz való hozzáférés biztosítása az eljárás azon szakaszai során, amelyekben az érintett személy nem fér hozzá az aktához, például az előzetes értékelés vagy az igazgatási vizsgálat során, olyan információkat fedhet fel, amelyek hátrányosan befolyásolhatják az igazgatási vizsgálat lefolytatását. Mindkét esetben szükség lehet az érintett személy jogainak korlátozására abban az esetben, ha az érintett személy jogait a közhatalom gyakorlásához kapcsolódó ellenőrzési, felügyeleti vagy szabályozási funkció megóvása érdekében el kell végezni olyan esetben, amikor az Unió közérdeket szolgáló fontos célkitűzése forog kockán, nevezetesen annak biztosítása, hogy a Bizottság személyzete betartsa a törvényben előírt kötelezettségeit, és etikus módon viselkedjék.

| (7) | Az érintett személy személyes adatokhoz való hozzáférési jogának korlátozása válhat szükségessé akkor is, ha az ilyen hozzáférés a személyazonossága eltitkolását kérő tanúval vagy a visszaélést bejelentő személlyel kapcsolatos információkat fedne fel. Ilyen esetben a Bizottság dönthet úgy, hogy korlátozza az érintett személyre vonatkozó nyilatkozathoz való hozzáférést, hogy megvédje e tanú vagy visszaélést bejelentő személy jogait és szabadságait. |
| --- | --- |

(7)

Az érintett személy személyes adatokhoz való hozzáférési jogának korlátozása válhat szükségessé akkor is, ha az ilyen hozzáférés a személyazonossága eltitkolását kérő tanúval vagy a visszaélést bejelentő személlyel kapcsolatos információkat fedne fel. Ilyen esetben a Bizottság dönthet úgy, hogy korlátozza az érintett személyre vonatkozó nyilatkozathoz való hozzáférést, hogy megvédje e tanú vagy visszaélést bejelentő személy jogait és szabadságait.

| (8) | A Hivatal által végzett igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások bizalmas jellegének és hatékonyságának biztosítása érdekében a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet szerinti védelmére vonatkozó előírások tiszteletben tartása mellett belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Bizottság korlátozhatja az érintettek jogait az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(8)

A Hivatal által végzett igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások bizalmas jellegének és hatékonyságának biztosítása érdekében a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet szerinti védelmére vonatkozó előírások tiszteletben tartása mellett belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Bizottság korlátozhatja az érintettek jogait az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontjával összhangban.

| (9) | A belső szabályokat a Bizottság által a feladatai ellátása során végzett valamennyi feldolgozási műveletre alkalmazni kell, többek között az igazgatási vizsgálat megkezdése előtt, valamint a Bizottság által a nemzeti hatóságoknak és a nemzetközi szervezeteknek a saját tevékenységein kívül nyújtott segítség és együttműködés során végzett adatfeldolgozási műveletekre is. |
| --- | --- |

(9)

A belső szabályokat a Bizottság által a feladatai ellátása során végzett valamennyi feldolgozási műveletre alkalmazni kell, többek között az igazgatási vizsgálat megkezdése előtt, valamint a Bizottság által a nemzeti hatóságoknak és a nemzetközi szervezeteknek a saját tevékenységein kívül nyújtott segítség és együttműködés során végzett adatfeldolgozási műveletekre is.

| (10) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Bizottságnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi értesítés formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell minden magánszemélyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló bizottsági tevékenységekről, valamint a jogaikról. A Bizottság emellett köteles megfelelő formában, egyénileg tájékoztatni az igazgatási vizsgálatban vagy fegyelmi előeljárásokban, fegyelmi vagy felfüggesztési eljárásban részt vevő érintetteket. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Bizottságnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi értesítés formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell minden magánszemélyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló bizottsági tevékenységekről, valamint a jogaikról. A Bizottság emellett köteles megfelelő formában, egyénileg tájékoztatni az igazgatási vizsgálatban vagy fegyelmi előeljárásokban, fegyelmi vagy felfüggesztési eljárásban részt vevő érintetteket.

| (11) | Emellett a hatékony együttműködés fenntartása érdekében szükséges lehet, hogy a Bizottság más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek vagy a tagállami hatóságok és harmadik országbeli hatóságok és nemzetközi szervezetek adatkezelési műveleteinek védelme érdekében korlátozza az érintettek jogainak alkalmazását. Ennek érdekében a Bizottságnak konzultálnia kell ezen intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal, ügynökségekkel és hatóságokkal és nemzetközi szervezetekkel a korlátozások bevezetésének releváns okairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról, kivéve ha ez veszélyeztetné a Bizottság tevékenységeit. |
| --- | --- |

(11)

Emellett a hatékony együttműködés fenntartása érdekében szükséges lehet, hogy a Bizottság más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek vagy a tagállami hatóságok és harmadik országbeli hatóságok és nemzetközi szervezetek adatkezelési műveleteinek védelme érdekében korlátozza az érintettek jogainak alkalmazását. Ennek érdekében a Bizottságnak konzultálnia kell ezen intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal, ügynökségekkel és hatóságokkal és nemzetközi szervezetekkel a korlátozások bevezetésének releváns okairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról, kivéve ha ez veszélyeztetné a Bizottság tevékenységeit.

| (12) | Előfordulhat az is, hogy a Bizottságnak harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatokkal kapcsolatban kell korlátoznia az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását az érintett országokkal vagy szervezetekkel való együttműködési kötelezettségének teljesítése és ezáltal az Unió egy fontos közérdekű céljának védelme érdekében. Bizonyos körülmények között azonban az érintett érdeke vagy alapvető jogai fontosabbnak minősülhetnek a nemzetközi együttműködés érdekeinél. |
| --- | --- |

(12)

Előfordulhat az is, hogy a Bizottságnak harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatokkal kapcsolatban kell korlátoznia az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását az érintett országokkal vagy szervezetekkel való együttműködési kötelezettségének teljesítése és ezáltal az Unió egy fontos közérdekű céljának védelme érdekében. Bizonyos körülmények között azonban az érintett érdeke vagy alapvető jogai fontosabbnak minősülhetnek a nemzetközi együttműködés érdekeinél.

| (13) | A Bizottságnak átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartási rendszerben a korlátozások minden alkalmazását nyilvántartásba kell vennie. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságnak átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartási rendszerben a korlátozások minden alkalmazását nyilvántartásba kell vennie.

| (14) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okaira vonatkozó tájékoztatást elhalaszthatják, elhagyhatják vagy megtagadhatják, amennyiben e tájékoztatás bármilyen módon veszélyeztetné a korlátozás célját. Ez különösen az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikkében meghatározott jogok korlátozásának az esetében áll fenn. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okaira vonatkozó tájékoztatást elhalaszthatják, elhagyhatják vagy megtagadhatják, amennyiben e tájékoztatás bármilyen módon veszélyeztetné a korlátozás célját. Ez különösen az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikkében meghatározott jogok korlátozásának az esetében áll fenn.

| (15) | A Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a korlátozásokat, hogy az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikke szerinti jogai csak addig legyenek korlátozva, ameddig ilyen korlátozások szükségesek ahhoz, hogy a Bizottság lefolytathassa igazgatási vizsgálatait, fegyelmi előeljárásait, fegyelmi és felfüggesztési eljárásait. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a korlátozásokat, hogy az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikke szerinti jogai csak addig legyenek korlátozva, ameddig ilyen korlátozások szükségesek ahhoz, hogy a Bizottság lefolytathassa igazgatási vizsgálatait, fegyelmi előeljárásait, fegyelmi és felfüggesztési eljárásait.

| (16) | Amennyiben az érintettek egyéb jogait korlátozzák, az adatkezelőnek eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozásról szóló értesítés veszélyeztetné-e a korlátozás célját. |
| --- | --- |

(16)

Amennyiben az érintettek egyéb jogait korlátozzák, az adatkezelőnek eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozásról szóló értesítés veszélyeztetné-e a korlátozás célját.

| (17) | Az e határozatnak való megfelelés érdekében az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjének el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(17)

Az e határozatnak való megfelelés érdekében az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjének el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát.

| (18) | Az európai adatvédelmi biztos 2018. december 5-én nyilvánított véleményt. |
| --- | --- |

(18)

Az európai adatvédelmi biztos 2018. december 5-én nyilvánított véleményt.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat meghatározza azokat a szabályokat, amelyeket a Bizottságnak az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások során az érintettek adatkezelésről való tájékoztatása tekintetében az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének megfelelően követnie kell.

(2)   E határozat megállapítja továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett a Bizottság korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának, 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását ugyanezen rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontjával összhangban.

(3)   Ez a határozat a személyes adatok Bizottság általi – a személyzeti szabályzat 86. cikke és IX. melléklete, valamint a C (2004) 1588 határozat szerint történő – feldolgozására vonatkozik.

(4)   Ez a határozat a személyes adatok Bizottság általi feldolgozására vonatkozik, amennyiben igazgatási vizsgálatokkal, fegyelmi előeljárásokkal, fegyelmi és felfüggesztési eljárásokkal kapcsolatos személyes adatokat dolgoz fel.

(5)   Az e határozat hatálya alá tartozó személyes adatok kategóriái között azonosító, kapcsolattartási és magatartásra vonatkozó adatok szerepelnek.

2. cikk

Alkalmazandó kivételek és korlátozások

(1)   Amennyiben a Bizottság feladatait az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően az érintettek jogaira vonatkozóan gyakorolja, mérlegelnie kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben megállapított kivételek valamelyike.

(2)   E határozat 3–7. cikkére is figyelemmel a Bizottság korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását, továbbá az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, ha annak rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében foglalt jogoknak és kötelezettségeknek, amennyiben e jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetné a Bizottság igazgatási vizsgálatainak, fegyelmi előeljárásainak, fegyelmi és felfüggesztési eljárásainak célját, vagy hátrányosan érintené más érintettek jogait és szabadságait.

(3)   A 3–7. cikkre is figyelemmel, a Bizottság más uniós intézményektől, szervektől, ügynökségektől és hivataloktól, illetékes tagállami vagy harmadik országbeli hatóságoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatok vonatkozásában korlátozhatja az e cikk (2) bekezdésében említett jogokat és kötelezettségeket az alábbi körülmények fennállása esetén:

| a) | amennyiben e jogok gyakorlását és kötelezettségek teljesítését más uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok korlátozhatják az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében meghatározott vagy az említett rendelet IX. fejezetével, az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) vagy az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (7) összhangban meghatározott egyéb jogi aktusok alapján; |
| --- | --- |

a)

amennyiben e jogok gyakorlását és kötelezettségek teljesítését más uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok korlátozhatják az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében meghatározott vagy az említett rendelet IX. fejezetével, az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) vagy az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (7) összhangban meghatározott egyéb jogi aktusok alapján;

| b) | ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják; |
| --- | --- |

b)

ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják;

| c) | amennyiben e jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése veszélyeztetheti a Bizottságnak az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások lefolytatása terén harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését. |
| --- | --- |

c)

amennyiben e jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése veszélyeztetheti a Bizottságnak az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások lefolytatása terén harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését.

Az első albekezdés a) és b) pontjában említett körülmények fennállása esetén a Bizottság a korlátozások alkalmazását megelőzően konzultál az érintett uniós intézményekkel, szervekkel, ügynökségekkel, hivatalokkal vagy illetékes tagállami hatóságokkal kivéve, ha a Bizottság számára egyértelmű, hogy az említett pontokban hivatkozott jogi aktusok valamelyike előírja a korlátozás alkalmazását, vagy az ilyen konzultáció veszélyeztetné a Bizottság tevékenységét.

Az első albekezdés c) pontja nem alkalmazandó abban az esetben, ha a harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködésre vonatkozó bizottsági érdeknél nagyobb súlyt képviselnek az érintettek érdekei vagy alapvető jogai és szabadsága.

3. cikk

Az érintettek tájékoztatása

(1)   A Bizottság saját honlapján közzéteszi azon adatvédelmi értesítéseket, amelyek az összes érintettet tájékoztatják a személyes adataik kezelésével járó bizottsági tevékenységekről.

(2)   A Bizottság köteles megfelelő formában, egyénileg tájékoztatni az igazgatási vizsgálatban, fegyelmi előeljárásban, fegyelmi vagy felfüggesztési eljárásban érintett személyt, valamint az ezen eljárásokkal kapcsolatban információk szolgáltatására kért tanúkat a személyes adataik feldolgozásáról.

(3)   Amennyiben a Bizottság e határozat 2. cikkével összhangban részben vagy egészben korlátozza a (2) bekezdésben említett tájékoztatás nyújtását, a 6. cikkel összhangban nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

4. cikk

Az érintettek hozzáféréshez, törléshez és az adatkezelés korlátozásához való joga

(1)   Amennyiben a Bizottság részben vagy egészben korlátozza az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 17., 19. és 20. cikkében említett hozzáférési, törlési vagy adatkezelés-korlátozási jogát, a hozzáférés, törlés vagy adatkezelés-korlátozás iránti kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól, valamint arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

(2)   Az (1) bekezdésben említett korlátozás okairól szóló tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, amennyiben az meghiúsítaná a korlátozás célját.

(3)   A Bizottság e határozat 6. cikkével összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

(4)   Amennyiben a hozzáférés jogát részben vagy egészben korlátozták, az érintett az európai adatvédelmi biztos közvetítésével gyakorolja hozzáférési jogát az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (6), (7) és (8) bekezdésével összhangban.

5. cikk

Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensről

Amennyiben a Bizottság korlátozza az érintettnek az adatvédelmi incidensről való, az (EU) 2018/1725 rendelet 35. cikke szerinti tájékoztatását, e határozat 6. cikkével összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

6. cikk

A korlátozások feljegyzése és nyilvántartásba vétele

(1)   A Bizottság feljegyzi az e határozat alapján alkalmazott korlátozások okait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának esetenkénti értékelését.

Ebből a célból a feljegyzésben szerepeltetni kell, hogy a jog gyakorlása milyen módon veszélyeztetné a Bizottság az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások célját vagy a 2. cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján alkalmazott korlátozásokat, vagy hogyan érintené hátrányosan más érintettek jogait és szabadságait.

(2)   A feljegyzést és – adott esetben – az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat nyilvántartásba kell venni. Ezeket kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

7. cikk

A korlátozások időtartama

(1)   A 3., 4. és 5. cikkben említett korlátozások mindaddig alkalmazandók, amíg azok okai fennállnak.

(2)   Amennyiben a 3. vagy 5. cikkben említett korlátozás okai már nem állnak fenn, a Bizottság feloldja a korlátozást, és az érintettet tájékoztatja a korlátozás okairól. Ezzel egyidejűleg a Bizottság tájékoztatja az érintettet arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

(3)   A Bizottság a 3. és az 5. cikkben említett korlátozások alkalmazását az elfogadásuktól számított hat hónapban, de az igazgatási vizsgálat, a fegyelmi előeljárás, fegyelmi vagy felfüggesztési eljárás befejezése után minden esetben felülvizsgálja. Ezt követően a Bizottság évente felülvizsgálja a halasztás fenntartásának szükségességét.

8. cikk

Az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselője által végzett felülvizsgálat

(1)   Az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell minden olyan esetben, amikor az érintettek jogait e határozattal összhangban korlátozzák. Kérésre az adatvédelmi tisztviselő számára hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz, valamint az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokhoz.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő kérheti a korlátozás felülvizsgálatát. Az adatvédelmi tisztviselőt a kért felülvizsgálat eredményéről írásban tájékoztatják.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2019. február 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről és a Bizottság alkalmazottaira ideiglenesen alkalmazandó különös rendelkezések megállapításáról (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

1

(2)  A Bizottság C (2004) 1588 határozata az igazgatási vizsgálatok és fegyelmi eljárások lefolytatására vonatkozó általános végrehajtási rendelkezések megállapításáról.

2

(3)  Az Európai Bizottság aktáinak közös megőrzési listája – SEC(2012) 713.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

9

---

| 2019.2.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/14

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2019/166 HATÁROZATA

(2019. január 25.)

a Piaci Infrastruktúra Testületről és a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2019/3)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.3. cikkére,

tekintettel a TARGET2-Securitiesről szóló, 2012. július 18-i EKB/2012/13 iránymutatásra (1),

mivel:

| (1) | Az eurorendszer piaci infrastruktúrákat, platformokat, alkalmazásokat és kapcsolódó szolgáltatásokat kínál a készpénz-kiegyenlítés értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén, ezek a TARGET szolgáltatások, ideértve a TARGET2, a T2S és a TIPS szolgáltatást. |
| --- | --- |

(1)

Az eurorendszer piaci infrastruktúrákat, platformokat, alkalmazásokat és kapcsolódó szolgáltatásokat kínál a készpénz-kiegyenlítés értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén, ezek a TARGET szolgáltatások, ideértve a TARGET2, a T2S és a TIPS szolgáltatást.

| (2) | 2016. március 16-án a Kormányzótanács jóváhagyta a Piaci Infrastruktúra Testület létrehozását, amely a piaci infrastruktúra és platformok területén a technikai és operatív üzemeltetéssel kapcsolatos feladatokért felelős irányító testület. |
| --- | --- |

(2)

2016. március 16-án a Kormányzótanács jóváhagyta a Piaci Infrastruktúra Testület létrehozását, amely a piaci infrastruktúra és platformok területén a technikai és operatív üzemeltetéssel kapcsolatos feladatokért felelős irányító testület.

| (3) | A Piaci Infrastruktúra Testület üléseire korábban különböző speciális alakzatokban került sor, a hatáskörébe tartozó különböző piaci infrastruktúráknak, platformoknak és projekteknek megfelelően. A Piaci Infrastruktúra Testület létrehozatala óta az eredetileg az EKB/2012/6 határozattal (2) létrehozott T2S Tanács a Piaci Infrastruktúra Testület egyik ilyen speciális alakzataként működött, az (EU) 2017/1403 európai központi banki határozatnak (EKB/2017/20) (3) megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

A Piaci Infrastruktúra Testület üléseire korábban különböző speciális alakzatokban került sor, a hatáskörébe tartozó különböző piaci infrastruktúráknak, platformoknak és projekteknek megfelelően. A Piaci Infrastruktúra Testület létrehozatala óta az eredetileg az EKB/2012/6 határozattal (2) létrehozott T2S Tanács a Piaci Infrastruktúra Testület egyik ilyen speciális alakzataként működött, az (EU) 2017/1403 európai központi banki határozatnak (EKB/2017/20) (3) megfelelően.

| (4) | A T2S Tanácsot nem kizárólag az EKB/2012/6 határozat hozta létre, hanem alapját képezi az eurorendszerbeli központi bankok által aláírt T2S-jegyzőkönyv is. |
| --- | --- |

(4)

A T2S Tanácsot nem kizárólag az EKB/2012/6 határozat hozta létre, hanem alapját képezi az eurorendszerbeli központi bankok által aláírt T2S-jegyzőkönyv is.

| (5) | A Piaci Infrastruktúra Testület működésének felülvizsgálata rámutatott, hogy hatékony működéséhez nincs szükség speciális alakzatokra. Az EKB/2012/6 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni, és a Piaci Infrastruktúra Testület alakzatát felül kell vizsgálni úgy, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület szerkezete és működése összhangban álljon e határozattal. |
| --- | --- |

(5)

A Piaci Infrastruktúra Testület működésének felülvizsgálata rámutatott, hogy hatékony működéséhez nincs szükség speciális alakzatokra. Az EKB/2012/6 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni, és a Piaci Infrastruktúra Testület alakzatát felül kell vizsgálni úgy, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület szerkezete és működése összhangban álljon e határozattal.

| (6) | A Piaci Infrastruktúra Testület felülvizsgált alakzatában a Kormányzótanácsot támogatja annak biztosításában, hogy fenntartsák és továbbfejlesszék a készpénz-kiegyenlítés, értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén az eurorendszer piaci infrastruktúráit, platformjait, alkalmazásait és kapcsolódó szolgáltatásait, valamint hogy a hivatkozott területek projektjeit a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, a KBER üzleti igényeivel, a technológiai fejlődéssel, valamint a mindenkori szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban fejlesszék. |
| --- | --- |

(6)

A Piaci Infrastruktúra Testület felülvizsgált alakzatában a Kormányzótanácsot támogatja annak biztosításában, hogy fenntartsák és továbbfejlesszék a készpénz-kiegyenlítés, értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén az eurorendszer piaci infrastruktúráit, platformjait, alkalmazásait és kapcsolódó szolgáltatásait, valamint hogy a hivatkozott területek projektjeit a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, a KBER üzleti igényeivel, a technológiai fejlődéssel, valamint a mindenkori szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban fejlesszék.

| (7) | Az e határozat III. mellékletének (magatartási kódex) joghatása a III. melléklet 1. és 2. függelékében szereplő nyilatkozatok Piaci Infrastruktúra Testület tagjai általi aláírásától függ, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozat III. mellékletének (magatartási kódex) joghatása a III. melléklet 1. és 2. függelékében szereplő nyilatkozatok Piaci Infrastruktúra Testület tagjai általi aláírásától függ,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

A T2S Tanácsra történő valamennyi hivatkozást az EKB/2012/13 iránymutatásban, az EKB/2011/20 (4) és EKB/2011/5 határozatokban (5) a Piaci Infrastruktúra Testületre történő hivatkozásként kell értelmezni. Az ebben a határozatban használt minden más fogalom az EKB/2012/27 (6) és EKB/2012/13 iránymutatásokban meghatározott jelentéssel bír.

4

5

6

2. cikk

A Piaci Infrastruktúra Testület

(1)   A Piaci Infrastruktúra Testület feladatmeghatározását – beleértve célkitűzéseit, felelősségeit és feladatait – e határozat I. melléklete tartalmazza.

(2)   A Piaci Infrastruktúra Testület eljárási szabályzatát – beleértve összetételét és munkafolyamatait – e határozat II. melléklete határozza meg.

(3)   A Piaci Infrastruktúra Testület tagjainak e határozat III. mellékletében meghatározott magatartási kódexét a Kormányzótanács hagyja jóvá.

(4)   A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjainak kiválasztására, kinevezésére és helyettesítésére vonatkozó eljárásokat és követelményeket e határozat IV. melléklete határozza meg.

(5)   Ez a határozat nem hoz létre arra vonatkozó vélelmet, hogy az eurorendszerbeli infrastruktúra projekt e határozat szerinti fogalommeghatározásának hatálya alá tartozó valamennyi új piaci infrastruktúra projekttel automatikusan a Piaci Infrastruktúra Testületet bízzák meg. A Piaci Infrastruktúra Testület kizárólag a Kormányzótanács által kifejezetten a Piaci Infrastruktúra Testületre bízott projekteket irányítja.

3. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az EKB/2012/6 határozat hatályát veszti.

4. cikk

Átmeneti rendelkezések

Az e határozattal összhangban kialakított Piaci Infrastruktúra Testületre való zökkenőmentes és rendezett átállás biztosítása érdekében, ideértve tagjainak kijelölését is, a Piaci Infrastruktúra Testület e határozat hatálybalépésének időpontjában hivatalban lévő tagjainak hivatali ideje négy hónappal meghosszabbítottnak tekintendő.

5. cikk

Záró rendelkezések

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. január 25-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 215., 2012.8.11., 19. o.

1

(2)  EKB/2012/6 határozat (2012. március 29.) a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról és az EKB/2009/6 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2012.5.1., 13. o.).

2

(3)  Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1403 határozata (2017. június 23.) a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat módosításáról (EKB/2017/20) (HL L 199., 2017.7.29., 24. o.).

3

(4)  EKB/2011/20 határozat (2011. november 16.) a központi értéktárak TARGET2-Securities szolgáltatásokhoz való csatlakozásának jogosultsági feltételei végrehajtására szolgáló részletes szabályok és eljárások megállapításáról (HL L 319., 2011.12.2., 117. o.).

4

(5)  EKB/2011/5 határozat (2011. április 20.) a TARGET2-Securities telekommunikációs szolgáltatóinak kiválasztásáról (HL L 134., 2011.5.21., 22. o.).

5

(6)  EKB/2012/27 iránymutatás (2012. december 5.) a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszerről (TARGET2) (HL L 30., 2013.1.30., 1. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

A PIACI INFRASTRUKTÚRA TESTÜLET

FELADATMEGMEGHATÁROZÁSA

BEVEZETÉS

Az eurorendszer piaci infrastruktúrákat, platformokat, alkalmazásokat és kapcsolódó szolgáltatásokat kínál a készpénz-kiegyenlítés értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén, ezek a TARGET szolgáltatások, ideértve a TARGET2, a T2S és a TIPS szolgáltatást, valamint a jövőben az ECMS-t (eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások).

A Piaci Infrastruktúra Testület az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsát (Kormányzótanács) annak biztosításában támogató irányító testület, hogy fenntartsák és továbbfejlesszék az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat, valamint hogy az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat érintő projekteket (eurorendszerbeli infrastruktúra projektek vagy projektek) a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, az üzleti igényekkel, a technológiai fejlődéssel, az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre alkalmazandó jogi kerettel, valamint a vonatkozó szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban kezeljék, teljes mértékben tiszteletben tartva az EKB eljárási szabályzatának 9. cikke alapján létrehozott KBER-bizottságok feladatmeghatározását. A Piaci Infrastruktúra Testület az EKB döntéshozó szerveinek számol be.

Ez a határozat nem hoz létre arra vonatkozó vélelmet, hogy az eurorendszerbeli infrastruktúra projekt e határozat szerinti fogalommeghatározásának hatálya alá tartozó valamennyi új piaci infrastruktúra projekttel automatikusan a Piaci Infrastruktúra Testületet bízzák meg. A Piaci Infrastruktúra Testület kizárólag a Kormányzótanács által kifejezetten a Piaci Infrastruktúra Testületre bízott projekteket irányítja.

1.   A Piaci Infrastruktúra Testület szerepe

A Kormányzótanács ezúton megbízza a Piaci Infrastruktúra Testületet az e feladatmeghatározásban meghatározott feladatok elvégzésével.

A Kormányzótanács végső döntés meghozatalára vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül a Kormányzótanács a Piaci Infrastruktúra Testületet azzal a feladattal bízta meg, hogy végezzen el az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások működéséhez és az eurorendszerbeli infrastruktúra projektekhez kapcsolódó, egyértelműen meghatározott feladatokat. A Kormányzótanács az NKB-k Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya szerinti hatásköreinek sérelme nélkül további olyan, egyértelműen meghatározott feladatokat bízhat a Piaci Infrastruktúra Testületre a 2. pontban meghatározottakon túlmenően, amelyek egyébként a Kormányzótanács hatáskörébe tartoznak. A Kormányzótanács eurorendszerbeli infrastruktúrákkal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó végső hatáskörére figyelemmel a Piaci Infrastruktúra Testületre ruházott feladatait a Kormányzótanács továbbra is átveheti és elláthatja.

2.   A Piaci Infrastruktúra Testület felelősségei és feladatai

2.1.   Javaslatok előkészítése a Kormányzótanács általi döntéshozatalra az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek tekintetében

Az Igazgatóság Kormányzótanács üléseinek előkészítésére vonatkozó, és az EKB folyó ügyeinek intézésére vonatkozó felelősségének sérelme nélkül annyiban, amennyiben a Kormányzótanács különös projektet/infrastruktúrát bízott a Piaci Infrastruktúra Testületre, és az EKB eljárási szabályzatának 9. cikke alapján létrehozott KBER-bizottságok feladatmeghatározásának teljes tiszteletben tartása mellett a Piaci Infrastruktúra Testület javaslatokat készít elő a Kormányzótanács általi döntéshozatalra a következő kérdések tekintetében:

| a) | az átfogó stratégia, ideértve a szolgáltatások hatályának meghatározását és a szolgáltatások leírását; |
| --- | --- |

a)

az átfogó stratégia, ideértve a szolgáltatások hatályának meghatározását és a szolgáltatások leírását;

| b) | projektirányítási kérdések; |
| --- | --- |

b)

projektirányítási kérdések;

| c) | pénzügyek, beleértve az alábbiakat:






  i. | a pénzügyi rendszer fő jellemzőinek kidolgozása (különösen a költségvetés, az összeg, a lefedett időtartam, a finanszírozás); |
| --- | --- | --- |

c)

pénzügyek, beleértve az alábbiakat:

i.

a pénzügyi rendszer fő jellemzőinek kidolgozása (különösen a költségvetés, az összeg, a lefedett időtartam, a finanszírozás);

| ii. | azon pénzügyi kockázatok rendszeres elemzése, amelyeknek az eurorendszer ki van téve; |
| --- | --- |

ii.

azon pénzügyi kockázatok rendszeres elemzése, amelyeknek az eurorendszer ki van téve;

| iii. | az EKB könyveiben az eurorendszer számára vezetett és a Piaci Infrastruktúra Testület által kezelt számlákra vonatkozó gazdálkodási szabályok; |
| --- | --- |

iii.

az EKB könyveiben az eurorendszer számára vezetett és a Piaci Infrastruktúra Testület által kezelt számlákra vonatkozó gazdálkodási szabályok;

| iv. | költségmódszertan; |
| --- | --- |

iv.

költségmódszertan;

| v. | díjpolitika; |
| --- | --- |

v.

díjpolitika;

| vi. | a felelősségi rendszer elemzése; |
| --- | --- |

vi.

a felelősségi rendszer elemzése;

| d) | átfogó tervezés; |
| --- | --- |

d)

átfogó tervezés;

| e) | az eurorendszernek piaci infrastruktúra szolgáltatásokat nyújtó vagy annak eurorendszerbeli infrastruktúra projekteket végrehajtó nemzeti központi bankokra (NKB-k) és ügyfelekre vonatkozó jogi keret, valamint az eurorendszer és a külső érdekeltek között aláírandó minden szerződés vagy feltétel; |
| --- | --- |

e)

az eurorendszernek piaci infrastruktúra szolgáltatásokat nyújtó vagy annak eurorendszerbeli infrastruktúra projekteket végrehajtó nemzeti központi bankokra (NKB-k) és ügyfelekre vonatkozó jogi keret, valamint az eurorendszer és a külső érdekeltek között aláírandó minden szerződés vagy feltétel;

| f) | kockázatkezelési keretrendszer; |
| --- | --- |

f)

kockázatkezelési keretrendszer;

| g) | az érintett felekkel kötendő szolgáltatási szintről szóló megállapodások; |
| --- | --- |

g)

az érintett felekkel kötendő szolgáltatási szintről szóló megállapodások;

| h) | módosítási kérelmek és tesztelési/áttérési stratégiák engedélyezése és rangsorolása; |
| --- | --- |

h)

módosítási kérelmek és tesztelési/áttérési stratégiák engedélyezése és rangsorolása;

| i) | telekommunikációs csatlakoztatási stratégiák; |
| --- | --- |

i)

telekommunikációs csatlakoztatási stratégiák;

| j) | válságkezelési stratégiák; |
| --- | --- |

j)

válságkezelési stratégiák;

| k) | kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség és információbiztonsági stratégia és keretek; |
| --- | --- |

k)

kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség és információbiztonsági stratégia és keretek;

| l) | kötelezettségek és egyéb követelések; és |
| --- | --- |

l)

kötelezettségek és egyéb követelések; és

| m) | a vonatkozó jogosultsági kritériumok eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások szereplői általi betartása. |
| --- | --- |

m)

a vonatkozó jogosultsági kritériumok eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások szereplői általi betartása.

2.2.   Az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokhoz és projektekhez kapcsolódó irányítási tevékenység

2.2.1.   Irányítás és kormányzás

A Piaci Infrastruktúra Testület elvégzi az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek átfogó irányítását, amennyiben a Kormányzótanács különös projektet/infrastruktúrát bízott a Piaci Infrastruktúra Testületre, és az EKB eljárási szabályzatának 9. cikke alapján létrehozott KBER-bizottságok feladatmeghatározásának teljes tiszteletben tartása mellett. Ezzel összefüggésben a Piaci Infrastruktúra Testület:

| a) | biztosítja, hogy az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek megfeleljenek a piaci szükségleteknek; |
| --- | --- |

a)

biztosítja, hogy az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek megfeleljenek a piaci szükségleteknek;

| b) | végrehajtja és/vagy irányítja az átfogó stratégiákat, ideértve a szolgáltatás vagy szolgáltatások hatályának meghatározását és/vagy a szolgáltatások leírását; |
| --- | --- |

b)

végrehajtja és/vagy irányítja az átfogó stratégiákat, ideértve a szolgáltatás vagy szolgáltatások hatályának meghatározását és/vagy a szolgáltatások leírását;

| c) | végrehajtja és/vagy kezeli az irányítási szabályzatokat; |
| --- | --- |

c)

végrehajtja és/vagy kezeli az irányítási szabályzatokat;

| d) | végrehajtja és/vagy kezeli a pénzügyi szabályzatokat és stratégiákat; |
| --- | --- |

d)

végrehajtja és/vagy kezeli a pénzügyi szabályzatokat és stratégiákat;

| e) | irányítja a vonatkozó változás- és kiadáskezelési tevékenységeket; |
| --- | --- |

e)

irányítja a vonatkozó változás- és kiadáskezelési tevékenységeket;

| f) | a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül irányítja a szimulátor eszközök fejlesztését, működését és üzemeltetését, valamint az eurorendszer Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottságával (MIPC) és adott esetben más érintett KBER-bizottságokkal konzultálva a Kormányzótanács döntésétől függően irányítja a megvalósíthatósági tanulmányokat; |
| --- | --- |

f)

a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül irányítja a szimulátor eszközök fejlesztését, működését és üzemeltetését, valamint az eurorendszer Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottságával (MIPC) és adott esetben más érintett KBER-bizottságokkal konzultálva a Kormányzótanács döntésétől függően irányítja a megvalósíthatósági tanulmányokat;

| g) | koordinálja a változáskezelési eljárásokat és rangsorolja az új kiadásokhoz kapcsolódó engedélyezett módosításokat, tesztforgatókönyveket alakít ki az eurorendszerbeli elfogadási tesztekhez, koordinálja az érdekeltek különböző típusainak részvételével zajló teszteket, és koordinálja a felhasználói tesztelési eljárásokat; |
| --- | --- |

g)

koordinálja a változáskezelési eljárásokat és rangsorolja az új kiadásokhoz kapcsolódó engedélyezett módosításokat, tesztforgatókönyveket alakít ki az eurorendszerbeli elfogadási tesztekhez, koordinálja az érdekeltek különböző típusainak részvételével zajló teszteket, és koordinálja a felhasználói tesztelési eljárásokat;

| h) | a Kormányzótanács által elfogadott átfogó programtervek alapján részletes tervet határoz meg az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek vonatkozásában; |
| --- | --- |

h)

a Kormányzótanács által elfogadott átfogó programtervek alapján részletes tervet határoz meg az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek vonatkozásában;

| i) | végrehajtja és/vagy irányítja az érintett kockázatkezelési keretrendszereket a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül; |
| --- | --- |

i)

végrehajtja és/vagy irányítja az érintett kockázatkezelési keretrendszereket a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül;

| j) | végrehajtja és/vagy irányítja az érintett áttérési stratégiákat a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül; |
| --- | --- |

j)

végrehajtja és/vagy irányítja az érintett áttérési stratégiákat a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül;

| k) | végrehajtja és/vagy irányítja az érintett működési keretrendszereket, beleértve a váratlan események és a válsághelyzet kezelésére szolgáló stratégiát, a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül; |
| --- | --- |

k)

végrehajtja és/vagy irányítja az érintett működési keretrendszereket, beleértve a váratlan események és a válsághelyzet kezelésére szolgáló stratégiát, a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül;

| l) | biztosítja az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások megfelelő működését és minőségét; |
| --- | --- |

l)

biztosítja az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások megfelelő működését és minőségét;

| m) | végrehajtja és/vagy irányítja a telekommunikációs csatlakoztatási stratégiákat; |
| --- | --- |

m)

végrehajtja és/vagy irányítja a telekommunikációs csatlakoztatási stratégiákat;

| n) | végrehajtja és/vagy irányítja a válságkezelési stratégiákat; |
| --- | --- |

n)

végrehajtja és/vagy irányítja a válságkezelési stratégiákat;

| o) | végrehajtja és/vagy irányítja a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség és információbiztonsági stratégiát és kereteket; és |
| --- | --- |

o)

végrehajtja és/vagy irányítja a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség és információbiztonsági stratégiát és kereteket; és

| p) | biztosítja a szabályozási és felügyeleti követelményeknek való megfelelőséget. |
| --- | --- |

p)

biztosítja a szabályozási és felügyeleti követelményeknek való megfelelőséget.

2.2.2.   Pénzügyi rendszer

A Piaci Infrastruktúra Testület jóváhagyja és/vagy kezdeményezi a következőket:

| a) | az elvárt eredmények Piaci Infrastruktúra Testület általi elfogadását követően a szolgáltató NKB-k részére a Kormányzótanács által jóváhagyott, egyeztetett ütemtervnek megfelelően teljesítendő részletfizetések; |
| --- | --- |

a)

az elvárt eredmények Piaci Infrastruktúra Testület általi elfogadását követően a szolgáltató NKB-k részére a Kormányzótanács által jóváhagyott, egyeztetett ütemtervnek megfelelően teljesítendő részletfizetések;

| b) | a szolgáltató NKB-k részéről az eurorendszerbeli központi bankok számára a vonatkozó 2. szint–3. szint közötti megállapodásnak és egyéb kapcsolódó megállapodásnak megfelelően nyújtott pótlólagos támogatással kapcsolatos költségek megtérítése; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltató NKB-k részéről az eurorendszerbeli központi bankok számára a vonatkozó 2. szint–3. szint közötti megállapodásnak és egyéb kapcsolódó megállapodásnak megfelelően nyújtott pótlólagos támogatással kapcsolatos költségek megtérítése;

| c) | az EKB-nak történő részletfizetések, az EKB eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokkal és projektekkel kapcsolatos költségei alapján; és |
| --- | --- |

c)

az EKB-nak történő részletfizetések, az EKB eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokkal és projektekkel kapcsolatos költségei alapján; és

| d) | adott esetben a díjbeszedés az ügyfelektől, illetve e díjaknak az eurorendszerbeli központi bankoknak szóló visszatérítése. Az EKB megadja a szükséges mértékű támogatást a Piaci Infrastruktúra Testület részére. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a díjbeszedés az ügyfelektől, illetve e díjaknak az eurorendszerbeli központi bankoknak szóló visszatérítése. Az EKB megadja a szükséges mértékű támogatást a Piaci Infrastruktúra Testület részére.

2.2.3.   Kapcsolat a szolgáltató NKB-kkal

A Piaci Infrastruktúra Testület:

| a) | biztosítja a szolgáltató NKB-k részvételét minden lényeges kérdésben; |
| --- | --- |

a)

biztosítja a szolgáltató NKB-k részvételét minden lényeges kérdésben;

| b) | lefolytatja a vonatkozó 2. szint–3. szint közötti megállapodás és a szolgáltató NKB-k és az eurorendszerbeli központi bankok más kapcsolódó megállapodásainak módosítására irányuló tárgyalásokat, és benyújtja a módosításokat a Kormányzótanács elé jóváhagyásra; |
| --- | --- |

b)

lefolytatja a vonatkozó 2. szint–3. szint közötti megállapodás és a szolgáltató NKB-k és az eurorendszerbeli központi bankok más kapcsolódó megállapodásainak módosítására irányuló tárgyalásokat, és benyújtja a módosításokat a Kormányzótanács elé jóváhagyásra;

| c) | rendszeres kapcsolatot épít ki és tart fenn a szolgáltató NKB-kkal a feladatainak az ilyen megállapodásoknak megfelelő ellátásához szükséges összes információ beszerzése érdekében; |
| --- | --- |

c)

rendszeres kapcsolatot épít ki és tart fenn a szolgáltató NKB-kkal a feladatainak az ilyen megállapodásoknak megfelelő ellátásához szükséges összes információ beszerzése érdekében;

| d) | validálja a szolgáltató NKB-k javaslatait és jóváhagyja az eredményeket a műszaki és funkcionális kialakítással kapcsolatban (amelyet a szolgáltató NKB-k fejlesztettek ki); és |
| --- | --- |

d)

validálja a szolgáltató NKB-k javaslatait és jóváhagyja az eredményeket a műszaki és funkcionális kialakítással kapcsolatban (amelyet a szolgáltató NKB-k fejlesztettek ki); és

| e) | segíti a Kormányzótanácsot a telekommunikációs csatlakoztatási szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókkal való kapcsolat fenntartásában, ahol utóbbiak az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatás részét képezik. |
| --- | --- |

e)

segíti a Kormányzótanácsot a telekommunikációs csatlakoztatási szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókkal való kapcsolat fenntartásában, ahol utóbbiak az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatás részét képezik.

2.2.4.   Kapcsolat az eurorendszerbeli irányító testületekkel és külső érdekeltekkel

A Piaci Infrastruktúra Testület:

| a) | megfelelően kapcsolatot tart a KBER-bizottságokkal, a szabályozó és felügyeleti hatóságokkal, valamint más érintett hatóságokkal az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek tekintetében; |
| --- | --- |

a)

megfelelően kapcsolatot tart a KBER-bizottságokkal, a szabályozó és felügyeleti hatóságokkal, valamint más érintett hatóságokkal az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek tekintetében;

| b) | együttműködik az ügyfelekkel és a KBER központi bankokkal áttérésük megkönnyítése érdekében, és megvitatja és koordinálja a felmerülő jogvitákat, és törekszik azokra megoldást találni az alkalmazandó jogi keret és a feladatmeghatározásának kerete között, a hatáskörrel rendelkező testületek jóváhagyása céljából; |
| --- | --- |

b)

együttműködik az ügyfelekkel és a KBER központi bankokkal áttérésük megkönnyítése érdekében, és megvitatja és koordinálja a felmerülő jogvitákat, és törekszik azokra megoldást találni az alkalmazandó jogi keret és a feladatmeghatározásának kerete között, a hatáskörrel rendelkező testületek jóváhagyása céljából;

| c) | tárgyalásokat folytat (adott esetben az eurorendszerbeli központi bankokkal együttesen) részvételi megállapodások tervezeteiről az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek résztvevőivel, valamint részvételi megállapodást aláíró nem euroövezeti központi bankokkal, ideértve e megállapodások minden módosítását; |
| --- | --- |

c)

tárgyalásokat folytat (adott esetben az eurorendszerbeli központi bankokkal együttesen) részvételi megállapodások tervezeteiről az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek résztvevőivel, valamint részvételi megállapodást aláíró nem euroövezeti központi bankokkal, ideértve e megállapodások minden módosítását;

| d) | koordinál a többi eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatás és projekt irányító testületeivel; |
| --- | --- |

d)

koordinál a többi eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatás és projekt irányító testületeivel;

| e) | adott esetben kijelöli a technikai csoportok elnökét – a kapcsolódó irányító testületekkel való konzultációt követően – és végül fogadja a technikai csoportok jelentéseit; |
| --- | --- |

e)

adott esetben kijelöli a technikai csoportok elnökét – a kapcsolódó irányító testületekkel való konzultációt követően – és végül fogadja a technikai csoportok jelentéseit;

| f) | együttműködik a telekommunikációs csatlakoztatási szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókkal, amennyiben az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások részét képezik; |
| --- | --- |

f)

együttműködik a telekommunikációs csatlakoztatási szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókkal, amennyiben az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások részét képezik;

| g) | meghatározza a műszaki kommunikációs politikát az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek vonatkozásában; és |
| --- | --- |

g)

meghatározza a műszaki kommunikációs politikát az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek vonatkozásában; és

| h) | biztosítja az átláthatóságot az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre vonatkozó műszaki dokumentáció időszerű és következetes közzétételével, a magatartási kódexben szereplő titoktartási szabályoknak megfelelően. |
| --- | --- |

h)

biztosítja az átláthatóságot az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre vonatkozó műszaki dokumentáció időszerű és következetes közzétételével, a magatartási kódexben szereplő titoktartási szabályoknak megfelelően.

---

II. MELLÉKLET

A PIACI INFRASTRUKTÚRA TESTÜLET

ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

I. FEJEZET

Kinevezés és tagság

BEVEZETÉS

Az eurorendszer piaci infrastruktúrákat, platformokat, alkalmazásokat és kapcsolódó szolgáltatásokat kínál a készpénz-kiegyenlítés, értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén, ezek a TARGET szolgáltatások, ideértve a TARGET2, a T2S és a TIPS szolgáltatást, valamint a jövőben az ECMS-t (eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások).

A Piaci Infrastruktúra Testület az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsát (Kormányzótanács) annak biztosításában támogató irányító testület, hogy fenntartsák és továbbfejlesszék az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat, valamint hogy a meglévő vagy új eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat érintő projekteket (eurorendszerbeli infrastruktúra projektek vagy projektek) a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, az üzleti igényekkel, a technológiai fejlődéssel, az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre alkalmazandó jogi kerettel, valamint a vonatkozó szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban kezeljék, teljes mértékben tiszteletben tartva az EKB eljárási szabályzatának 9. cikke alapján létrehozott KBER-bizottságok feladatmeghatározását. A Piaci Infrastruktúra Testület az EKB döntéshozó szerveinek számol be.

Ez a határozat nem hoz létre arra vonatkozó vélelmet, hogy az eurorendszerbeli infrastruktúra projekt e határozat szerinti fogalommeghatározásának hatálya alá tartozó valamennyi új piaci infrastruktúra projekttel automatikusan a Piaci Infrastruktúra Testületet bízzák meg. A Piaci Infrastruktúra Testület kizárólag a Kormányzótanács által kifejezetten a Piaci Infrastruktúra Testületre bízott projekteket irányítja.

1.   Kijelölés és kinevezés

A Piaci Infrastruktúra Testület tagjait a Kormányzótanács nevezi ki az EKB Igazgatóságának (Igazgatóság) javaslata alapján.

A jelentkezéseket az érintett nemzeti központi bank (NKB) elnöke terjeszti az Igazgatóság elé. A Kormányzótanács elé terjesztendő javaslatában az Igazgatóság előnyben részesíti azokat a jelölteket, akik a központi bankon belül közvetlenül a legfelső irányító szervnek számolnak be. Az Igazgatóság javaslatában biztosítja a jelen II. melléklet 3. szakaszában meghatározott elvek teljesülését.

A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjaira irányuló javaslatokat az Igazgatóság az ilyen tagok kiválasztására az e határozat IV. melléklete szerint vonatkozó eljárásnak megfelelően gyűjti össze.

2.   Tagság és hivatali idő – Megfigyelők részvétele

Kinevezésüket követően a Piaci Infrastruktúra Testület tagjai függetlenül és az eurorendszer érdekeinek szem előtt tartásával járnak el. Közjogi vagy magánjogi szervezet nem utasíthatja őket. A Piaci Infrastruktúra Testület tagjai – amennyiben a Piaci Infrastruktúra Testület tagjaként járnak el – testületileg számolnak be, és kizárólag az EKB döntéshozó szerveinek. A Piaci Infrastruktúra Testület központi banki tagjai adott esetben saját kezdeményezésükre és mérlegelésük alapján kikérhetik központi bankjuk más alkalmazottainak tanácsát, de nem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat központi bankjuktól, és nem vállalhatnak kötelezettséget a Piaci Infrastruktúra Testületben folyó tanácskozások és szavazás során egy adott álláspont képviseletére.

A Piaci Infrastruktúra Testület elnöke az EKB valamely felső vezetője.

A Piaci Infrastruktúra Testület tizenhárom (13) tagból áll, a következők szerint:

| a) | kilenc tag eurorendszerbeli NKB-kból, beleértve egy tagot minden olyan NKB-ból, amely piaci infrastruktúra szolgáltatásokat nyújt az eurorendszer számára vagy amely eurorendszerbeli infrastruktúra projekteket hajt végre az eurorendszerben (szolgáltató NKB); |
| --- | --- |

a)

kilenc tag eurorendszerbeli NKB-kból, beleértve egy tagot minden olyan NKB-ból, amely piaci infrastruktúra szolgáltatásokat nyújt az eurorendszer számára vagy amely eurorendszerbeli infrastruktúra projekteket hajt végre az eurorendszerben (szolgáltató NKB);

| b) | két tag az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokban részt vevő nem eurorendszerbeli NKB-kból (például, amelyek aláírták a T2S fizetőeszköz-részvételi megállapodást vagy részt vesznek a TARGET2-ben); |
| --- | --- |

b)

két tag az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokban részt vevő nem eurorendszerbeli NKB-kból (például, amelyek aláírták a T2S fizetőeszköz-részvételi megállapodást vagy részt vesznek a TARGET2-ben);

| c) | két nem központi banki tag (szavazati jog nélkül), akik közül az egyik felső vezetői szakértelemmel rendelkezik a pénzforgalmi ágazatban, a másik pedig felső vezetői szakértelemmel rendelkezik az értékpapír ágazatban. |
| --- | --- |

c)

két nem központi banki tag (szavazati jog nélkül), akik közül az egyik felső vezetői szakértelemmel rendelkezik a pénzforgalmi ágazatban, a másik pedig felső vezetői szakértelemmel rendelkezik az értékpapír ágazatban.

Az elnököt a Piaci Infrastruktúra Testület tagjai közül a Kormányzótanács által kinevezett alelnök támogatja. Az alelnök kizárólagos feladata a Piaci Infrastruktúra Testület üléseinek levezetése az elnök ülésről való ideiglenes távollétében, a Piaci Infrastruktúra Testület szóban forgó ülésének előre meghatározott napirendjével összhangban.

A Piaci Infrastruktúra Testület tagjainak megbízása 36 hónapra szól, és megújítható. A Kormányzótanács meghatározhat rövidebb megbízatást, többek között akkor, ha a tag megbízatásának lejárta előtt lemond vagy nyugdíjba vonul.

Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi NKB-nak (eurorendszerbeli és az érintett eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokban és projektekben részt vevő NKB-k) lehetősége legyen képviselőt küldeni a Piaci Infrastruktúra Testületbe, a nem szolgáltató NKB tagok vonatkozásában rotációt kell biztosítani, rendszerint a Piaci Infrastruktúra Testület tagjai eredeti 36 hónapos hivatali idejének lejártakor. A fenti rotációs rendszer nem eredményezheti ugyanazon nem szolgáltató NKB kettőnél több rotációs időszakból való kizárását.

Megfelelő egyensúlyt kell fenntartani a projektkezelési tapasztalattal, az eurorendszerbeli piaci infrastruktúra működésében szerzett tapasztalattal és az IT tapasztalattal rendelkező tagok között.

Az elnök szavazati joggal nem rendelkező megfigyelőket hív meg érintett KBER-bizottságokból a hatáskörükbe tartozó eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások vagy projektek megvitatása érdekében. A Piaci Infrastruktúra Testület tagjaitól elvárt, hogy munkájuk legalább 30 %-át a Piaci Infrastruktúra Testületben felmerülő kérdéseknek szenteljék.

A Piaci Infrastruktúra Testület tagjai nem vehetnek részt közvetlenül az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások felvigyázásában vagy a fentiekben részt vevő szervezetek (például azon központi értéktárak, amelyek kiegyenlítési műveleteiket a T2S-hez kiszervezik) felvigyázásában, amennyiben e részvétel a Piaci Infrastruktúra Testület tagjaként betöltött feladataikkal való tényleges vagy lehetséges összeütközéshez vezethet. Az ilyen összeütközések azonosítására és elkerülésére megfelelő intézkedéseket kell kialakítani. A tagok nem vehetnek részt az eurorendszerbeli Belső Könyvvizsgálói Bizottságban (IAC), és nem vehetnek részt a mindennapos 3. szintű tevékenységekben sem.

2. FEJEZET

Munkafolyamatok

1.   Döntéshozatal

A felelősségteljes irányítás elveivel összhangban a tagok rendszeresen részt vesznek a Piaci Infrastruktúra Testület ülésein. A részvétel szigorúan személyesen történik, a tagok helyettesítésének nincs helye.

A Piaci Infrastruktúra Testület határozatképességéhez legalább hét szavazati joggal rendelkező tag jelenléte szükséges. Határozatképtelenség esetén az elnök rendkívüli ülést hívhat össze, amelyen határozatképességre való tekintet nélkül lehet határozatot hozni.

A Piaci Infrastruktúra Testület döntéseit lehetőség szerint konszenzussal hozza. Ennek hiányában és az elnök kérésére a Piaci Infrastruktúra Testület egyszerű többséggel határozhat. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

A Piaci Infrastruktúra Testület az elnök kérésére szavaz. Az elnök a Piaci Infrastruktúra Testület legalább 3 szavazati joggal rendelkező tagjának kérésére is megkezdi a szavazási eljárást. A tag tartózkodik a szavazástól, ha a magatartási kódex szerinti összeférhetetlenség áll fenn tekintetében. A szavazati joggal rendelkező tagok távollétük esetére szavazati jogukat egy másik tagra ruházhatják egy adott szavazási eljárás vonatkozásában azzal, hogy egyik tag sem adhat le kettőnél több szavazatot egyetlen kérdésben sem.

A határozathozatal írásbeli eljárással is történhet, kivéve, ha ez ellen legalább három szavazati joggal rendelkező tag tiltakozik. Írásbeli eljárás esetén szükséges, hogy: a) legalább két nappal korábban történjen meg az értesítés (a Piaci Infrastruktúra Testület elnöke által megállapított kivételes körülményektől eltekintve); és b) az ilyen határozatot fel kell venni a Piaci Infrastruktúra Testület következő ülésének jegyzőkönyvébe.

A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjait személyes minőségükben nevezik ki. Nem rendelkeznek szavazati joggal és feladataikkal nem bízhatják meg a Piaci Infrastruktúra Testület másik tagját vagy harmadik felet.

2.   A Piaci Infrastruktúra Testület üléseinek lebonyolítása

A Piaci Infrastruktúra Testület az elnök javaslata alapján dönt üléseinek dátumáról. A Piaci Infrastruktúra Testületnek rendszeresen, az év kezdete előtt megfelelő idővel általa meghatározott menetrend alapján kell üléseket tartania.

Az elnök bármikor összehívhatja a Piaci Infrastruktúra Testület rendkívüli ülését, amikor azt szükségesnek tartják. Az elnök rendkívüli ülést hív össze, ha legalább három tag erre irányuló kérést nyújt be.

A Piaci Infrastruktúra Testület üléseit rendszerint az EKB helyiségeiben tartja.

Az ülések megtarthatóak telekonferencia útján is, kivéve, ha ez ellen legalább három tag tiltakozik.

A Piaci Infrastruktúra Testület minden egyes ülés tekintetében elfogadja a napirendet.

A Piaci Infrastruktúra Testület ülésein kizárólag a Piaci Infrastruktúra Testület tagjai és az elnök által meghívott más személyek vehetnek részt.

3.   Beszámolás az EKB döntéshozó szerveinek

A Piaci Infrastruktúra Testület rendszeresen beszámol az EKB döntéshozó szerveinek. E tekintetben szükség szerint készít jelentéseket az EKB döntéshozó szervei számára.

4.   Belső információáramlás és átláthatóság

A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjai szigorú titoktartási feltételek mellett kapják meg a Kormányzótanácsnak benyújtott valamennyi, az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre vonatkozó dokumentációt.

A Piaci Infrastruktúra Testületben képviselettel nem rendelkező eurorendszerbeli NKB-k automatikus hozzáféréssel rendelkeznek a Piaci Infrastruktúra Testület valamennyi dokumentumához, ideértve a Piaci Infrastruktúra Testület napirendjeit és jegyzőkönyveit, a Piaci Infrastruktúra Testület tagjaival egy időben, és írásban megjegyzéseket fűzhetnek azokhoz a Piaci Infrastruktúra Testület üléseit megelőzően, így a Piaci Infrastruktúra Testület megfelelően figyelembe veheti álláspontjukat. Kérelmet is benyújthatnak az elnökhöz a Piaci Infrastruktúra Testületben való részvétel iránt, ha egy témakör különösen érdekli őket. Az elnök felelőssége lesz az ilyen eurorendszerbeli NKB-k tájékoztatása, ha úgy tekintik, hogy egy adott téma különösen érdekelheti őket, és az ilyen eurorendszerbeli NKB által felvetett bármely kérdést a Piaci Infrastruktúra Testület elé terjesztheti.

Annak biztosítása érdekében, hogy az eurorendszerbeli Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottság (MIPC) értesüljön a Piaci Infrastruktúra Testület munkájáról, a MIPC valamennyi napirendjében szerepelni fog a Piaci Infrastruktúra Testület előtt felmerült kérdésekre vonatkozó rendszeres beszámoló. Amennyiben megfelelőnek tekintik, sor kerülhet a MIPC és a Piaci Infrastruktúra Testület közös üléseire.

A Piaci Infrastruktúra Testület és más KBER-bizottságok közötti interakcióra írásbeli konzultáció útján kerül sor.

A Piaci Infrastruktúra Testület tevékenységeit a Belső Könyvvizsgáló Bizottság (IAC) ellenőrzi.

5.   Külső információáramlás, átláthatóság és képviselet

Az elnök rendszeresen tájékoztatja az érintett érdekelteket a Piaci Infrastruktúra Testület hatáskörébe tartozó, az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat és projekteket érintő valamennyi vonatkozó kérdésről. Az elnök biztosítja az átláthatóságot az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre vonatkozó műszaki dokumentáció időszerű és következetes hozzáférhetővé tételével az EKB honlapjának Piaci Infrastruktúra Testülettel foglalkozó részén.

A tagoknak előzetesen tájékoztatniuk kell az elnököt a Piaci Infrastruktúra Testület felelőségeivel és feladataival kapcsolatos minden releváns és jelentős külső tevékenység/kommunikáció elvállalásáról, például konferenciákon vagy az érdekeltekkel való találkozókon a Piaci Infrastruktúra Testület hatáskörébe tartozó eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokról és projektekről szóló előadás tartásáról, és erről az eseményt követő öt munkanapon belül írásbeli összefoglalót kell a Piaci Infrastruktúra Testület rendelkezésére bocsátaniuk. Minden jelentős külső tevékenységnek/kommunikációnak az eurorendszer érdekét kell szolgálnia, és tiszteletben kell tartania a Kormányzótanács politikai határozatait.

6.   Támogatás

A Piaci Infrastruktúra Testület szervezési támogatást kap az EKB-tól többek között a Piaci Infrastruktúra Testület üléseinek előkészítéséhez, ideértve az ülés dokumentációját.

Főszabályként az EKB az ülés előtt öt munkanappal megküldi a dokumentumokat a tagoknak megvitatásra. Rövid dokumentumokat azonban az ülés előtt egy munkanappal is meg lehet küldeni. A két munkanapon belül megküldött dokumentumok olyan beterjesztett dokumentumnak minősülnek, amelyek alapján a Piaci Infrastruktúra Testület csak az összes tag egyetértésével hozhat határozatot.

A Piaci Infrastruktúra Testület egyes ülései után az EKB elkészíti a jegyzőkönyv tervezetét, amelyben rögzíti a megvitatott témákat és a vita eredményét, valamint az elfogadott nyomon követést. A jegyzőkönyv tervezete kérésre tartalmazza az egyes tagok által az ülésen kifejezésre juttatott álláspontot. A jegyzőkönyv tervezetét az üléstől számított öt munkanapon belül megküldik a tagoknak.

Az EKB továbbá a Piaci Infrastruktúra Testület minden ülése után elkészíti az intézkedési lista tervezetét, amely tartalmazza az ülésen meghatározott intézkedéseket és azok határidejét, és a listát az üléstől számított öt munkanapon belül megküldi a tagoknak.

A jegyzőkönyv és az intézkedési lista tervezete a következő ülésen (szükség szerint korábban, írásbeli eljárás útján) kerül benyújtásra a Piaci Infrastruktúra Testülethez jóváhagyásra, és azokat az elnök írja alá.

A Piaci Infrastruktúra Testület programellenőrt nevez ki, és tőle kap információkat; a programellenőr lehet a tagok egyike.

A Piaci Infrastruktúra Testület – az EKB-val egyetértésben – alcsoportokat hozhat létre. Alcsoport létrehozható a Piaci Infrastruktúra Testület összetételétől eltérően, és abban részt vehet valamennyi eurorendszerbeli NKB és adott esetben nem eurorendszerbeli NKB.

7.   A feladatmeghatározás felülvizsgálata

A Piaci Infrastruktúra Testület feladatmeghatározása ötévente felülvizsgálható a megszerzett tapasztalatok ismeretében.

---

III. MELLÉKLET

A PIACI INFRASTRUKTÚRA TESTÜLET

MAGATARTÁSI KÓDEXE

BEVEZETÉS

A Piaci Infrastruktúra Testület az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsa (Kormányzótanács) által kijelölt tagokból áll. A tagok kizárólag az eurorendszer érdekeinek szem előtt tartásával járnak el és megfelelő időt kell fordítaniuk a Piaci Infrastruktúra Testület munkájában való aktív részvételre.

A Piaci Infrastruktúra Testület a Kormányzótanácsot annak biztosításában támogató irányító testület, hogy fenntartsák és továbbfejlesszék a készpénz-kiegyenlítés, értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén az eurorendszer piaci infrastruktúráit, platformjait, alkalmazásait és kapcsolódó szolgáltatásait (eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások), valamint hogy a meglévő vagy új eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat érintő projekteket (eurorendszerbeli infrastruktúra projektek vagy projektek) a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, az üzleti igényekkel, a technológiai fejlődéssel, az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre alkalmazandó jogi kerettel, valamint a szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban kezeljék, teljes mértékben tiszteletben tartva az EKB eljárási szabályzatának 9. cikke alapján létrehozott KBER-bizottságok feladatmeghatározását. A Piaci Infrastruktúra Testület az EKB döntéshozó szerveinek számol be.

A Kormányzótanács tájékozott és független döntéshozatalához elengedhetetlen, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület munkáját ne befolyásolják olyan körülmények, amelyek bármely tag esetében összeférhetetlenséget eredményezhetnek. Az eurorendszer és a KBER jó hírnevének és hitelességének megőrzéséhez és az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek jogi megalapozottságához ugyancsak elengedhetetlen, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület tagjait az eurorendszer általános érdeke vezérelje, és ezen érdek által vezéreltnek tekintsék őket. A tagoknak ezért: a) kerülniük kell minden olyan helyzetet, amelyben tényleges vagy látszólagos összeférhetetlenség áll fenn; b) a hatóságokkal, központi bankokkal, az ágazat képviselőivel és az eurorendszer által kínált piaci infrastruktúrák, platformok, alkalmazások és kapcsolódó szolgáltatások kialakításában kifejlesztésében és üzemeltetésében részt vevő más külső érdekeltekkel kizárólag az eurorendszer érdekeinek szem előtt tartásával kell eljárniuk; és c) biztosítaniuk kell az eurorendszer által kínált piaci infrastruktúrák, platformok, alkalmazások és kapcsolódó szolgáltatások tekintetében érdekelt szállítók közötti tárgyilagos, semleges és tisztességes versenyt.

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 37.1. cikkében szereplő szakmai titoktartási kötelezettség egyaránt vonatkozik az EKB alkalmazottaira és a nemzeti központi bankok (NKB-k) KBER-feladatokat ellátó alkalmazottaira, és kiterjed többek között a kereskedelmi titokra vonatkozó bizalmas információra és bármely más kereskedelmi értékkel bíró információra. Egyenértékű kötelezettség vonatkozik a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjaira is. A nem központi banki tagoknak is be kell tartaniuk a kinevezési okmányukban és az EKB-val kötött munkaszerződésükben esetlegesen szereplő további magatartási szabályokat is.

Helyénvaló és a jó igazgatási gyakorlatnak megfelelő az, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület elnökére vonatkozó alkalmazási feltételek, és a Piaci Infrastruktúra Testület NKB-alkalmazott tagjaira vonatkozó rendelkezések jogorvoslatot tartalmazzanak e magatartási kódex (kódex) megszegésére. Egyenértékű kötelezettség vonatkozik a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjaira is, a IV. mellékletnek megfelelően.

Ez a kódex nem érinti a Piaci Infrastruktúra Testület tagjaira az EKB vagy valamely NKB alkalmazottjaként betöltött funkciójuk miatt vonatkozó más etikai rendelkezésekből eredő követelményeket.

1.   Fogalommeghatározások

E kódex alkalmazásában:

a)   „elnök”: a Kormányzótanács által a Piaci Infrastruktúra Testület elnökeként kijelölt személy;

b)   „alelnök”: a Kormányzótanács által az elnök támogatására a Piaci Infrastruktúra Testület tagjai közül kijelölt személy; Az alelnök kizárólagos feladata a Piaci Infrastruktúra Testület üléseinek levezetése az elnök ülésről való ideiglenes távollétében, a Piaci Infrastruktúra Testület szóban forgó ülésének előre meghatározott napirendjével összhangban.

c)   „bizalmas információ”: a KBER Alapokmányának 37.1. cikkében szereplő szakmai titoktartási kötelezettség vagy a Piaci Infrastruktúra Testület minden egyes tagjának megadott EKB titoktartási rendnek megfelelően minősített dokumentumok sérelme nélkül: i. az eurorendszer vagy harmadik személyek kereskedelmi titkai és harmadik személyek nem Piaci Infrastruktúra Testület munkájához kapcsolódó, kereskedelmi értékkel bíró információi; ii. minden olyan információ, amelynek engedély nélküli közzététele káros lehet az eurorendszer alapvető érdekeire; és iii. minden olyan információ, amelyet egy észszerűen eljáró személy titkosnak tekintene; a „bizalmas információk” körébe nem tartozik bele az olyan információ: i. amely közismert vagy a kódex megszegése nélkül azzá válik; vagy ii. amelyet a bizalmas információhoz hozzáféréssel nem rendelkező harmadik személy függetlenül alakít ki; vagy iii. a 3. szakasz esetében, amelynek felfedésére törvény kötelez;

d)   „nem központi banki tag”: a Piaci Infrastruktúra Testület olyan tagja, aki nem az EKB vagy valamelyik NKB alkalmazottja;

e)   „feladatmeghatározás”: az I. mellékletben szereplő feladatmeghatározás;

f)   „tag”: a Piaci Infrastruktúra Testület tagja, beleértve az elnököt;

g)   „beszállítók”: az eurorendszer által kínált piaci infrastruktúrák, platformok, alkalmazások és kapcsolódó szolgáltatások tekintetében jelenleg árukat kínáló, illetve szolgáltatásokat nyújtó, vagy azok kínálásában és nyújtásában érdekelt kereskedelmi jogalanyok és kereskedelmi szervezetek.

2.   Az összeférhetetlenség megelőzése

| a) | A Piaci Infrastruktúra Testület feladatmeghatározása tekintetében jelentőséggel bíró áruk kínálása és/vagy szolgáltatások nyújtása tekintetében úgy kell tekinteni, hogy összeférhetetlenség lép fel az EKB személyzeti szabályzatának 0.2.1.2. pontjában meghatározott körülmények között és különösen, amennyiben a tag tulajdonviszony, ellenőrzés, befektetés, személyes kötődés révén vagy egyéb, a tagi feladatainak pártatlan és objektív ellátását ténylegesen vagy potenciálisan befolyásoló módon kereskedelmi vagy szakmai érdekeltséggel vagy részesedéssel rendelkezik egy szállítóban. |
| --- | --- |

a)

A Piaci Infrastruktúra Testület feladatmeghatározása tekintetében jelentőséggel bíró áruk kínálása és/vagy szolgáltatások nyújtása tekintetében úgy kell tekinteni, hogy összeférhetetlenség lép fel az EKB személyzeti szabályzatának 0.2.1.2. pontjában meghatározott körülmények között és különösen, amennyiben a tag tulajdonviszony, ellenőrzés, befektetés, személyes kötődés révén vagy egyéb, a tagi feladatainak pártatlan és objektív ellátását ténylegesen vagy potenciálisan befolyásoló módon kereskedelmi vagy szakmai érdekeltséggel vagy részesedéssel rendelkezik egy szállítóban.

| b) | A tagok általánosságban az eurorendszer érdekében és a Piaci Infrastruktúra Testület felelősségeinek és feladatainak megvalósítása érdekében járnak el. Ajánlott kerülniük az olyan helyzeteket, amelyek valószínűleg összeférhetetlenséget eredményeznek. |
| --- | --- |

b)

A tagok általánosságban az eurorendszer érdekében és a Piaci Infrastruktúra Testület felelősségeinek és feladatainak megvalósítása érdekében járnak el. Ajánlott kerülniük az olyan helyzeteket, amelyek valószínűleg összeférhetetlenséget eredményeznek.

| c) | Ha a Piaci Infrastruktúra Testület feladataival kapcsolatos összeférhetetlenség lép fel, vagy annak fellépése valószínű, az érintett tag a központi bankja megfelelési hatóságának (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodájának) tudomására hozza a tényleges vagy potenciális összeférhetetlenséget a 2. függelékben szereplő formanyomtatvány használatával, és egyidejűleg arról az elnököt is értesíti. Ha a megfelelési hatóság (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodája) az összeférhetetlenség fennállását állapítja meg, az érintett központi bank elnöke (vagy nem központi banki tag esetében az EKB elnöke) számára ajánlást ad a szóban forgó összeférhetetlenség megfelelő kezeléséről. |
| --- | --- |

c)

Ha a Piaci Infrastruktúra Testület feladataival kapcsolatos összeférhetetlenség lép fel, vagy annak fellépése valószínű, az érintett tag a központi bankja megfelelési hatóságának (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodájának) tudomására hozza a tényleges vagy potenciális összeférhetetlenséget a 2. függelékben szereplő formanyomtatvány használatával, és egyidejűleg arról az elnököt is értesíti. Ha a megfelelési hatóság (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodája) az összeférhetetlenség fennállását állapítja meg, az érintett központi bank elnöke (vagy nem központi banki tag esetében az EKB elnöke) számára ajánlást ad a szóban forgó összeférhetetlenség megfelelő kezeléséről.

| d) | Ha a Piaci Infrastruktúra Testület ülése közben valamely tag okkal feltételezheti, hogy egy másik tagnak a Piaci Infrastruktúra Testületben folyó vitában, szavazásban vagy írásbeli eljárásban való részvétele összeférhetetlenséget eredményezne, erről haladéktalanul tájékoztatja az elnököt. |
| --- | --- |

d)

Ha a Piaci Infrastruktúra Testület ülése közben valamely tag okkal feltételezheti, hogy egy másik tagnak a Piaci Infrastruktúra Testületben folyó vitában, szavazásban vagy írásbeli eljárásban való részvétele összeférhetetlenséget eredményezne, erről haladéktalanul tájékoztatja az elnököt.

| e) | Az elnök felkéri azt a tagot, akivel kapcsolatban a c) és d) alpont szerinti összeférhetetlenség felvetődött, hogy nyilatkozzon a tényleges vagy potenciális összeférhetetlenség fennállásáról. Az elnök késedelem nélkül tájékoztatja minden ilyen esetről az érintett központi bank megfelelési hatóságát (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodáját), és szükség esetén a Kormányzótanácsot. |
| --- | --- |

e)

Az elnök felkéri azt a tagot, akivel kapcsolatban a c) és d) alpont szerinti összeférhetetlenség felvetődött, hogy nyilatkozzon a tényleges vagy potenciális összeférhetetlenség fennállásáról. Az elnök késedelem nélkül tájékoztatja minden ilyen esetről az érintett központi bank megfelelési hatóságát (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodáját), és szükség esetén a Kormányzótanácsot.

| f) | Ha az elnök a c), d) vagy e) alpont szerint érintett tag, az elnök értesíti az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodáját. |
| --- | --- |

f)

Ha az elnök a c), d) vagy e) alpont szerint érintett tag, az elnök értesíti az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodáját.

| g) | A tagok késedelem nélkül tartózkodnak minden olyan kérdésre irányuló vitában, tanácskozáson vagy szavazáson való részvételtől, amely tekintetében velük kapcsolatban összeférhetetlenség merül fel, és nem bocsátják rendelkezésükre a kapcsolódó dokumentumokat. |
| --- | --- |

g)

A tagok késedelem nélkül tartózkodnak minden olyan kérdésre irányuló vitában, tanácskozáson vagy szavazáson való részvételtől, amely tekintetében velük kapcsolatban összeférhetetlenség merül fel, és nem bocsátják rendelkezésükre a kapcsolódó dokumentumokat.

3.   A bizalmas információk megfelelő felhasználása

| a) | A tagok a bizalmas információkat kizárólag az eurorendszer céljaira és érdekében, a Piaci Infrastruktúra Testület céljaira, valamint a Piaci Infrastruktúra Testület feladatmeghatározásával összhangban használják fel. |
| --- | --- |

a)

A tagok a bizalmas információkat kizárólag az eurorendszer céljaira és érdekében, a Piaci Infrastruktúra Testület céljaira, valamint a Piaci Infrastruktúra Testület feladatmeghatározásával összhangban használják fel.

| b) | A tagok semmilyen körülmények között nem fedhetnek fel feladatmeghatározásukon túlmenően bizalmas információt harmadik felek és/vagy szervezetek előtt az eurorendszeren belül és kívül. A Piaci Infrastruktúra Testület elnöke és az NKB-k alkalmazottai bizalmas információkat központi bankjuk alkalmazottai előtt csak az egy adott kérdésben való véleményformáláshoz szükséges tanácsadás érdekében fedhetnek fel, szigorúan csak a szükséges mértékig. A „csak tagoknak” jelzetű bizalmas információkat a tagok főszabály szerint nem fedik fel saját központi bankjuk alkalmazottai előtt, kivéve, ha a Piaci Infrastruktúra Testülettel ettől eltérően állapodtak meg. |
| --- | --- |

b)

A tagok semmilyen körülmények között nem fedhetnek fel feladatmeghatározásukon túlmenően bizalmas információt harmadik felek és/vagy szervezetek előtt az eurorendszeren belül és kívül. A Piaci Infrastruktúra Testület elnöke és az NKB-k alkalmazottai bizalmas információkat központi bankjuk alkalmazottai előtt csak az egy adott kérdésben való véleményformáláshoz szükséges tanácsadás érdekében fedhetnek fel, szigorúan csak a szükséges mértékig. A „csak tagoknak” jelzetű bizalmas információkat a tagok főszabály szerint nem fedik fel saját központi bankjuk alkalmazottai előtt, kivéve, ha a Piaci Infrastruktúra Testülettel ettől eltérően állapodtak meg.

| c) | A tagok megtesznek minden szükséges intézkedést a bizalmas információk véletlenszerű felfedésének vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférésnek a megelőzésére. |
| --- | --- |

c)

A tagok megtesznek minden szükséges intézkedést a bizalmas információk véletlenszerű felfedésének vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférésnek a megelőzésére.

| d) | A tagok a bizalmas információkat nem használhatják fel saját javukra vagy bármely más személy javára az EKB etikai keretrendszerének 4.1.3. pontjával, valamint az eurorendszer etikai keretrendszere alapelveinek meghatározásáról szóló (EU) 2015/855 európai központi banki iránymutatás (1) 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Különösen nem használhatják fel a bizalmas információkat semmilyen magánjellegű pénzügyi ügylethez vagy ilyen ügylet ajánlásához vagy az attól való tartózkodás ajánlásához. |
| --- | --- |

d)

A tagok a bizalmas információkat nem használhatják fel saját javukra vagy bármely más személy javára az EKB etikai keretrendszerének 4.1.3. pontjával, valamint az eurorendszer etikai keretrendszere alapelveinek meghatározásáról szóló (EU) 2015/855 európai központi banki iránymutatás (1) 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Különösen nem használhatják fel a bizalmas információkat semmilyen magánjellegű pénzügyi ügylethez vagy ilyen ügylet ajánlásához vagy az attól való tartózkodás ajánlásához.

| e) | Amennyiben a tagot bíróság vagy szabályozó, felügyeleti vagy a tag felett joghatósággal rendelkező más hatóság arra kötelezi, hogy hozzon nyilvánosságra vagy tegyen elérhetővé bizalmas információt, a tag a következőképpen jár el:






  i. | ha jogszabály megengedi, az ilyen rendelvényről a lehető legtöbb részlet megadásával azonnal írásban értesíti az elnököt és a központi bankja megfelelési hatóságát (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodáját); |
| --- | --- | --- |

e)

Amennyiben a tagot bíróság vagy szabályozó, felügyeleti vagy a tag felett joghatósággal rendelkező más hatóság arra kötelezi, hogy hozzon nyilvánosságra vagy tegyen elérhetővé bizalmas információt, a tag a következőképpen jár el:

i.

ha jogszabály megengedi, az ilyen rendelvényről a lehető legtöbb részlet megadásával azonnal írásban értesíti az elnököt és a központi bankja megfelelési hatóságát (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodáját);

| ii. | kikéri jogi szakértő tanácsát a rendelvény jogszerűsége és végrehajthatósága vonatkozásában, ha ezt az elnök szükségesnek tekinti; |
| --- | --- |

ii.

kikéri jogi szakértő tanácsát a rendelvény jogszerűsége és végrehajthatósága vonatkozásában, ha ezt az elnök szükségesnek tekinti;

| iii. | együttműködik az összes érintett központi bankkal, és megadja az elnöknek az ahhoz esetlegesen szükséges segítséget, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület vagy az érintett tag központi bankja jogorvoslatot kérhessen a bizalmas információ védelmére; |
| --- | --- |

iii.

együttműködik az összes érintett központi bankkal, és megadja az elnöknek az ahhoz esetlegesen szükséges segítséget, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület vagy az érintett tag központi bankja jogorvoslatot kérhessen a bizalmas információ védelmére;

| iv. | értesíti az érintett bíróságot vagy hatóságot az információ bizalmas jellegéről, és kéri, hogy a bíróság vagy hatóság a jogszabályban megengedett mértékig tartsa fenn az információk bizalmas jellegét. |
| --- | --- |

iv.

értesíti az érintett bíróságot vagy hatóságot az információ bizalmas jellegéről, és kéri, hogy a bíróság vagy hatóság a jogszabályban megengedett mértékig tartsa fenn az információk bizalmas jellegét.

Ha az elnök az e szakasz szerint érintett tag, akkor az elnök értesíti az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodáját.

4.   A külső felekkel folytatott kommunikáció elvei

| a) | A tagok – a bizalmas információkra vonatkozó követelmények mellett – a beszállítókkal vagy a beszállítókat képviselő kereskedelmi szervezetekkel való kapcsolataik során törekednek a tisztességes verseny megőrzésére, és arra, hogy összehangolt és megkülönböztetésmentes formában tárgyilagos és aktuális tájékoztatást nyújtsanak az összes beszállítónak és képviselőnek. A megadandó tájékoztatástól függően ez a cél elérhető azzal, hogy konstruktív párbeszédbe vonják be őket, és tanácsadó csoportokon belül osztják meg velük a dokumentációt. |
| --- | --- |

a)

A tagok – a bizalmas információkra vonatkozó követelmények mellett – a beszállítókkal vagy a beszállítókat képviselő kereskedelmi szervezetekkel való kapcsolataik során törekednek a tisztességes verseny megőrzésére, és arra, hogy összehangolt és megkülönböztetésmentes formában tárgyilagos és aktuális tájékoztatást nyújtsanak az összes beszállítónak és képviselőnek. A megadandó tájékoztatástól függően ez a cél elérhető azzal, hogy konstruktív párbeszédbe vonják be őket, és tanácsadó csoportokon belül osztják meg velük a dokumentációt.

| b) | A tagok kellő figyelmet fordítanak a szállítótól vagy szállítókat képviselő kereskedelmi szervezettől hozzájuk intézett írásbeli kommunikációra. A tagok az ilyen kommunikációt bizalmasan kezelik, kivéve, ha a beszállító vagy képviselő kifejezetten az ellenkezőjét kérte. |
| --- | --- |

b)

A tagok kellő figyelmet fordítanak a szállítótól vagy szállítókat képviselő kereskedelmi szervezettől hozzájuk intézett írásbeli kommunikációra. A tagok az ilyen kommunikációt bizalmasan kezelik, kivéve, ha a beszállító vagy képviselő kifejezetten az ellenkezőjét kérte.

| c) | A 4. pont a) és b) alpontja nem értelmezhető úgy, hogy az gátolja a Piaci Infrastruktúra Testület és a szállítók vagy a szállítókat képviselő kereskedelmi szervezetek közötti kapcsolatokat. |
| --- | --- |

c)

A 4. pont a) és b) alpontja nem értelmezhető úgy, hogy az gátolja a Piaci Infrastruktúra Testület és a szállítók vagy a szállítókat képviselő kereskedelmi szervezetek közötti kapcsolatokat.

5.   Tanácsadás etikai kérdésekben

Ha a tagnak kérdése van a kódex alkalmazásával kapcsolatban, ki kell kérnie az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodájának tanácsát.

6.   Szankciók és záró rendelkezések

| a) | A foglalkoztatási feltételeikben szereplő fegyelmi eljárásra vonatkozó szabályok sérelme, vagy a vonatkozó büntetőjogi, fegyelmi, közigazgatási bírság vagy szerződéses kötbér sérelme nélkül a kódexet megsértő tag felmenthető a Piaci Infrastruktúra Testületből, és helyére új tag jelölhető. |
| --- | --- |

a)

A foglalkoztatási feltételeikben szereplő fegyelmi eljárásra vonatkozó szabályok sérelme, vagy a vonatkozó büntetőjogi, fegyelmi, közigazgatási bírság vagy szerződéses kötbér sérelme nélkül a kódexet megsértő tag felmenthető a Piaci Infrastruktúra Testületből, és helyére új tag jelölhető.

| b) | A 2. és 3. szakasz a Piaci Infrastruktúra Testületben tagként ellátott feladatai befejezését követően is köti a tagot. |
| --- | --- |

b)

A 2. és 3. szakasz a Piaci Infrastruktúra Testületben tagként ellátott feladatai befejezését követően is köti a tagot.

| c) | A volt tag nem használhatja fel a bizalmas információkat annak érdekében, hogy alkalmazzák a beszállítónál, illetve a beszállító alkalmazottjaként nem tárhatja vagy használhatja fel a Piaci Infrastruktúra Testületben való részvételénél fogva tudomására jutott bizalmas információkat. |
| --- | --- |

c)

A volt tag nem használhatja fel a bizalmas információkat annak érdekében, hogy alkalmazzák a beszállítónál, illetve a beszállító alkalmazottjaként nem tárhatja vagy használhatja fel a Piaci Infrastruktúra Testületben való részvételénél fogva tudomására jutott bizalmas információkat.

| d) | A feladataik befejezését követő egy év során a tagoknak továbbra is kerülni kell az új szakmai tevékenységükből vagy kinevezésükből eredő esetleges összeférhetetlenséget. Írásban tájékoztatniuk kell az elnököt különösen, ha szakmai tevékenységet kívánnak végezni vagy kinevezést kívánnak elfogadni, és ki kell kérniük a Piaci Infrastruktúra Testület véleményét, mielőtt elköteleznék magukat. A Piaci Infrastruktúra Testület adott esetben a Jogkövetési és Szervezetirányítási Iroda elé utalhatja az ügyeket. |
| --- | --- |

d)

A feladataik befejezését követő egy év során a tagoknak továbbra is kerülni kell az új szakmai tevékenységükből vagy kinevezésükből eredő esetleges összeférhetetlenséget. Írásban tájékoztatniuk kell az elnököt különösen, ha szakmai tevékenységet kívánnak végezni vagy kinevezést kívánnak elfogadni, és ki kell kérniük a Piaci Infrastruktúra Testület véleményét, mielőtt elköteleznék magukat. A Piaci Infrastruktúra Testület adott esetben a Jogkövetési és Szervezetirányítási Iroda elé utalhatja az ügyeket.

| e) | Ha egy korábbi tag nem tartja tiszteletben a c) és d) pontban foglalt követelményeket, a Piaci Infrastruktúra Testület tájékoztathatja a korábbi tag munkaadóját a korábbi tag új állása és korábbi állása közötti összeférhetetlenség fennállásáról vagy annak lehetőségéről. |
| --- | --- |

e)

Ha egy korábbi tag nem tartja tiszteletben a c) és d) pontban foglalt követelményeket, a Piaci Infrastruktúra Testület tájékoztathatja a korábbi tag munkaadóját a korábbi tag új állása és korábbi állása közötti összeférhetetlenség fennállásáról vagy annak lehetőségéről.

7.   Címzettek és terjesztés

E kódex címzettjei a tagok. A kódex egy példányát kézhez kapja az összes hivatalban lévő tag, az új tagok pedig kinevezésükkor. A tagoknak a Piaci Infrastruktúra Testület ülésén való első részvétel előtt alá kell írniuk az 1. és 2. függeléket.

---

(1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/855 iránymutatása (2015. március 12.) az eurorendszer etikai keretrendszere alapelveinek meghatározásáról és a monetáris politika keretébe tartozó műveletek és az EKB devizatartalékaival folytatott devizaügyletek végzése és az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközei kezelése tekintetében az Európai Központi Bankra és a nemzeti központi bankokra vonatkozó minimumszabályokról szóló EKB/2002/6 iránymutatás hatályon kívül helyezéséről (EKB/2015/11) (HL L 135., 2015.6.2., 23. o.)

1. függelék

NYILATKOZAT A MAGATARTÁSI KÓDEX BETARTÁSÁRÓL

E nyilatkozattal elfogadom a csatolt magatartási kódexet, és tudomásul veszem az abból eredő kötelezettségeimet, különösen a következők tekintetében: a) a tudomásomra jutott bizalmas információk legszigorúbb titokban tartása és fel nem fedése, az EKB titoktartási szabályaival is összhangban; b) a Piaci Infrastruktúra Testület tagjaként a Piaci Infrastruktúra Testülettel kapcsolatos feladataim ellátásával összeférhetetlen helyzetek kerülése és bejelentése; és c) bizalmas információk saját vagy más személy javára történő felhasználásának tilalma; különösen nem használom fel a bizalmas információkat előnyszerzés érdekében semmilyen magánjellegű pénzügyi tranzakcióhoz vagy ilyen tranzakcióhoz kapcsolódó ajánlás vagy tanács vonatkozásában.

...

(aláírás és keltezés)

...

(teljes név)

...

(cím)

...

2. függelék

ÉRDEKELTSÉGI NYILATKOZAT
   (1)

...

(teljes név)

...

(cím)

...

(foglalkozás)

A Piaci Infrastruktúra Testület hatáskörét közvetlenül vagy közvetve (pl. családtag vonatkozásában) a következő pénzbeli és/vagy nem pénzbeli érdekeltségek érintik, amelyek a magatartási kódex értelmében vett összeférhetetlenséget eredményezhetnek (2):

Befektetés (pl. kereskedelmi jogalanyba történő közvetlen vagy közvetett befektetés, ideértve a leányvállalatokat vagy azonos vállalati csoporthoz tartozó más olyan jogalanyokat, amelyek beszállítóként érdekeltek, a befektetési vagy nyugdíjalapokon vagy hasonlókon keresztül tartott befektetések kivételével):

...

...

...

...

Állás (pl. aktuális vagy korábbi, fizetett vagy fizetés nélküli, olyan kereskedelmi jogalanynál, amely beszállítóként érdekelt):

...

...

...

...

...

Jövedelem vagy ajándék (pl. aktuális, korábbi vagy várható díjazás – beleértve a halasztott kifizetéseket, a később gyakorolható opciókat és a nyugdíjjogosultságok átruházását –, vagy ajándékok olyan kereskedelmi jogalanytól, amely beszállítóként érdekelt):

...

...

...

...

Egyéb:

...

...

...

...

...

Ezennel becsületszavamra kijelentem, hogy az általam közölt információk valósak, és legjobb tudomásom szerint teljeskörűek.

...

(aláírás és keltezés)

...

(teljes név)

---

(1)  Ha a tag jelentőséggel bíró érdekeltséggel nem rendelkezik, ezt a vonatkozó mező(k)ben a „nincsen” szóval kell jelölni.

(2)  Az érdekeltséggel rendelkező tagnak valamennyi jelentős tényt és körülményt ismertetnie kell, szükség esetén további lapok igénybevételével.

---

IV. MELLÉKLET

A PIACI INFRASTRUKTÚRA TESTÜLET NEM KÖZPONTI BANKI TAGJAINAK KIVÁLASZTÁSÁRA, KINEVEZÉSÉRE ÉS HELYETTESÍTÉSÉRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK ÉS KÖVETELMÉNYEK

1.   Pályázati felhívás

| 1.1. | Az Európai Központi Bank (EKB) pályázati felhívást tesz közzé a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjaivá kinevezendő szakértők kiválasztása és tartaléklista létrehozása érdekében. A pályázati felhívást az (EU) 2016/245 európai központi banki határozatnak (EKB/2016/2) (1) megfelelően kell lebonyolítani. A felhívás mindazonáltal eltér az (EU) 2016/245 határozat (EKB/2016/2) 22. cikkétől. A pályázati felhívásnak összhangban kell állnia legalább a közbeszerzés fő elveivel, és biztosítania kell a megfelelő és átlátható versenyt. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A pályázati felhívás tartalma többek között: a) a Piaci Infrastruktúra Testület szerepe; b) a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjainak szerepe; c) a kiválasztási kritériumok; d) a kapcsolódó pénzügyi szempontok; és e) a jelentkezési eljárás, beleértve a jelentkezési határidőt. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A pályázati felhívás az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az EKB honlapján egyidejűleg jelenik meg. Az EKB adott esetben további eszközöket vehet igénybe a pályázat nyilvánosságra hozatalára. Eltérés esetén az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent változat élvez elsőbbséget a többi változattal szemben. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A jelöltek pályázata benyújtási határidejének az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő megjelenést követő legalább 35 napnak kell lennie. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Kiválasztási eljárás

| 2.1. | Az EKB Kormányzótanácsa (Kormányzótanács) nevezi ki a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjait az EKB Igazgatóságának javaslata alapján, a vonatkozó ajánlattételi eljárás befejezését követően. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az Igazgatóság a jelen IV. melléklet 3. szakaszában meghatározott kiválasztási kritériumok szerint értékeli a jelölteket. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A Piaci Infrastruktúra Testület elnöke, az eurorendszer nemzeti központi bankjainak képviselői és az EKB alkalmazottai segíthetik az Igazgatóságot a jelöltértékelési formanyomtatványok kitöltésében, amelyeknek része a megbízatási kiválasztási kritériumokhoz képest a jelöltre vonatkozó előnyök és hiányosságok összegzése, és a jelölt alkalmasságát illetően a kinevezésre történő ajánlattétel. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az (EU) 2016/245 határozat (EKB/2016/2) 22. cikkének (6) bekezdésétől eltérve két jelöltet neveznek ki azonnal, és tartaléklistát alakítanak ki a jelöltekből a jövőbeni üresedések betöltésére. |
| --- | --- |

2.4.

3.   A kiválasztásra vonatkozó kritériumok

A kiválasztás kritériumai a következők:

| a) | felső vezetői szakértelem a pénzforgalmi ágazatban vagy szakértelem az értékpapír üzletágban, a területen szolgáltatóként vagy szolgáltatások igénybe vevőjeként, illetőleg szakértelem a tágabb uniós pénzügyi szektorban; |
| --- | --- |

a)

felső vezetői szakértelem a pénzforgalmi ágazatban vagy szakértelem az értékpapír üzletágban, a területen szolgáltatóként vagy szolgáltatások igénybe vevőjeként, illetőleg szakértelem a tágabb uniós pénzügyi szektorban;

| b) | legalább 10 éves gyakorlat az uniós pénzügyi piacok fő piaci szereplőivel; |
| --- | --- |

b)

legalább 10 éves gyakorlat az uniós pénzügyi piacok fő piaci szereplőivel;

| c) | vonatkozó, elsősorban projektirányítási tapasztalat; |
| --- | --- |

c)

vonatkozó, elsősorban projektirányítási tapasztalat;

| d) | hatékony angol nyelvű kommunikáció. |
| --- | --- |

d)

hatékony angol nyelvű kommunikáció.

4.   Tartaléklista

| 4.1. | Az EKB célja folyamatos tartaléklista fenntartása a jelöltekről a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagi pozícióinak betöltése érdekében. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ha a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjai tekintetében üresedés merül fel, az Igazgatóság a tartaléklistáról választhat jelöltet a rangsor alapján, és javasolhatja a Kormányzótanácsnak 36 hónapos vagy rövidebb időtartamra történő kinevezését a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjaként. A megbízatás megújítható további legfeljebb 36 hónapos időtartamra, a teljes időtartam nem haladja meg a nem központi banki tagok esetében megengedett legfeljebb [hat] évet. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A tartaléklista a Kormányzótanács általi jóváhagyástól számított 36 hónapig érvényes. A Kormányzótanács, amennyiben szükségesnek tartja, további 36 hónappal meghosszabbíthatja a tartaléklista érvényességét. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az (EU) 2016/245 határozat (EKB/2016/2) határozat 22. cikkének (7) bekezdésétől eltérve a tartaléklistára új jelöltek nem vehetőek fel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az (EU) 2016/245 határozat (EKB/2016/2) 22. cikkének (8) bekezdésétől eltérve a jelöltek hozzáférhetnek adataikhoz, frissíthetik vagy javíthatják azokat, azonban a pályázat záró határidejét követően nem frissíthetik vagy javíthatják az alkalmassági kritériumok teljesítése tekintetében lényeges adatokat. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Kinevezés

| 5.1. | A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjait személyes minőségükben nevezik ki. Feladataikkal másik tagot vagy harmadik személyeket nem bízhatnak meg. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Valamennyi kinevezésnek feltétele, hogy a kinevezett aláírja a Piaci Infrastruktúra Testület elnöke által aláírt kinevezési szerződést, valamint az alkalmazandó térítésekről és a költségtérítéshez való jogról szóló szerződést az EKB-val és a 6.1. szakaszban említett nyilatkozatokat. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A Kormányzótanács a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjait további legfeljebb 36 hónapra megújítható, legfeljebb 36 hónapos időtartamra nevezi ki a Piaci Infrastruktúra Testület szavazati joggal nem rendelkező tagjaként, így a teljes időtartam nem haladhatja meg a nem központi banki tagok esetében megengedett legfeljebb hat évet. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Nyilatkozatok

| 6.1. | A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjai vállalják a Piaci Infrastruktúra Testület magatartási kódexének betartását. Ennek megfelelően ki kell tölteniük és alá kell írniuk a III. melléklet 1. függelékében szereplő „Nyilatkozat a magatartási kódex betartásáról” című dokumentumot, és a III. melléklet 2. függelékében szereplő „Érdekeltségi nyilatkozatot”. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjainak alá kell írniuk a pályázati felhívásban szereplő nyilatkozatokat is. |
| --- | --- |

6.2.

7.   Megszűnés és helyettesítés

| 7.1. | A Kormányzótanács megszüntetheti a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjainak megbízatását, ha a nem központi banki tag vonatkozásában a következők bármelyike fennáll: összeférhetetlenség, kötelezettségszegés, a feladatok ellátására való képtelenség, a magatartási kódex megsértése és/vagy súlyos kötelezettségszegés. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | A nem központi banki tag megbízatása megszüntetettnek tekintendő, ha a nem központi banki tag lemond vagy megbízatása megújítás nélkül lejár. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Ha a megbízatást a 36 hónapos időszak lejárta előtt megszüntetik, a 4.2. és 4.3. szakaszt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

7.3.

---

(1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/245 határozata (2016. február 9.) a beszerzési szabályok meghatározásáról (EKB/2016/2) (HL L 45., 2016.2.20., 15. o.).

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2019.2.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/32

---

AZ ESA–EU VÁMEGYÜTTMŰKÖDÉSI BIZOTTSÁG 1/2019 HATÁROZATA

(2019. január 14.)

az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodás 1. jegyzőkönyvében megállapított származási szabályoktól a Mauritiuson a sózott barrakuda vonatkozásában fennálló különleges helyzet figyelembevétele érdekében történő eltérésről [2019/167]

A VÁMEGYÜTTMŰKÖDÉSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodásra és különösen annak 1. jegyzőkönyve 41. cikkének (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodást (1) (a továbbiakban: átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás) az Unió, a Madagaszkári Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Seychelle Köztársaság és a Zimbabwei Köztársaság 2012. május 14-től kezdődően ideiglenesen alkalmazza. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodást (1) (a továbbiakban: átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás) az Unió, a Madagaszkári Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Seychelle Köztársaság és a Zimbabwei Köztársaság 2012. május 14-től kezdődően ideiglenesen alkalmazza.

| (2) | Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyve tartalmazza a kelet- és dél-afrikai államokból (ESA-államokból) származó termékek Unióba történő behozatala tekintetében alkalmazandó származási szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyve tartalmazza a kelet- és dél-afrikai államokból (ESA-államokból) származó termékek Unióba történő behozatala tekintetében alkalmazandó származási szabályokat.

| (3) | Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikkének (1) bekezdése szerint a származási szabályoktól eltérések engedélyezhetők, ha a meglévő ágazatok fejlődése az ESA-államokban azt indokolja. |
| --- | --- |

(3)

Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikkének (1) bekezdése szerint a származási szabályoktól eltérések engedélyezhetők, ha a meglévő ágazatok fejlődése az ESA-államokban azt indokolja.

| (4) | Az ESA-EU Vámegyüttműködési Bizottság 2017. október 2-án az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadta a 2/2017 ESA–EU vámegyüttműködési bizottsági határozatot [2017/1924] (2), amely 2017. október 2. és 2018. október 1. között a származási szabályoktól való eltérést engedélyez a sózott barrakuda Unióba történő behozatala tekintetében. A késedelmes megrendelések miatt azonban kis mértékben alkalmazták csak az eltérési kvótát. |
| --- | --- |

(4)

Az ESA-EU Vámegyüttműködési Bizottság 2017. október 2-án az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadta a 2/2017 ESA–EU vámegyüttműködési bizottsági határozatot [2017/1924] (2), amely 2017. október 2. és 2018. október 1. között a származási szabályoktól való eltérést engedélyez a sózott barrakuda Unióba történő behozatala tekintetében. A késedelmes megrendelések miatt azonban kis mértékben alkalmazták csak az eltérési kvótát.

| (5) | Mauritius az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikke szerint a származási szabályoktól való újabb eltérést kért 100 tonna, a Harmonizált Rendszer 0305 69 vámtarifaszáma alá tartozó sózott barrakuda Unióba történő behozatala tekintetében a 2018 októberétől 2019 októberéig tartó időszakra. Mauritius ismét azzal érvel, hogy nem áll rendelkezésre az Unióból vagy Mauritiusról származó barrakuda, és a többi afrikai, karibi és csendes-óceáni államból (AKCS-államok) származó barrakuda nem felel meg a minőségre és a rendszeres utánpótlásra vonatkozó követelményeknek. Következésképpen Mauritiusnak továbbra is nem származó nyersanyagokat kell beszereznie a feldolgozóipara számára. Mauritius arra számít, hogy képes lesz teljes mértékben kihasználni a 2018/2019-es időszakra kért kvótát. |
| --- | --- |

(5)

Mauritius az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikke szerint a származási szabályoktól való újabb eltérést kért 100 tonna, a Harmonizált Rendszer 0305 69 vámtarifaszáma alá tartozó sózott barrakuda Unióba történő behozatala tekintetében a 2018 októberétől 2019 októberéig tartó időszakra. Mauritius ismét azzal érvel, hogy nem áll rendelkezésre az Unióból vagy Mauritiusról származó barrakuda, és a többi afrikai, karibi és csendes-óceáni államból (AKCS-államok) származó barrakuda nem felel meg a minőségre és a rendszeres utánpótlásra vonatkozó követelményeknek. Következésképpen Mauritiusnak továbbra is nem származó nyersanyagokat kell beszereznie a feldolgozóipara számára. Mauritius arra számít, hogy képes lesz teljes mértékben kihasználni a 2018/2019-es időszakra kért kvótát.

| (6) | Az eltérés hozzájárul a kis- és középvállalkozások fejlődéséhez és az ország jelenleg túlnyomó részben tonhal-termékeket előállító tengeri élelmiszeripari ágazatának diverzifikációjához. Mauritius jelezte, hogy az eltérés hatálya alá tartozó várható kivitel értéke 390 000 EUR. 2017-ben a Harmonizált Rendszer 3. fejezete alá tartozó halászati termékek Mauritiusból az Európai Unióba való behozatalának értéke 21 217 843 EUR összeget tett ki. A szóban forgó behozatal összértékének 1,84 %-át jelentő kis mennyiség és a kért eltérés korlátozott időtartama nem okozhat súlyos károkat sem az Unió, sem egy vagy több tagország érintett gazdasági ágazata számára. |
| --- | --- |

(6)

Az eltérés hozzájárul a kis- és középvállalkozások fejlődéséhez és az ország jelenleg túlnyomó részben tonhal-termékeket előállító tengeri élelmiszeripari ágazatának diverzifikációjához. Mauritius jelezte, hogy az eltérés hatálya alá tartozó várható kivitel értéke 390 000 EUR. 2017-ben a Harmonizált Rendszer 3. fejezete alá tartozó halászati termékek Mauritiusból az Európai Unióba való behozatalának értéke 21 217 843 EUR összeget tett ki. A szóban forgó behozatal összértékének 1,84 %-át jelentő kis mennyiség és a kért eltérés korlátozott időtartama nem okozhat súlyos károkat sem az Unió, sem egy vagy több tagország érintett gazdasági ágazata számára.

| (7) | Indokolt tehát Mauritius számára egy évre eltérést engedélyezni 100 tonna sózott barrakuda vonatkozásában annak érdekében, hogy a meglévő ágazat folytathassa az Unióba irányuló kivitelt. |
| --- | --- |

(7)

Indokolt tehát Mauritius számára egy évre eltérést engedélyezni 100 tonna sózott barrakuda vonatkozásában annak érdekében, hogy a meglévő ágazat folytathassa az Unióba irányuló kivitelt.

| (8) | Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja a vámkontingensek kezelésére vonatkozó szabályokat. E szabályokat kell alkalmazni azon mennyiség kezelése tekintetében, amelyre e határozat az eltérést engedélyezi. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja a vámkontingensek kezelésére vonatkozó szabályokat. E szabályokat kell alkalmazni azon mennyiség kezelése tekintetében, amelyre e határozat az eltérést engedélyezi.

| (9) | Az eltérési lehetőség igénybevételének hatékony nyomon követése érdekében indokolt a mauritiusi hatóságokat arra kötelezni, hogy rendszeres jelleggel részletes adatokat szolgáltassanak a Bizottságnak a kibocsátott EUR.1 szállítási bizonyítványokról, |
| --- | --- |

(9)

Az eltérési lehetőség igénybevételének hatékony nyomon követése érdekében indokolt a mauritiusi hatóságokat arra kötelezni, hogy rendszeres jelleggel részletes adatokat szolgáltassanak a Bizottságnak a kibocsátott EUR.1 szállítási bizonyítványokról,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyvétől eltérve és az említett jegyzőkönyv 42. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Harmonizált Rendszer 0303 89 vámtarifaszáma alá tartozó nem származó barrakudából előállított, a Harmonizált Rendszer 0305 69 vámtarifaszáma alá tartozó sózott barrakudát (0305 69 80 KN-kód) az e határozat 2–5. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban Mauritiusról származónak kell tekinteni.

2. cikk

Az 1. cikkben előírt eltérés e határozat elfogadásától számítva egy évig alkalmazandó a mellékletben meghatározott, Mauritiusról kivitt és az Unión belüli szabad forgalomba bocsátás céljából bejelentett termékre a mellékletben meghatározott mennyiség erejéig.

3. cikk

A mellékletben szereplő mennyiséget az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 49–54. cikkével összhangban kell kezelni.

4. cikk

Mauritius vámhatóságai kötelesek mennyiségi ellenőrzéseket végezni az 1. cikkben meghatározott termékek kivitele tekintetében.

Mauritius vámhatóságai az egyes negyedéveket követő hónap vége előtt kötelesek a Vámegyüttműködési Bizottság Titkárságán keresztül eljuttatni a Bizottsághoz egy kimutatást azon mennyiségekről, amelyekre vonatkozóan e határozat alapján EUR.1 szállítási bizonyítványt állítottak ki, valamint ezeknek a bizonyítványoknak a sorszámáról.

5. cikk

Az e határozat értelmében kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványok 7. rovatában szerepelnie kell a következő bejegyzések valamelyikének:

„Derogation – Decision No 1/2019 of the ESA-EU Customs Cooperation Committee of 14 January 2019
  ”;

„Dérogation – Décision no 1/2019 du Comité de Coopération Douanière AfOA-UE du 14 janvier 2019
  ”.

6. cikk

(1)   Mauritius és az Unió egyaránt meghozzák az e határozat végrehajtásához részükről szükséges intézkedéseket.

(2)   Amennyiben az Unió objektív információk alapján szabálytalanságok vagy csalás tényét, illetve a 4. cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésének ismételt elmulasztását állapítja meg, az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 22. cikkének (5) és (6) bekezdésében előírt eljárás alapján kezdeményezheti az 1. cikkben említett eltérés ideiglenes felfüggesztését.

7. cikk

Ez a határozat 2019. január 14-én lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. január 14-én.

B. SAMSON

az ESA-államok képviselője

az ESA-államok nevében

J.G. SANCHEZ

Európai Bizottság

az Európai Unió nevében

---

(1)  
  HL L 111., 2012.4.24., 2. o.

1

(2)  Az ESA–EU Vámegyüttműködési Bizottság 2/2017 határozata (2017. október 2.) az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodás 1. jegyzőkönyvében megállapított származási szabályoktól a Mauritiuson a sózott barrakuda vonatkozásában fennálló különleges helyzet figyelembevétele érdekében történő eltérésről [2017/1924] (HL L 271., 2017.10.20., 47. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Rendelésszám | KN-kód | TARIC-kód | Árumegnevezés | Időszak | Nettó tömeg
  (tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1611 | ex 0305 69 80 | 25 | barrakuda, sózott | 2019.1.14. – 2020.1.13. | 100 |

Rendelésszám

KN-kód

TARIC-kód

Árumegnevezés

Időszak

Nettó tömeg

(tonnában)

09.1611

ex 0305 69 80

25

barrakuda, sózott

2019.1.14. – 2020.1.13.

100

---