# Úřední věstník C 159/2019

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 159 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6210. května 2019 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 159

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6210. května 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| 2019/C 159/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální dialog pro inovace v digitální ekonomice (stanovisko z vlastní iniciativy) | 1 |
| | STANOVISKA |
| 2019/C 159/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ženy na západním Balkáně (stanovisko z vlastní iniciativy) | 7 |
| 2019/C 159/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Reforma WTO s cílem přizpůsobit se vývoji v oblasti světového obchodu (stanovisko z vlastní iniciativy) | 15 |
| 2019/C 159/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Úloha domácích poradních skupin při monitorování provádění dohod o volném obchodu (průzkumné stanovisko na žádost Evropského parlamentu) | 28 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

2019/C 159/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální dialog pro inovace v digitální ekonomice (stanovisko z vlastní iniciativy)

1

STANOVISKA

2019/C 159/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ženy na západním Balkáně (stanovisko z vlastní iniciativy)

7

2019/C 159/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Reforma WTO s cílem přizpůsobit se vývoji v oblasti světového obchodu (stanovisko z vlastní iniciativy)

15

2019/C 159/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Úloha domácích poradních skupin při monitorování provádění dohod o volném obchodu (průzkumné stanovisko na žádost Evropského parlamentu)

(průzkumné stanovisko na žádost Evropského parlamentu)

28

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| 2019/C 159/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o zavedení podrobných technických opatření pro uplatňování konečného systému DPH pro zdanění obchodu mezi členskými státy [COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)] | 38 |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| 2019/C 159/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o úpravu výše ročního předběžného financování na období 2021 až 2023 [COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD)] | 45 |
| 2019/C 159/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny [COM(2018) 759 final] | 49 |
| 2019/C 159/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí. Příspěvek Evropské komise k zasedání vedoucích představitelů v Salcburku ve dnech 19.–20. září 2018[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD] | 53 |
| 2019/C 159/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví ochranná a kontrolní opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2115/2005 a nařízení Rady (ES) č. 1386/2007 [COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)] | 60 |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| 2019/C 159/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a síť národních koordinačních center (COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD)) | 63 |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| 2019/C 159/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o úpravě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU o energetické účinnosti [ve znění směrnice (EU) 2018/2002] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 [o správě energetické unie] z důvodu vystoupení Spojeného království z Evropské unie [COM(2018) 744 final – 2018/0385 (COD)] | 68 |
| 2019/C 159/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013, pokud jde o některá pravidla týkající se přímých plateb a podpory pro rozvoj venkova v letech 2019 a 2020 (COM(2018) 817 final – 2018/0414(COD)) | 71 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

Evropský hospodářský a sociální výbor

2019/C 159/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o zavedení podrobných technických opatření pro uplatňování konečného systému DPH pro zdanění obchodu mezi členskými státy [COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)]

[COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)]

38

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

2019/C 159/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o úpravu výše ročního předběžného financování na období 2021 až 2023 [COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD)]

[COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD)]

45

2019/C 159/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny [COM(2018) 759 final]

[COM(2018) 759 final]

49

2019/C 159/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí. Příspěvek Evropské komise k zasedání vedoucích představitelů v Salcburku ve dnech 19.–20. září 2018[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD]

[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD]

53

2019/C 159/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví ochranná a kontrolní opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2115/2005 a nařízení Rady (ES) č. 1386/2007 [COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)]

[COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)]

60

Evropský hospodářský a sociální výbor

2019/C 159/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a síť národních koordinačních center (COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD))

(COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD))

63

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

2019/C 159/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o úpravě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU o energetické účinnosti [ve znění směrnice (EU) 2018/2002] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 [o správě energetické unie] z důvodu vystoupení Spojeného království z Evropské unie [COM(2018) 744 final – 2018/0385 (COD)]

[COM(2018) 744 final – 2018/0385 (COD)]

68

2019/C 159/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013, pokud jde o některá pravidla týkající se přímých plateb a podpory pro rozvoj venkova v letech 2019 a 2020 (COM(2018) 817 final – 2018/0414(COD))

(COM(2018) 817 final – 2018/0414(COD))

71

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální dialog pro inovace v digitální ekonomice

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2019/C 159/01)

Zpravodaj: Jukka AHTELA

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 15. 2. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 29 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná specializovaná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato ve specializované sekci | 18. 12. 2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 23. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 133/0/0 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

15. 2. 2018

Právní základ

čl. 29 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná specializovaná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato ve specializované sekci

18. 12. 2018

Přijato na plenárním zasedání

23. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

133/0/0

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Inovace jsou důležitou podmínkou konkurenceschopnosti, produktivity a růstového potenciálu podniků a mohou pozvednout kvalitu práce, podpořit vytváření pracovních míst a zvýšit životní úroveň. Využití plného potenciálu inovací vyžaduje zapojení a motivaci pracovníků, mimo jiné prostřednictvím sociálního dialogu. Ten by měl být podporován politickým a regulačním prostředím příznivým pro vznik inovací v celé Evropě. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Digitalizace spolu s dalším vývojem ovlivňujícím pracovní podmínky, ekonomickou situaci pracovníků a pracovní život představuje výzvu pro stávající struktury podniků, metody řízení a vedení, pracovněprávní vztahy i pro rozsah a metody sociálního dialogu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Práce založená na znalostech se stává běžnou ve všech sférách světa práce. Informační technologie, a zejména digitalizace, umožňují oddělení času a místa od práce. Vývoj směřující k práci založené na znalostech a dovednostech zvyšuje nezávislost znalostních pracovníků a zároveň lze pozorovat rostoucí polarizaci mezi vysoce kvalifikovanou znalostní prací a potenciálně méně produktivní prací. Aby se zabránilo nárůstu ekonomické nejistoty, která je zčásti zapříčiněna digitalizací, mělo by se na všech úrovních prosazovat kolektivní vyjednávání, a to především v těch odvětvích a podnicích, jichž se digitalizace dotýká. Může to přispět k tomu, že nové formy digitalizované organizace práce budou zlepšovat, a nikoli zhoršovat kvalitu pracovních míst (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vývoj směřující k větší nezávislosti řady pracovníků představuje výzvu pro struktury řízení a metody vedení, ale také vyžaduje nové formy dialogu, poskytování informací a poradenství a přispění pracovníků k metodám řízení. Jsou nezbytné nové participativní přístupy s cílem maximálně zapojit lidské zdroje do procesů inovací a rozvoje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdůrazňuje, že je důležité zajistit co nejširší porozumění přínosům a problémům, které pro zaměstnance vyplynou z přijetí nových přístupů ke kultuře na pracovišti, pokud jde o jistotu a kvalitu zaměstnání a pracovní podmínky, včetně zdraví, bezpečnosti a odborné přípravy. Skutečná podpora a odhodlané zapojení zaměstnanců vyžaduje vážné odhodlání na všech úrovních. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sociální dialog, a zejména kolektivní vyjednávání mezi sociálními partnery, převládají coby hlavní nástroje, pokud jsou při zavádění nových technologií v duchu vzájemné důvěry mezi personálem a vedením uplatňovány od samého počátku (viz odstavce 5.1 a 5.5). V rámci své nezávislosti a bez narušení klíčových zásad stávajících struktur by sociální partneři měli pro sociální dialog, zejména pro vyjednávání, nadále hledat nová řešení přizpůsobená novým výzvám s cílem nalézt vyvážená řešení a zachovat smysluplnost a účelnost úlohy sociálních partnerů na všech úrovních. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nové formy roztříštěné práce a nárůst počtu atypických pracovníků vyžadují, aby byli tito pracovníci zapojeni prostřednictvím lepšího informování a širších konzultací a také pomocí úpravy kolektivních práv, ustanovení o pracovní době a sociálních práv. (2) |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Jak již EHSV uvedl, je v případě pracovníků pracujících v rámci některých nových forem práce zpochybňováno odborové zastoupení a kolektivní vyjednávání (3). Je proto nutné odstranit překážky bránící uplatňování základních práv, která jsou zaručena v Listině základních práv Evropské unie a v úmluvách MOP (4). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV souhlasí s názorem, že se pravděpodobnost inovací zvyšuje, jsou-li silné struktury organizace práce zkombinovány s různými formami rozšířené účasti zaměstnanců v rámci pevného právního a smluvního uspořádání. Za tímto účelem by kolektivní zastoupení mělo být stále častěji doprovázeno inkluzivním, reflektivním a demokratickým dialogem o strukturách a metodách práce. Rovněž je třeba brát v úvahu význam odborné přípravy vedení v oblasti sociálního dialogu, které si musí osvojit metody řízení odpovídající novým souvislostem. EHSV také zdůrazňuje, že je nutné prosazovat příznivé podnikatelské prostředí, které zajistí podnikům růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vztah mezi zástupci zaměstnanců, odbory a vedením založený na důvěře v kombinaci s přímou účastí zaměstnanců na rozhodování (viz odstavec 6.7) je spojen s větší výkonností a blahobytem a vytváří příznivé prostředí pro inovační opatření. Participativní změna podpoří prostředí důvěry mezi vedením, pracovníky a odbory (5). Zásadní význam má důvěra pracovníků (a jejich odborových organizací) a jejich přínos, a to na všech příslušných úrovních a instancích, ať již na místní úrovni nebo na úrovni dozorčích a správních rad. Jejich účast na anticipaci vývoje, řízení a rozhodování vztahujícímu s k těmto změnám je zásadní pro řešení dopadů digitalizace a vytvoření ducha a kultury orientovaných na inovace (6). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Na vnitrostátní úrovni jsou slibnou metodou iniciativy sociálních partnerů zaměřené na zvýšení produktivity a spokojenosti pracovníků na úrovni pracoviště a měly by být podporovány v širším evropském kontextu. EHSV v tomto ohledu vítá iniciativy a výzkum nadace Eurofound a Evropské sítě pro inovace na pracovišti (European Workplace Innovation Network) a navrhuje, aby EU podnikla kroky k rozvíjení dialogu mezi sociálními partnery a dalšími zainteresovanými stranami v souvislosti s participativními přístupy k podpoře inovací na pracovištích. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Úvod

| 2.1. | Inovace jsou důležitou podmínkou konkurenceschopnosti, produktivity a růstového potenciálu podniků. Využití plného potenciálu inovací vyžaduje zapojení a motivaci pracovníků. Díky inovačním činnostem jsou evropská pracoviště schopna lépe konkurovat na mezinárodní úrovni, a tudíž vytvářejí pevný základ pro kvalitní pracovní místa, a jsou tedy klíčové pro zajištění vyšší životní úrovně. To vše by mělo podporovat politické a regulační prostředí příznivé pro vznik inovací v celé Evropě. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Digitalizace je rozhodující hnací silou inovací. Digitalizace průmyslu a služeb skýtá obrovský potenciál, například pokud jde o automatizaci, zpracovatelské technologie, zvýšení produktivity a vzájemně výhodnou flexibilitu. Investice do vzdělávání a odborné přípravy inkluzivním způsobem za účelem zajištění dovedností potřebných v digitální ekonomice jsou také důležitým nástrojem ke zmírnění nerovností a k plnému využití přínosů tohoto potenciálu, tedy na pracovištích i ve společnosti obecně. Veřejný sektor má zásadní odpovědnost při modernizaci veřejného vzdělávání a posilování potřebných dovedností a při vytváření vysoce kvalitního podnikatelské prostředí. Podniky a průmysl by měly také hrát svou úlohu a přispět k tomu, aby pracovníci měli přístup k odborné přípravě a celoživotnímu učení. Rovnost žen a mužů musí být jádrem všech digitálních iniciativ, což podpoří plné zapojení žen do digitální ekonomiky, sníží rozdíly v odměňování žen a mužů a podpoří rovnováhu pracovního a soukromého života. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Navzdory rychle klesajícím cenám IKT, přechodu od investic do IKT ke službám IKT a přetrvávajícímu růstu aktiv založených na znalostech téměř nic nenasvědčuje tomu, že by nová digitální ekonomika stimulovala růst produktivity. Z mezinárodních studií vyplývá, že nová digitální ekonomika je stále ještě ve „fázi instalace“a účinky na produktivitu se mohou projevit teprve poté, co technologie vstoupí do „zaváděcí fáze“ (7). Je také možné, že se plný příspěvek IKT k růstu skrývá za projevem přechodu od produktivnějších k méně produktivním formám zaměstnání ve vnitrostátních statistikách, protože příspěvek IKT k produktivitě a zaměstnanosti v jednotlivých odvětvích se může značně lišit. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Svět práce čelí změnám, které budou mít zásadní dopad na zaměstnavatele, pracovníky a jejich vztahy smluvního zaměstnání. Některé z těchto změn se odehrávají mimo podniky, např. externí zajišťování činností, zatímco k řadě změn dochází uvnitř podniků, například k přechodu k pružné pracovní době a agilním formám práce. Tento vývoj, k němuž dochází v rámci právních předpisů a kolektivních smluv, zpochybňuje stávající podnikové struktury, metody řízení a vedení, jakož i rozsah a formy sociálního dialogu, což má rovněž dopad na bezpečnost a kvalitu zaměstnání. Sociální dialog a jednání mezi sociálními partnery však mohou – a měly by – převládat coby hlavní nástroje, pokud budou přizpůsobeny změnám a budou od samého počátku předběžně (viz odstavec 5.1) zapojovány při zavádění nových technologií v duchu vzájemné důvěry. Evropští sociální partneři v roce 2016 vydali společné prohlášení o digitalizaci (8). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cílem tohoto stanoviska je vyjasnit a vytvořit vazby mezi dovednostmi a úlohou pracovníků coby přispěvatelů k procesům inovací, větší produktivitě a spokojenosti pracovníků na jedné straně a nutností zavést dobře fungující praxi na pracovišti za účelem podpory těchto cílů na straně druhé. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Co je v sázce: výzvy spojené s inovační kulturou na pracovišti

| 3.1. | Digitální ekonomika naléhavě vyžaduje, aby se jí přizpůsobily struktury a pracovní metody podniků. Hledání nových způsobů, jak zvýšit produktivitu v digitální éře, je výzvou pro všechny zúčastněné strany. Klíčem k nalezení řešení těchto problémů jsou nepřetržité inovační činnosti zaměřené na využití potenciálu lidských zdrojů spolu s podporou spokojenosti pracovníků. Sociální dialog, zejména vyjednávání na místní úrovni, může hrát rozhodující úlohu při zjednodušování inovačních procesů a procesů přizpůsobování. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pokud jde o organizaci činností a práce podniků, má digitalizace zásadní dopad jak na stávající organizace, tak na organizace nově vznikající. Zatímco tradiční formy práce mohou být do značné míry zachovány, již nyní lze rozeznat dopad digitalizace na nové pracovní metody, jako např. rychle se rozšiřující práci na dálku v mnoha odvětvích s větší nezávislostí řady pracovníků. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Znalostní práce se stává běžnou ve všech sférách světa práce. Informační technologie, a zejména digitalizace, umožňují oddělení času a místa od práce. Tento vývoj směřující k práci založené na znalostech a dovednostech zvyšuje nezávislost znalostních pracovníků, zatímco lze pozorovat rostoucí polarizaci mezi vysoce kvalifikovanou znalostní prací a potenciálně méně produktivní prací s ochuzenými úkoly. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tendence k větší samostatnosti, kterou některým pracovníkům přináší digitalizace, se stává výzvou pro podniky, jejich orgány, vedení, metody řízení i jejich tradiční hierarchické uspořádání. Představuje rovněž výzvu z hlediska pracovních podmínek, ekonomické situace pracovníků a pracovněprávních vztahů. Tento vývoj si žádá více forem sociálního dialogu, informování, konzultace a silné zapojení pracovníků. Pracovníci mohou sami přispět k inovativním postupům a k užitečnému vývoji podniku a jeho zainteresovaných stran (9). Sociální partneři by proto měli hledat řešení, aby zajistili koexistenci tradičních forem a inovačních přístupů sociálního dialogu. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Jak lze inovační kulturu na pracovišti podporovat?

| 4.1. | Vývoj směřující k větší nezávislosti řady pracovníků sice představuje výzvu pro struktury řízení a metody vedení, ale také vyžaduje nové formy dialogu, poskytování informací a poradenství a přispění pracovníků k metodám řízení podniku. Jsou nezbytné nové přístupy s cílem maximálně zapojit lidské zdroje do procesů inovací a rozvoje podniku. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Uvedení pracovníků do jádra procesů inovací na pracovišti však nemusí vždy vyžadovat velké organizační změny. K tomuto účelu lze využít řadu jednoduchých nástrojů, podle potřeb konkrétního pracoviště by však hlavním nástrojem pro uskutečnění tohoto cíle mělo být kolektivní vyjednávání a sociální dialog. Soběstačné týmy, experimentální semináře, schránky na nápady a interdisciplinární projektové skupiny jsou jen několika z nich. Společným prvkem je kultura na pracovišti, která podporuje vynalézavost pracovníků, a taková kultura může být založena pouze na vzájemné důvěře mezi vedením a personálem. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Je třeba zdůraznit, že je důležité zajistit co nejširší porozumění přínosům, které pro zaměstnance vyplynou z přijetí nových přístupů v oblasti kultury na pracovišti, jistoty a kvality zaměstnání a pracovních podmínek. Je rovněž nutné se zabývat riziky, která z toho pro pracovníky plynou z hlediska pracovních podmínek, ochrany zdraví a bezpečnosti, ekonomické nejistoty a větší polarizace. Skutečná podpora a zapojení zaměstnanců a odborových svazů by mělo být prosazováno na všech úrovních a vyžaduje vážné a zanícené odhodlání na všech úrovních organizace, aby se předešlo metodě pouhého „zaškrtávání kolonek“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Inovační kultura na pracovišti znamená, že se jednotliví pracovníci soustředí nejen na plnění svých povinností, ale také zkoumají, zda by vykonávání těchto povinností nemohli neustále zlepšovat. Inovační kultura rovněž znamená, že vedení aktivně naslouchá nápadům pracovníků a pobízí je k tomu, aby se zapojovali do procesů inovací (10). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Zvyšující se nezávislost pracovníků v rámci činností podniků v oblasti inovací a rozvoje nabízí významnou příležitost čerpat z dovedností pracovníků. To samé platí pro pružnou pracovní dobu a místo výkonu práce, které fungují účinněji, když inovační přístupy k organizování práce vycházejí z místních dohod založených na vzájemné důvěře. To vše vyžaduje moderní kulturu vedení upravenou pevným právním a smluvním rámcem a založenou na participativních přístupech, která by také měla být prosazována na úrovni EU. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Úloha různých forem sociálního dialogu

| 5.1. | Jednou z hlavních funkcí sociálního dialogu, zejména kolektivního vyjednávání, je přispět k formování podnikatelského prostředí a řízení změn v pracovním životě zajištěním informací, předvídání, účasti a zjednodušení za účelem vytvoření vzájemné důvěry mezi sociálními partnery na všech úrovních, což je cíl Evropské unie prováděný v souladu s vnitrostátními postupy. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV v řadě svých stanovisek znovu potvrdil ústřední úlohu sociálního dialogu v měnícím se světě práce (11). Sociální dialog musí hrát prvořadou úlohu na všech příslušných úrovních, a to při plném respektování nezávislosti sociálních partnerů. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | S ohledem na problémy a zvyšující se rychlost změn je zjevně zapotřebí přizpůsobit struktury a cíle sociálního dialogu nepřetržitému toku změn, přičemž je však nutné dodržovat právní a smluvní rámec na úrovni státu i Evropské unie. To představuje výzvu pro sociální partnery na všech úrovních. V rámci své nezávislosti a bez narušení klíčových zásad stávajících struktur by sociální partneři měli pro sociální dialog, zejména pro vyjednávání, nadále hledat nová řešení přizpůsobená novým výzvám s cílem nalézt vyvážená řešení a zachovat smysluplnost a účelnost úlohy sociálních partnerů na všech úrovních. Partnerství s místními komunitami může být rovněž zdrojem inspirace pro sociální partnery. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV uvedl, že „dosud nejsme schopni předvídat, jaké příležitosti a výzvy digitální ekonomika přinese. Úkolem sociálního a společenského dialogu není se proti těmto změnám stavět, ale co nejlépe je zaměřit tak, aby se dalo využít všech přínosů, které mohou představovat pro růst, podporu inovací a dovedností, kvalitní pracovní místa a udržitelné a solidární financování sociální ochrany“ (12). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pokud jde o řízení transformačního procesu v digitalizovaném světě práce, je třeba uplatnit řádné rozhodovací procesy, aby se společnosti a pracovníci mohli rychle přizpůsobit měnícímu se prostředí. EHSV uvedl, že „[v] souvislosti se zaváděním nových technologií, jako jsou roboti nebo inteligentní stroje, EHSV ve své studii připomíná, že je důležité v rané fázi informovat a konzultovat zástupce zaměstnanců a že změny, které způsobují tyto technologie, musí doprovázet kolektivní vyjednávání. Připomíná rovněž, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/38/ES (13) o evropské radě zaměstnanců stanoví, že tyto konzultace jsou povinné“ (14). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Kromě toho EHSV poskytl příklady, kdy činnosti sociálních partnerů vedly k řešením problémů, které v tomto období přechodu vyvstaly (15). Dalším příkladem je kolektivní smlouva mezi digitální platformou pro úklidové služby Hilfr a odborovým svazem 3F v Dánsku (16). EU by takové činnosti měla podněcovat podporou sociálního dialogu a budování kapacit sociálních partnerů. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Hlavní zjištění na podporu nových přístupů zaměřených na podporu inovací

| 6.1. | Jak bylo zdůrazněno v nedávno vypracované studii nadace Eurofound (17), podniky, které své zaměstnance vybízejí, aby se podíleli na rozhodování o operacích nebo strategickém řízení, mohou nejen zlepšit pracovní spokojenost, ale také zvýšit úroveň inovací. Participativní změna podpoří prostředí důvěry mezi vedením, pracovníky a odbory. Zásadní význam má důvěra pracovníků (a jejich odborových organizací) a jejich přínos, a to na všech příslušných úrovních a instancích, ať již na místní úrovni nebo na úrovni dozorčích a správních rad. Jejich účast na anticipaci vývoje, řízení a rozhodování vztahujícímu s k těmto změnám je zásadní pro řešení dopadů digitalizace a vytvoření ducha a kultury orientovaných na inovace (18). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Podle nadace Eurofound se pravděpodobnost inovací zvyšuje, jsou-li silné struktury organizace práce zkombinovány s přímou účastí zaměstnanců (například zapojení do řešení problémů nebo zlepšování kvality výroby) (19). Tento postřeh odpovídá názoru, že zatímco při zajišťování zapojení pracovníků do procesů inovací hraje důležitou úlohu kolektivní zastoupení, neustále roste potřeba inkluzivnějšího a demokratičtějšího dialogu na základě zapojení pracovníků do procesu reflexe. Metody sociálního dialogu by v tomto duchu měly usnadnit sdílení a využití kolektivních odborných znalostí všech členů organizace, ať už se jedná o pracovníky, jejich zástupce nebo manažery (20). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Analýza nadace Eurofound rovněž odhalila, že byl s inovacemi pozitivně spojen přístup zaměstnanců ke školení. Jak již EHSV zdůraznil, práce by měla těm, kteří ji vykonávají, přinášet pocit uspokojení z toho, že plnou měrou využívají své dovednosti a dosažené vzdělání a maximálně přispívají ke společnému blahu (21). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Motivace ve formě finančních pobídek, jako např. pohyblivé složky mzdy, byla podle studie nadace Eurofound také pozitivně spojena s inovacemi. Bylo rovněž zjištěno, že inovativnější organizace dosáhly lepší výkonnosti a větší pohody na pracovišti. V těchto inovativních podnicích byly obvykle zavedeny postupy pro větší zapojení zaměstnanců. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Podle nadace Eurofound je sociální dialog založený na důvěře pro výkonnost a blahobyt důležitý. Úroveň výkonnosti a pohody na pracovišti byla v podnicích, kde docházelo ke sporům a protestním akcím, velmi podprůměrná. Vztah mezi zástupci zaměstnanců a vedením založený na důvěře v kombinaci s přímou účastí zaměstnanců byl spojen s větší výkonností a spokojeností a vytvářel příznivé prostředí pro inovační opatření (22). EHSV zdůrazňuje význam školení vedoucích pracovníků, aby dovedli metody řízení přizpůsobit novým souvislostem. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Kultura důvěry je pro podniky také důležitou podmínkou konkurenceschopnosti. Když se na pracovišti řeší složité otázky digitalizace, je kultura důvěry pevným základem úspěšné spolupráce na rozdíl od kultury kontroly a dodržování pravidel (23). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Jak uvedla nadace Eurofound: „Neexistuje recept na vytvoření důvěry na pracovišti, ale určité podmínky ji podporují. Patří k nim vzájemné uznávání dvou stran odpovídajících za hledání řešení společných problémů, včasný zásah, který umožní smysluplnou diskusi, transparentnost, včasné sdílení kvalitních informací a zapojení všech stran do strategie a cílů“ (24). Jak EHSV poznamenává ve svém stanovisku (25), je nutný silnější vliv a zapojení pracovníků v rozhodovacích orgánech. Jejich účast na anticipaci vývoje, řízení a rozhodování vztahujícímu s k těmto změnám je zásadní pro řešení dopadů digitalizace a vytvoření ducha a kultury orientovaných na inovace. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Na vnitrostátní úrovni jsou slibnou metodou iniciativy sociálních partnerů zaměřené na zvýšení produktivity, blahobytu pracovníků a zaměstnanosti na úrovni pracoviště a měly by být podporovány v širším evropském kontextu. Společný projekt Federace finského technologického odvětví a Průmyslové unie je ve Finsku jedinečný (26). V Dánsku vypracovala konfederace odborových svazů zvláštní studii na téma „Inovace řízené zaměstnanci“ (27). Kromě toho jsou sociální partneři v České republice, Dánsku, Francii, Německu, Itálii a Španělsku zapojeni do vnitrostátních debat a projektů týkajících se digitalizace a jejích dopadů na pracovní život (28). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EHSV na úrovni EU vítá iniciativy a výzkum nadace Eurofound a Evropské sítě pro inovace na pracovišti (European Workplace Innovation Network), které zahájila Evropská komise, a navrhuje, aby EU podnikla kroky k rozvíjení dialogu mezi sociálními partnery a dalšími zainteresovanými stranami v souvislosti s participativními přístupy k podpoře inovací na pracovištích. |
| --- | --- |

6.9.

V Bruselu dne 23. ledna 2019.

Předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 161.

1

(2)  Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 36, a jak uvedla Marianne Thyssen během společné konference Evropského odborového institutu (ETUI) a EKOS v červnu 2016 na téma „Utváření nového pracovního prostředí“.

2

a jak uvedla Marianne Thyssen během společné konference Evropského odborového institutu (ETUI) a EKOS v červnu 2016 na téma „Utváření nového pracovního prostředí“.

(3)  Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 54.

3

(4)  Články 12 a 28 Listiny a úmluvy MOP č. 87 a 98, viz rovněž níže odstavec 3.2 a následující.

4

(5)  3. evropský průzkum společností: „Innovative changes in European companies“(Inovační změny v evropských podnicích). Eurofound, 2017.

5

(6)  Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 30.

6

(7)  „The Productivity Paradox of the New Digital Economy“, Bart van Ark, The Conference Board and the University of Groningen, International Productivity Monitor, 2016, s. 3–18.

7

(8)  Prohlášení evropských sociálních partnerů o digitalizaci.

8

(9)  Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 30.

9

(10)  „Employee-driven innovation“(Inovace řízené zaměstnanci), dánská konfederace odborových svazů, 2007.

10

(11)  Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10, Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 54.

11

(12)  Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 30.

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/38/ES ze dne 6. května 2009 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na úrovni Společenství a skupinách podniků působících na úrovni Společenství (přepracované znění) (Úř. věst. L 122, 16.5.2009, s. 28).

13

(14)  Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 30.

14

(15)  Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 30.

15

(16)  Kolektivní smlouva Hilfr.

16

(17)  3. evropský průzkum společností: „Innovative changes in European companies“(Inovační změny v evropských podnicích). Eurofound, 2017.

17

(18)  Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 30.

18

(19)  3. evropský průzkum společností: „Innovative changes in European companies“(Inovační změny v evropských podnicích). Eurofound, 2017.

19

(20)  „Workplace Social Dialogue as a Form of „Productive Reflection‘“(Sociální dialog na pracovišti coby forma ‚produktivní reflexe‘). Peter Cressey, Peter Totterdill, Rosemary Exton; International Journal of Action Research, Volume 9, Issue 2, 2013.

20

(21)  Úř. věst. C 288, 31.8.2017, s. 43.

21

(22)  3. evropský průzkum společností: „Innovative changes in European companies“(Inovační změny v evropských podnicích). Eurofound, 2017.

22

(23)  „Vertrauenskultur als Wettbewerbsvorteil in digitalen Zeiten“(Kultura důvěry jako konkurenční výhoda v digitálním věku).

23

(24)  „Win-win arrangements: Innovative measures through social dialogue at company level“(Dohody výhodné pro všechny: inovativní opatření prostřednictvím sociálního dialogu na úrovni společností), Eurofound, 2016.

24

(25)  Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 30.

25

(26)  Projekt „Produktivita společně“.

26

(27)  Viz poznámka pod čarou 3.

27

(28)  „Addressing digital and technological change through social dialogue“(Řešení digitálních a technologických změn prostřednictvím sociálního dialogu), Eurofound, 2017.

28

---

STANOVISKA

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/7

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ženy na západním Balkáně

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2019/C 159/02)

Zpravodajka:Dilyana SLAVOVA

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 15. 2. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 29 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná specializovaná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato ve specializované sekci | 19. 12. 2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 23. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 174/1/6 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

15. 2. 2018

Právní základ

čl. 29 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná specializovaná sekce

Vnější vztahy

Přijato ve specializované sekci

19. 12. 2018

Přijato na plenárním zasedání

23. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

174/1/6

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Politika EU vůči západnímu Balkánu získala novou energii. Další podpory se jí dostalo díky bulharskému předsednictví, které si tento region stanovilo jako svou prioritu, a díky sdělení Evropské komise Přesvědčivá perspektiva rozšíření pro západní Balkán a větší angažovanost Unie v tomto regionu, které bylo zveřejněno dne 6. února 2018. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Summit v Sofii a závěry Rady z června 2018 o rozšíření a procesu stabilizace a přidružení tento závazek potvrdily a vymezily další etapy evropské integrace regionu. Konkrétně řečeno, pro Albánii a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii bylo stanoveno podmíněné datum zahájení přístupových jednání na červen 2019. Toto zaměření a opatření budou pravděpodobně nadále uplatňovat a prosazovat i následující předsednictví, neboť se týkají členských států, které také projevují větší citlivost a závazek vůči západnímu Balkánu, jmenovitě se jedná o Rakousko, Rumunsko a Chorvatsko. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je silným zastáncem rozšíření, neboť rozšíření je v zájmu obou stran – západního Balkánu i EU. Úspěch této politiky je zásadním faktorem z hlediska globálního postavení EU a základním kamenem stability a prosperity Evropy. EHSV je tudíž přesvědčen, že přístupový proces by měl nadále důrazně a důsledně pokračovat jako jedna z hlavních priorit EU, a to za jasných a přísných podmínek, které jsou základem všech procesů rozšiřování – nic víc a nic méně. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Rovnost žen a mužů je základním právem, které uznávají články 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii a Listina základních práv Evropské unie. V tomto stanovisku EHSV zdůrazňuje úlohu žen jako klíčové hnací síly pro upevnění demokracie, dodržování lidských práv a svobod a hospodářský a sociální pokrok. Cílem tohoto stanoviska je zvýšit povědomí o politických, sociálních a ekonomických právech žen a o rovnosti žen a mužů na západním Balkáně a tato práva a rovnost podpořit. Začleňování hlediska rovnosti žen a mužů může být úspěšné pouze v případě, že bude existovat silná politická vůle a víra ve výhody, které by rovnost žen a mužů do společnosti přinesla. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ženy hrály a nadále hrají zásadní úlohu při usmíření a sociálním a hospodářském rozvoji v regionu, zejména v podmínkách závažně oslabených hospodářských struktur, chudoby a přerušených sociálních vazeb, neboť ženy projevují větší pružnost a iniciativu při znovuvytváření a obnově sociálních sítí a zkoumání nových možností práce. I přes některé osvědčené postupy a pozitivní vývoj týkající se posílení postavení žen a přes prováděné programy jsou ženy nadále ve znevýhodněném postavení, pokud jde o jejich schopnost plně uplatňovat svá politická, sociální a hospodářská práva a plně využívat příležitostí sociálně-ekonomického rozvoje. Kvůli patriarchální kultuře, která vede k jejich marginalizované úloze, čelí ženy předsudkům a genderovým stereotypům, segregaci na trhu práce a v oblasti vzdělávání a mnohem většímu riziku diskriminace a násilí, které brání jejich postupu na vedoucí pozice. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV požaduje nejen rovnoměrné zastoupení a začlenění žen do sociálně-ekonomického a politického života na všech úrovních, ale také provádění účinných zákonů a politik pro boj s diskriminačním chováním a hluboce zakořeněnými patriarchálními postoji vůči ženám, včetně žen z menšinových skupin (zejména Romů a osob LGBTIQ), mladých žen, starších žen, žen na venkově a žen se zdravotním postižením, stejně jako žen a dívek z řad uprchlíků hledajících azyl na západním Balkáně. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV klade důraz na význam vytvoření plánu pro rovnost žen a mužů a opatření, jež by mohla vést k rovnějšímu rozdělení moci a prostředků na západním Balkáně. Skupiny pro práva žen, podnikatelská sdružení a odborové svazy byly aktivní při podpoře role žen v tomto regionu a je zapotřebí další soustředění a vytrvalé práce s občanskými a sociálními partnery za účelem účinného boje za práva žen a jejich prosazování. Orgány EU by měly více přispívat k finanční podpoře těchto organizací a sdružení prostřednictvím konkrétních plánů a projektů zaměřených na posílení postavení žen na všech úrovních, včetně programů na podporu organizací pro rovnost žen a mužů a podrobných akčních plánů. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyzývá EU a vnitrostátní orgány, aby více spolupracovaly na odstraňování stereotypů v oblasti vzdělávání a zajistily tak mladým dívkám a ženám po celou dobu jejich života přístup k dostupnému a kvalitnímu vzdělávání, které jim poskytne příslušné dovednosti a usnadní kariéru a přístup ke kvalitním pracovním místům na trhu práce. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vzhledem k tomu, že násilí a diskriminace žen jsou jedním z nejzávažnějších druhů porušování lidských práv a v této poválečné oblasti jsou stále častější, vyzývá EHSV Komisi, aby podpořila silnější regionální spolupráci při výměně osvědčených postupů týkajících se domácího násilí a rozšířila potřebné financování a odbornou podporu pro veškeré činnosti usilující o omezení a pokud možno vymýcení tohoto rozšířeného společenského zla. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV je přesvědčen, že vnitrostátní orgány by měly vynaložit značné úsilí na zlepšení svobody sdělovacích prostředků, a to i posílením stávajících právních předpisů a jejich důsledným uplatňováním. To mimo jiné pomůže zvýšit povědomí o otázkách rovnosti žen a mužů a prosazovat bezpečnější mediální prostředí, v němž bude možné odstraňovat genderové stereotypy prostřednictvím veřejné debaty a v němž ženy nebudou cílem sexismu, nenávistných verbálních projevů a internetových pomlouvačných kampaní. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV připomíná, že je třeba, aby partnerské země západního Balkánu začlenily genderové hledisko do všech příslušných programů financovaných prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci (NPP), zejména v oblasti politiky č. 3, která zahrnuje zaměstnanost, sociální politiky, vzdělávání, prosazování rovnosti žen a mužů a rozvoj lidských zdrojů. Je třeba rozvíjet tematické fondy pro boj proti domácímu násilí a pro podporu občanského a mediálního aktivismu žen. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Je třeba zaručit jasný a trvalý závazek k zajištění rovnosti žen a mužů jakožto základní hodnoty EU. EHSV vyzývá Komisi, aby do svého systému srovnávacích ukazatelů pro přístupová jednání začlenila nejdůležitější ukazatele rovnosti žen a mužů, které budou vypracovány a sledovány v úzké spolupráci se sociálními a občanskými partnery, kteří se zabývají posilováním postavení žen v regionu a v celé EU. Systémové uplatňování genderového hlediska by mělo být považováno za horizontální referenční hodnotu pro posouzení přijatelnosti a kvality legislativního procesu v rámci přístupových jednání. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV očekává, že budoucí úsilí v zemích západního Balkánu se zaměří nejen na sladění právních předpisů týkajících se lidských práv žen s acquis EU a příslušnými mezinárodními mechanismy a nástroji, nýbrž především na snížení rozdílů mezi stávajícími právními předpisy a na jejich řádné provádění. Vlády na západním Balkáně by měly být povzbuzovány a podporovány při vytváření životaschopných mechanismů veřejného financování zaměřených na ochranu žen před násilím, diskriminací a ekonomickým zneužíváním. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV vyzývá členské státy a partnery z oblasti západního Balkánu, kteří ještě neratifikovali Istanbulskou úmluvu, aby tak neprodleně učinili, neboť úmluva představuje nejkomplexnější politický rámec pro předcházení domácímu násilí, ochranu obětí a stíhání pachatelů. EHSV rovněž vyzývá církve a ostatní náboženské instituce a organizace občanské společnosti všech náboženství, aby neporušovaly práva žen ani nezasahovaly do jejich reprodukčních práv, což je zásadní předpoklad sociální a hospodářské emancipace a posíleného postavení žen. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV znovu zdůrazňuje, že je důležité propojit sestavování rozpočtů zohledňujících rovnost žen a mužů s celkovými opatřeními v oblasti rovnosti žen a mužů. Vyzývá k začlenění genderového hlediska do všech politik a programů prostřednictvím lepšího přidělování zdrojů, které bude v souladu s genderově specifickými potřebami. S ohledem na to a vzhledem k příštímu víceletému finančnímu rámci by EU měla při jednáních se zeměmi západního Balkánu důsledněji věnovat pozornost začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a měla by trvat na sestavování rozpočtů zohledňujících rovnost žen a mužů a na shromažďování údajů rozčleněných podle pohlaví, aby bylo zajištěno udržitelné zohledňování rovnosti a respektování práv žen. Za tímto účelem jsou partneři z oblasti západního Balkánu, jakož i Komise vyzýváni, aby zintenzivnili politické konzultace s aktivisty za práva žen a odborníky v oblasti rovnosti žen a mužů v různých politických oblastech souvisejících s rozšířením. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV zdůrazňuje, že je třeba věnovat zvláštní pozornost ženám podnikatelkám s ohledem na jejich potenciál významně zvýšit vyhlídky růstu regionu, a vyzývá orgány EU, aby v tomto ohledu sehrály svou úlohu. Opatření na podporu vzniku nových podniků zahrnují mimo jiné zajištění přístupu k finančním a institucionálním zdrojům, nabídku optimální infrastruktury pro začínající podniky, poskytování relevantních informací o zakládání podniků, podporu zájmu o podnikání žen prostřednictvím mediálních kampaní a poskytování úvěrů pro začínající podniky a projekty dalšího rozvoje a rozšiřování. Ženy podnikatelky a jejich podnikatelské organizace by měly být systematicky zahrnovány do všech procesů vývoje politik, které jsou významné pro sociální a ekonomický aspekt rozšíření. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Rovnost žen a mužů je základním právem a společnou hodnotou, které EU uznává. V souladu se smlouvami o EU a mezinárodními úmluvami o lidských právech je rovnost žen a mužů součástí podmínek přistoupení, které musí kandidáti a potenciální kandidáti ze západního Balkánu (Albánie, Bosna a Hercegovina, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Kosovo (1), Černá Hora a Srbsko) splňovat. Investice do rovnosti žen a mužů jsou zásadní: je to nejen požadavek EU, ale i klíčový ukazatel rovné a demokratické společnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V rámci své přípravy na vstup do EU přijaly země západního Balkánu v posledních letech kroky k posílení práv žen. Tyto kroky zahrnují přijetí nebo změny příslušných právních předpisů (například antidiskriminačních, trestních a pracovněprávních předpisů), přípravu národních strategií a akčních plánů a zavedení institucionálních mechanismů pro provádění a monitorování příslušných politik. Prosazování rovnosti žen a mužů je však často pouze povrchní, zatímco opatřením přijatým v tomto ohledu chybí skutečný politický závazek, kompetence a finanční zdroje, což má za následek slabé a sporadické provádění. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Summit zemí západního Balkánu v Londýně v červenci 2018 bohužel nevyužil příležitosti k dosažení pokroku, pokud jde o prosazování rovnosti žen a mužů v regionu. Návrh na soudržné kroky, který byl zvažován během přípravy summitu, by proto měl rychle nalézt politickou podporu a měl by být urychleně a udržitelným způsobem proveden. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nerovnost mezi muži a ženami zůstává v zemích západního Balkánu problémem kvůli vysoce patriarchálním strukturám typickým pro tento region, které se projevují genderovým násilím, diskriminací a vykořisťováním, chronickou dvojí zátěží žen ve vztahu k jejich pracovním a rodinným povinnostem, četnými překážkami rostoucí mobility žen a rovného odměňování a nedostatečným přístupem k sociálním službám a službám v oblasti reprodukčního zdraví a k finančním nástrojům. Došlo k určitým zlepšením, pokud jde o politické zastoupení žen, avšak s malým trvalým účinkem na spravedlivé přerozdělení politické moci mezi ženami a muži. Kritický problém spočívá v slabém provádění progresivních politik, které odráží nedostatek skutečného politického odhodlání, financování a odborných znalostí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zajištění rovnosti mezi ženami a muži zůstává v regionu „nedokončeným projektem“ (2). Tímto stanoviskem EHSV upozorňuje na úsilí sociálních partnerů a občanské společnosti EU o prosazování rovnosti žen a mužů jakožto součásti politiky rozšiřování EU a o zavedení této rovnosti jako průřezového ukazatele ve všech oblastech společnosti. Stanovisko se zabývá i některými hlavními problémy, jimž ženy na západním Balkáně čelí, například jejich slabší úlohou v sociální, hospodářské a politické oblasti a široce rozšířeným genderově podmíněným násilím. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Genderové násilí

| 3.1. | Genderové násilí, tj. sexuální, reprodukční a domácí násilí, je v regionu velmi častým problémem. Ačkoli v souvislosti s domácím násilím chybí přesné údaje, předložená čísla jsou i tak vysoká. Z údajů vyplývá, že v Albánii je 56 % žen vystaveno alespoň jedné formě domácího násilí; v Kosovu zažívá během života domácí násilí téměř 70 % žen, zatímco v Srbsku bylo v roce 2017 zaregistrováno nejméně dvacet šest případů vražd žen a ve většině z těchto případů byl pachatelem partner oběti (3). Přezkum služeb souvisejících s domácím násilím v zemích regionu odhalil, že jsou nedostatečně financované, nemají dostatek zaměstnanců a jsou pracovně přetížené (4) a jejich mechanismy vykazování byly obecně velmi nevýkonné. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Všechny partnerské země západního Balkánu mají vnitrostátní strategii zaměřenou na boj s domácím násilím (5). Ženy z větší části incidenty neoznamují kvůli normám akceptace, nedůvěře v bezpečnostní a justiční orgány a kvůli institucionální reakci, která je i u oznámených případů nedostatečná. Absence finančně udržitelných podpůrných sítí, azylových domů a institucí pro oběti, které jsou dost statečné, aby násilí oznámily, přispívá k další viktimizaci nejvíce zranitelných žen. Při shromažďování srovnatelných údajů se v tomto regionu vyskytuje řada nedostatků, s nimiž je nutné se vypořádat. Cílem je mít dobře navržené, financované a monitorované politiky, které zajistí prevenci, ochranu a trestní stíhání. To vyžaduje řádnou odbornou přípravu všech aktérů zapojených do procesu, přiměřené zvyšování povědomí a změnu postojů ve společnosti. EHSV se domnívá, že stejně jako jinde má primární význam prevence, která je také méně nákladná než intervence v pozdější fázi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V celé oblasti západního Balkánu je zapotřebí plné provádění Úmluvy Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (Istanbulské úmluvy). Většina partnerských zemí ze západního Balkánu tuto úmluvu podepsala a ratifikovala, a tudíž by tyto země měly nadále pracovat na přidělování odpovídajícího veřejného financování, koordinaci politik a provádění praktických opatření s cílem řešit veškeré formy násilí páchaného na ženách. Kromě toho je Komise žádána, aby upřednostnila otázku domácího násilí v souvislosti s předvstupním financováním jak pro občanskou společnost, tak pro činnosti spojené s budováním institucionálních kapacit. EHSV vyzývá Komisi, aby podpořila silnější regionální spolupráci v oblasti výměny osvědčených postupů týkajících se domácího násilí, která překlene rozdělení na členské státy EU a země procesu rozšíření. V kontextu rozšíření je důležité, aby členské státy EU v tomto ohledu představovaly pozitivní vzor.
  Je zapotřebí větší angažovanost a koordinace mezi všemi aktéry z veřejného a soukromého sektoru a větší zapojení nevládních organizací, neboť spolupráce mezi státními službami a nevládními organizacemi je základem úspěšného provádění právních předpisů a politických opatření v boji proti všem formám násilí na ženách. |
| --- | --- |

3.3.

Je zapotřebí větší angažovanost a koordinace mezi všemi aktéry z veřejného a soukromého sektoru a větší zapojení nevládních organizací, neboť spolupráce mezi státními službami a nevládními organizacemi je základem úspěšného provádění právních předpisů a politických opatření v boji proti všem formám násilí na ženách.

| 3.4. | Zásadní úlohu musí hrát rodiny a školy. Výchova dětí a vzdělávání by měly být genderově citlivé a měly by se soustředit na vymýcení genderového násilí specificky zaměřeného vůči dívkám a mladým ženám. Stanovení rámce, který ve školách zavádí jasné politiky ohledně řešení genderového násilí, by přispělo k omezení těchto postupů a následně by vytvořilo příznivější prostředí pro oběti a zlepšilo by rovnost pohlaví jakožto základní zásadu, na které stojí společnost. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Lidská práva

| 4.1. | Lidská práva žen jsou v zemích západního Balkánu systematickým cílem nacionalistických a klerikálních aktérů, kteří často prosazují náboženská dogmata a národní zájmy, jako jsou tradiční patriarchální rodinné hodnoty a demografická obnova, jakožto morální ospravedlnění toho, že ženy jsou zbavovány svých svobod, rovnosti a bezpečnosti. Navzdory stávajícím komplexním a obecně ochranným zákonům týkajícím se lidských práv vykazují mechanismy poskytování a vymáhání značné nedostatky. EHSV požaduje účinnější spolupráci a společná opatření vnitrostátních struktur v oblasti lidských práv, sociálních partnerů, organizací občanské společnosti a vládních orgánů při prosazování agendy lidských práv a při pomoci těm, kdo jsou obzvláště zranitelní. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Převládají tradiční genderové role a postoje k ženské sexualitě. Přístup k mateřské péči je přiměřený, přesto se však ženy často rozhodnou nejít k lékaři. Ženy v práci často čelí diskriminaci, pokud jde o mateřská práva, včetně otázek při pracovních pohovorech týkajících se jejich rodinného stavu a záměru mít děti, navzdory přijatým zákonům, které to zakazují. Měly by být podporovány pravidelné lékařské prohlídky. Jsou zapotřebí intenzivní činnosti týkající se zvyšování povědomí o službách v oblasti reprodukčního zdraví. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV vyjadřuje velké obavy, že reprodukční zdraví žen v zemích západního Balkánu je ohroženo kvůli rostoucím útokům ze strany ultrakonzervativních zájmových skupin, které jsou úzce spjaty s dominantními náboženskými komunitami. Měla by být provedena další analýza dopadu fundamentalistických náboženských názorů na práva žen, zejména pak na jejich reprodukční práva v regionu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Zvláštní pozornost zasluhuje komunita LGBTIQ, neboť její práva zdaleka nejsou konsolidována. Navíc je tato komunita pod soustavným tlakem různých konzervativních sociálních skupin. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Sociální práva

| 5.1. | V zemích regionu stále existují nedostatky, pokud jde o zaručení a monitorování ekonomických a sociálních práv, včetně práva na nediskriminaci. Tím jsou zasaženy všechny ženy na trhu práce, zejména však ženy a dívky ze zranitelných skupin včetně etnických menšin (především Romů), vnitřně vysídlených osob, osob se zdravotním postižením, migrantů a uprchlíků. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ženy z těchto znevýhodněných skupin často nemají dostatečné znalosti o sociálních právech, přístupu k sociálním službám, vzdělávání, zdravotní péči nebo bydlení. Instituce právně odpovědné za tyto oblasti dosud nejsou schopny poskytnout těmto lidem odpovídající podporu. EHSV je přesvědčen, že zainteresované strany, jako jsou střediska sociální práce, místní správní orgány a nevládní organizace, by měly zlepšit podmínky potřebné pro zajištění rovných sociálních práv pro zranitelné skupiny. Je naléhavě nutné přehodnotit kvalitu a finanční životaschopnost programů sociálních reforem podporovaných ze strany EU, například prostřednictvím společného memoranda o začleňování zaměřeného na sociální začlenění, diverzifikaci, demokratizaci a decentralizaci sociálních služeb. Je třeba prozkoumat možnosti včasného uplatnění evropského pilíře sociálních práv v procesu rozšiřování. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Znepokojujícím sociálním jevem je radikalizace žen v některých muslimských komunitách a jejich zapojování do násilného extremismu. Od roku 2012 do roku 2016 zhruba 20 % z přibližně tisíce osob, které z regionu západního Balkánu odešly do oblastí konfliktů v Sýrii a Iráku, tvořily ženy (6). Vlády, instituce a organizace občanské společnosti se dostatečně nesnaží, aby veřejně vzaly na vědomí migraci žen na Blízký východ, a aby zaručily, že genderové hledisko bude začleněno do současného boje proti násilnému extremismu. Na přijetí právních předpisů, které kriminalizují účast v zahraničních polovojenských skupinách, jejich materiální podporu a nábor do nich, by měla navazovat praktická opatření podporující deradikalizaci a rehabilitaci žen, které by měly být považovány především za oběti extremistické propagandy a verbování. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Ženy na trhu práce

| 6.1. | Vyloučení žen z trhu práce je v regionu velmi rozšířené a je výrazně vyšší než průměr EU (7). Téměř dvě třetiny žen v produktivním věku v tomto regionu jsou buď ekonomicky neaktivní, nebo nezaměstnané. U romských žen a žen se zdravotním postižením je tato míra ještě vyšší. Statistiky ukazují, že ženy mají ve srovnání s muži nižší míru aktivity a při odstraňování rozdílů v zaměstnávání žen a mužů nebylo dosaženo velkého pokroku. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Znamená to nejen porušování základních lidských práv, ale i vysoké ekonomické a sociální náklady a ohrožení potenciálního hospodářského růstu v regionu. Země západního Balkánu každoročně ztrácejí v průměru 18 % svého celkového HDP z důvodu rozdílů mezi ženami a muži na trhu práce (8). Jedna třetina této ztráty je způsobena narušeními při volbě povolání pro muže a ženy. Zbývající dvě třetiny odpovídají nákladům spojeným s rozdíly v účasti pracovních sil. Země západního Balkánu měly být povzbuzovány k optimálnímu využívání existujících, ale dosud nevyužitých lidských zdrojů, k podpoře a usnadňování účasti žen na trhu práce a k řešení problému velkého podílu žen zapojených do neformální ekonomiky. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Tyto genderové rozdíly vyplývají z existence pevně zakořeněných norem týkajících se rolí v rodině a z nedostatečné institucionální reakce na tuto problematiku. Odpovědnosti v rodině zpravidla připadají na ženy a režimy pružné pracovní doby jsou mimořádně omezené. To nutí ženy volit mezi rodinou a kariérou. Ženy jsou formálně zaměstnané v mnohem menší míře než muži, méně vydělávají a zřídka zastávají pozice na vysoké úrovni. Je důležité zapojit do diskuse i muže a podpořit je k přebírání většího podílu rodinných povinností. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Přístup k dostupné péči o děti a podpora rodičovské dovolené pro otce jsou jedním z předpokladů zvýšení účasti žen na trzích práce. Zvláštní opatření jsou rovněž zapotřebí za účelem zlepšení souladu mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce pro ženské pracovnice, například veřejné poskytování výchovy v jeslích a mateřských školách pro malé děti. K rozdílům ve výši platů a důchodů mezi ženami a muži mimo jiné přispívají stereotypy rodičovské výchovy a postojů vůči vzdělávání chlapců oproti dívkám, zejména v některých komunitách, jakož i stereotypy ve volbě typické „ženské“ či „mužské“ profese. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Přetrvávajícím problémem je rozdíl v odměňování žen a mužů, který v tomto regionu činí přibližně 20 % (9). To má následně dopad na rozdíly v důchodech žen a mužů a na nerovnost mezi muži a ženami v důchodovém věku. Vzhledem k možnému nárůstu počtu chudých pracujících, z nichž velkou část tvoří ženy, existuje jasný důvod k větší politické pozornosti a opatřením ze strany vlády, zaměstnavatelů a sociálních partnerů, a to nejen prostřednictvím přímých opatření spojených s minimální mzdou a životním minimem, progresivním zdaněním, sociálními dávkami a pomocí, ale především také prostřednictvím nepřímých opatření, jako jsou flexibilnější režimy pracovní doby, bydlení, zlepšování kvalifikace a péče o děti. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Hospodářská situace a nedostatek pracovních příležitostí negativně ovlivňují ženy, zejména mladé ženy, a nutí je k odchodu z jejich zemí, což zhoršuje odliv mozků z regionu. Politická opatření by měla být navržena tak, aby plně využila nadání a dovednosti žen v dynamicky se měnícím ekonomickém prostředí. V tomto ohledu by mělo být zváženo vytvoření zdrojových skupin odborně vzdělaných žen, aby se zdůraznila jejich odbornost v různých oblastech. Dále by měl být zlepšován a zajištěn přístup žen k celoživotnímu učení. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Aby se přerušily stereotypy v oblasti vzdělávání, je nezbytné důsledně povzbuzovat dívky a ženy k větší angažovanosti v oblastech STEM (věda, technologie, inženýrství a matematika), v odborném vzdělávání a odborné přípravě a v učňovském vzdělávání. |
| --- | --- |

6.7.

7.   Posílení postavení žen

7.1.   Posílení ekonomického postavení žen

| 7.1.1. | Podnikající ženy jsou stále nevyužitým zdrojem podnikání a tvorby pracovních míst a důležitou hnací silou hospodářského růstu. Podnikající ženy čelí specifickým problémům a překážkám při zakládání a rozvíjení podniků, jako je nedostatek obchodních a podnikatelských dovedností a převládající předsudky v bankách vůči úvěruschopnosti podniků vedených ženami. Neexistuje jednotná definice „podnikání žen“, což má za následek nedostatek údajů o této důležité záležitosti. |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Motivace ke změně vychází z přesvědčivých důkazů, že v zemích západního Balkánu je dostatek vysoce kvalifikovaných žen, a proto by argumenty pro genderovou vyváženost měly být založeny spíše na „pravidlu zásluh a preferencí“ než na pozitivní diskriminaci. Přetrvávají nicméně faktory, jež brání ženám zaujmout vedoucí místa, jako jsou například nedostatečná opatření pro sladění pracovního a rodinného života, omezený přístup k sítím významným pro vyšší funkce, nedostatek sebedůvěry atd. (10). |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | EHSV by dále doporučil, aby politici a podniky přezkoumali následující otázky s cílem zajistit v zemích západního Balkánu zapojení žen na vyšší úrovni vedení (11):






  — | větší zviditelnění žen na vedoucích místech, |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

—

větší zviditelnění žen na vedoucích místech,

| — | větší transparentnost při vyhledávání talentů, |
| --- | --- |

—

větší transparentnost při vyhledávání talentů,

| — | zpochybnění stereotypů souvisejících s genderovými rolemi, |
| --- | --- |

—

zpochybnění stereotypů souvisejících s genderovými rolemi,

| — | plánování, jak předávat vedení v podniku, |
| --- | --- |

—

plánování, jak předávat vedení v podniku,

| — | vytvoření zdrojů pro nábor talentů, |
| --- | --- |

—

vytvoření zdrojů pro nábor talentů,

| — | šíření příkladů osvědčených postupů, |
| --- | --- |

—

šíření příkladů osvědčených postupů,

| — | vytvoření koordinované databáze kvalifikovaných žen pro řídící a dozorčí orgány. |
| --- | --- |

—

vytvoření koordinované databáze kvalifikovaných žen pro řídící a dozorčí orgány.

| 7.1.4. | Měla by být poskytnuta odborná příprava a přístup k financím, včetně mikrofinancování, coby integrovaný balíček pro začínající a rozvíjející se podniky žen (12). Prosazování podnikání žen v tomto regionu by vedlo k tvorbě pracovních míst a přineslo by hospodářské výhody všem. Za tímto účelem by se měla aktivněji využívat opatření, jako jsou podnikatelské inkubátory, školicí programy, inovační centra, technologické laboratoře a další formy podpory žen v podnikání. |
| --- | --- |

7.1.4.

| 7.1.5. | Sdružení podnikatelek by se měla aktivně účastnit rozhodovacích procesů a veřejného dialogu s místními a regionálními orgány a partnerskými organizacemi. Nedávné projekty v této oblasti dospěly k závěru, že tomuto tématu se dostává vyšší míry uznání než v minulosti a z podpory podnikatelek, jež byla projektem, se stal trvalý proces. Dosažení dalšího podstatného pokroku by vyžadovalo změnu myšlení lidí. |
| --- | --- |

7.1.5.

| 7.1.6. | Sociální podniky mají důležitou úlohu při propojování podnikatelek a měly by být podporovány v celém regionu v zájmu koordinace opatření a usnadnění úspěšného přístupu k financování. |
| --- | --- |

7.1.6.

| 7.1.7. | Podnikání mládeže je pro region nezbytné a je zapotřebí nového modelu růstu, aby bylo dosaženo digitální hranice. Ten by měl by být založen na inovacích a podnikatelském duchu nové generace mileniálů. Model by měl mimo jiné zahrnovat individuálně přizpůsobené vzdělávání mladých žen a mužů pro nový svět práce a zajištěná řešení v oblasti financování. |
| --- | --- |

7.1.7.

7.2.   Posílení politického postavení žen

| 7.2.1. | Všechny partnerské země západního Balkánu mají kvóty pro zastoupení žen a mužů a je zavedena poměrně silná politika za účelem zvýšení zastoupení žen. Systém kvót ve většině příslušných partnerských zemí vyžaduje, aby politické strany na své kandidátské listiny zařadily alespoň 30 % žen, kromě Bosny a Hercegoviny a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, kde minimum činí 40 %. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Ačkoli se kvóty pro zastoupení žen a mužů vyvíjejí a přinášejí v regionu pozitivní změny, při provádění této politiky neexistuje jednotnost. V důsledku toho se postavení žen v politice a jejich účast v rozhodovacích procesech výrazně nezlepšily a stále nejsou udržitelné. |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | V tomto regionu dochází k hierarchické marginalizaci, která dokládá přítomnost většího počtu mužů než žen na vysokých vedoucích pozicích. Ženy stále nezastávají vedoucí pozice na nejvyšší úrovni. Velmi často působí v politických orgánech zabývajících se vzděláváním, zdravotnictvím, sociální politikou a správou, což může vést k horizontální segregaci v některých odvětvích. Jsou však mnohem méně zastoupeny v jiných orgánech, které mají větší rozhodovací pravomoc a vliv na tvorbu politik nebo vládní právní předpisy. |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Existuje několik dobrých příkladů posílení politického postavení žen v tomto regionu. Místním organizacím se podařilo mobilizovat ženy v politických procesech a podpora poskytovaná ženám v politických stranách vedla ke zvolení první starostky v Kosovu. V Albánii partneři vedou koalici občanské společnosti, která požaduje dodržování kvót pro zastoupení žen a mužů v parlamentu, a v několika posledních volbách se tak zvedla míra zastoupení žen. Existuje mnoho probíhajících plánů, mechanismů a podpůrných struktur zaměřených na zvýšení politické účasti žen v tomto regionu a došlo k výrazným zlepšením (13). |
| --- | --- |

7.2.4.

8.   Úloha sociálních partnerů a organizací občanské společnosti

| 8.1. | Sociální partneři a organizace občanské společnosti na západním Balkáně mají významnou úlohu při ovlivňování orgánů k tomu, aby usilovaly o rovnost žen a mužů. Jsou osvědčenými katalyzátory pozitivních změn a budování tolerantních a odolných společností. Existuje celá řada úspěšných ženských iniciativ, projektů a platforem a EHSV tyto pozitivní podniky důrazně podporuje. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Mimořádně důležité jsou v tomto ohledu ženské organizace v rámci organizací občanské společnosti, které hrají vedoucí úlohu při předcházení násilí na ženách, jakož i při procesu smíření na místní a regionální úrovni. Jsou klíčovou součástí procesu monitorování vlád a jejich volání k odpovědnosti, pokud jde o efektivní provádění politik. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Navzdory formálně zavedeným mechanismům začleňování sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do konzultačních postupů je v oblasti komunikace a spolupráce s vládami třeba mnohé zlepšit. Kvůli v poslední době negativnějšímu postoji vůči organizacím občanské společnosti je pro tyto organizace těžší vyjadřovat řádnou kritiku a navrhovat opatření, která by účinně řešila stávající nedostatky. EHSV zdůrazňuje, že je nutné podporovat a chránit v občanské společnosti prostor pro práva žen a posílení jejich postavení. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Proces rozšíření a berlínský proces přispívají k začlenění občanské společnosti do regionálních iniciativ a vytváření politik. Rovněž jsou patrné známky pokroku v souvislosti se statusem a postavením daného odvětví jako celku, v jehož rámci bylo provedeno několik změn právních předpisů, politiky a rozpočtů, přičemž byly zohledněny požadavky občanů. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Pro své vztahy s organizacemi občanské společnosti na západním Balkáně vyvinul EHSV dvojí přístup, založený na regionálním i dvoustranném aspektu. Monitorovací výbor pro západní Balkán, který zřídil EHSV v roce 2004, je hlavním nástrojem pro koordinaci činností EHSV v tomto regionu a pro sledování změn politické, hospodářské a sociální situace v partnerských zemích západního Balkánu a stejně tak změn vztahů mezi EU a státy západního Balkánu, mimo jiné v oblasti práv žen. Fórum občanské společnosti zemí západního Balkánu je součástí činností, které vykonává monitorovací výbor. Na 6. fóru, které proběhlo v červenci 2017 v Sarajevu, se rozebírala a přijímala doporučení v oblasti práv žen a posílení jejich postavení. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Sdělení Evropské komise o rozšíření z roku 2018 vyzývá vnitrostátní orgány, aby s podporou svých společností převzaly odpovědnost za všeobecně známé podmínky pro přistoupení a pomohly je plnit. Inkluzivní a účinný strukturovaný dialog o prioritách reforem by při účasti silné občanské společnosti mohl do značné míry rozhodnout o úspěchu jakékoli transformační činnosti. EU by proto měla učinit více pro podporu a usnadnění tohoto dialogu. |
| --- | --- |

8.6.

V Bruselu dne 23. ledna 2019.

Předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Tímto označením není dotčen postoj k otázce statusu Kosova a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/99 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.

1

(2)  Výzkumná služba Evropského parlamentu. Briefing on Women in the Western Balkans (Stručná informace o ženách na západním Balkáně), červenec 2018.

2

Briefing on Women in the Western Balkans

(3)  Fórum občanské společnosti na summitu zemí západního Balkánu, Gender Issues in the Western Balkans (Genderové problémy západního Balkánu), Policy Brief č. 04, duben 2018, http://wb-csf.eu/wp-content/uploads/2018/04/CSF-PB-04-Gender-Issues-in-the-Western-Balkans.pdf.

3

Gender Issues in the Western Balkans

(4)  Hughson, 2014, Gender Country Profile of Bosnia and Herzegovina (Profil Bosny a Hercegoviny v oblasti rovnosti žen a mužů) a Brankovic, 2015, Multisectoral Cooperation: An Obligation or Wishful Thinking (Víceoborová spolupráce: Povinnost nebo zbožné přání?). UNDP.

4

Gender Country Profile of Bosnia and Herzegovina

Multisectoral Cooperation: An Obligation or Wishful Thinking

(5)  Petričević, I. 2012. Women's Rights in the Western Balkans in the Context of EU Integration (Práva žen na západním Balkáně v souvislosti se začleněním do EU).

5

(6)  Rada pro regionální spolupráci, A Waiting Game: Assessing and Responding to the Threat from Returning Foreign Fighters in the Western Balkans (Vyčkávání: hodnocení hrozby vracejících se zahraničních bojovníků na Západním Balkáně a reakce na ni), listopad 2017, https://www.rcc.int/pubs/54/a-waiting-game-assessing-and-responding-to-the-threat-from-returning-foreign-fighters-in-the-western-balkans.

6

A Waiting Game: Assessing and Responding to the Threat from Returning Foreign Fighters in the Western Balkans

(7)  Výzkumná služba Evropského parlamentu. Briefing on Women in the Western Balkans (Stručná informace o ženách na západním Balkáně), červenec 2018.

7

Briefing on Women in the Western Balkans

(8)  http://blogs.worldbank.org/europeandcentralasia/key-unlocking-economic-potential-western-balkans-women.

8

(9)  Regionální projekt orgánu UN Women.

9

(10)  Úř. věst. C 133, 9.5.2013, s. 68.

10

(11)  Úř. věst. C 133, 9.5.2013, s. 68.

11

(12)  Index Evropské komise týkající se politiky malých a středních podniků, Západní Balkán a Turecko 2016, Posouzení provádění iniciativy „Small Business Act“ pro Evropu.

12

(13)  UNDP, 2016.

13

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/15

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Reforma WTO s cílem přizpůsobit se vývoji v oblasti světového obchodu

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2019/C 159/03)

Zpravodajka: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 12. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 29 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná specializovaná sekce | REX |
| Přijato ve specializované sekci | 19. 12. 2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 23. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 174/2/3 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

12. 7. 2018

Právní základ

čl. 29 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná specializovaná sekce

REX

Přijato ve specializované sekci

19. 12. 2018

Přijato na plenárním zasedání

23. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

174/2/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) by rád připomněl svůj závazek vůči Světové obchodní organizaci (WTO) coby strážkyni mezinárodního obchodu a líhni pro vypracovávání pravidel za účelem zajištění spravedlivého obchodu, liberalizace obchodu se zbožím a službami a transparentnosti při tvorbě politik souvisejících s obchodem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je přesvědčen nejen o tom, že je třeba co nejdříve provést naléhavé reformy, zejména pokud jde o fungování Odvolacího orgánu Orgánu pro řešení sporů, ale též o tom, že by se členové WTO měli zavázat k ambicióznějším a systémovějším změnám, pokud jde o pracovní normy, a k boji proti změně klimatu a k plnění celosvětových cílů udržitelného rozvoje, a tudíž by měli upravit pravidla mezinárodního obchodu s ohledem na celosvětové výzvy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Evropský hospodářský a sociální výbor by rád vybídl Evropskou komisi (EK), aby za podpory členských států usilovala o ambiciózní obchodní politiku EU-27, která společnostem z EU zajistí lepší příležitosti přístupu na trh a bude šířit hodnoty EU v oblasti lidských práv a základních pracovních norem, jako je boj proti diskriminaci, rovnost žen a mužů, svoboda sdružování se do odborových organizací a tak dále, a to prostřednictvím mnohostranných, vícestranných (i v rámci WTO), dvoustranných a jednostranných (GSP, EBA) dohod. Občanská společnost EU požaduje volný, avšak spravedlivý obchod. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Po vystoupení Spojeného království z EU (29. března 2019) se Spojené království stane nezávislým členem WTO. To znamená, že EU-27 a Spojené království by měly zajistit své obchodní a investiční vztahy a EU-27 by měla náležitě zvážit významný problém celních kvót se svými partnery, s nimiž má uzavřenu dohodu o volném obchodu. EHSV si přeje, aby Spojené království podpořilo návrhy EU zaměřené na reformu WTO s cílem modernizovat pravidla mnohostranného obchodu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje návrh Evropské komise na reálně proveditelné řešení s cílem vrátit Odvolací orgán Orgánu pro řešení sporů k původnímu směřování a rovněž podporuje nedávno zveřejněná sdělení zaslaná členy WTO s cílem změnit některá ustanovení ohledně výkladu pravidel a postupů, které upravují řešení sporů. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Evropský hospodářský a sociální výbor je coby představitel evropské organizované občanské společnosti značně zapojen do sledování dohod o volném obchodu, plnění závazků, které strany přijaly v kapitolách o udržitelném rozvoji, a požadavku zohledňovat cíle udržitelného rozvoje OSN a boj proti změně klimatu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Šíření překážek obchodu a rostoucí zdanění dovozu (hliník, ocel atd.) ze strany hlavních hráčů světového obchodu (USA, Čína atd.) představují skutečné nebezpečí pro růst světového obchodu – který se již od roku 2014 zpomaluje –, což by mohlo poškodit globální růst, snahy snížit nerovnost, rozvoj nejméně stabilních hospodářství a vytváření hodnoty a pracovních míst v globálních hodnotových řetězcích. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vzhledem k těmto rizikům se EHSV domnívá, že je zapotřebí ambiciózní reforma WTO. Tato reforma by měla být rozdělena do dvou částí: první, techničtější část, by se měla týkat nejnaléhavějších otázek a měla by být provedena před koncem roku 2019, aby se zabránilo blokádě Odvolacího orgánu Orgánu pro řešení sporů a upřesnily se některé definice; druhá, systematičtější část, by mohla trvat déle, přičemž by přizpůsobila úkoly a fungování WTO hlavnímu vývoji ve světovém obchodu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V první fázi by se měly podpořit některé z návrhů, jež Evropská komise předložila v koncepčním dokumentu vypracovaném v září 2018 v reakci na mandát, který jí svěřily členské státy na zasedání Evropské rady ve dnech 28. a 29. června. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Jde o tyto návrhy: posílit úlohu sekretariátu, změnit pravidla pro funkční období soudců Odvolacího orgánu Orgánu pro řešení sporů, aktualizovat pravidla pro dotace, státem vlastněné podniky a přenos technologií a více využívat otevřená vícestranná jednání. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV se rovněž domnívá, že je v první fázi naléhavě zapotřebí, aby se WTO stala rovněž ambicióznější, pokud jde o odvětví zemědělství, aby se zajistily kvalitní a bezpečné potraviny a zabezpečily se dodávky potravin. Úloha WTO při snižování nejistoty v mezinárodním obchodě je klíčová pro budoucnost zemědělství každé země, jakož i pro schopnost zemí zajistit bezpečnost potravin v souladu s vysokými environmentálními normami pro výrobu a dobré životní podmínky zvířat. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV považuje za nezbytné, aby se zásadě předběžné opatrnosti zakotvené ve smlouvách EU dostalo odpovídající ochrany i na mnohostranné úrovni a plného právního uznání, a byla tak zajištěna vyšší úroveň ochrany prostřednictvím preventivního rozhodování v případě rizik pro lidské zdraví nebo životní prostředí. Vzhledem k významu této zásady by bylo žádoucí, aby ji EU učinila ofenzivním zájmem ve všech svých obchodních jednáních. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV se domnívá, že další prioritou je zabezpečit ochranu údajů v mezinárodním obchodě prostřednictvím mnohostranných nástrojů inspirovaných normami a pravidly zavedenými v EU a v OECD, APEC a OSN. Stávající multilaterální nástroj v oblasti ochrany údajů je třeba dále rozvíjet a vybídnout další třetí země, aby se k němu připojily. Přístup EU k horizontálním ustanovením pro přeshraniční toky údajů a ochranu údajů by měl být propagován jako mnohostranná norma. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Úprava těchto stávajících pravidel v oblasti zemědělství a ochranu údajů je nezbytná, aby byly zohledněny charakteristiky trhu a obchodní praktiky řady členů WTO. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Za zvážení nicméně stojí i další metody ambicióznější a systematičtější reformy, které Evropská komise v této fázi nezmínila. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV navrhuje zahájit úvahy o definici rozvojových zemí pro jednání WTO, která by se mohla zakládat na souboru kritérií, včetně například podílu na trhu v globální ekonomice, a na indexech lidského rozvoje a byla v souladu s již existujícími definicemi v jiných mezinárodních organizacích. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Návrhy podporované EHSV se týkají především tří oblastí: pracovních norem a důstojné práce, cílů v oblasti změny klimatu a dosažení cílů udržitelného rozvoje OSN pro rok 2030. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Formulování základních pracovních norem a pravidel mnohostranného obchodu představuje dlouhodobý problém trvající už více než 20 let. EHSV se domnívá, že v návaznosti na přijetí ambiciózních a komplexních cílů udržitelného rozvoje ze strany OSN přišel čas, aby WTO jako strážkyně mezinárodního obchodu naplnila svou úlohu při aktivní propagací základních pracovních norem. Toho lze dosáhnout uznáním cílů udržitelného rozvoje a základních úmluv MOP v obecné preambuli a plným uplatňováním článku XX Všeobecné dohody o clech a obchodu, jak pokud jde o záležitosti životního prostředí (čl. XX písm. g)), tak co se týče sociálních záležitostí (čl. XX písm. e)). |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Kromě možných metod aktualizace současných pravidel a nastínění nových pravidel přizpůsobených obchodu 21. století je skutečně třeba učinit složitou správní strukturu WTO založenou na jednomyslnosti flexibilnější a transparentnější, aby se zajistila efektivita této organizace. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Proto Evropský hospodářský a sociální výbor žádá Evropskou komisi, aby ve spolupráci se svými hlavními partnery zahájila úvahy o možných změnách v rozhodovacích procesech WTO, o transparentnosti práce WTO a o zapojení občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Klíčový subjekt v mezinárodním obchodu

| 2.1. | WTO je základním kamenem mnohostrannosti v oblasti obchodu, která vedla k řadě přínosů ve vývoji: k procesu liberalizace světového obchodu, větší transparentnosti opatření v oblasti obchodní politiky prostřednictvím vzájemného hodnocení, judikatuře Orgánu pro řešení sporů, jež umožňuje jakékoli členské zemi této organizace uplatnit svá práva v souvislosti s jiným členem WTO, pokud by byla porušena pravidla této organizace, a k nepochybně pomalému a obtížnému vypracovávání pravidel pro řízení vývoje mezinárodního obchodu (usnadnění obchodu, boj proti subvencování v odvětví rybolovu atd.). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV považuje za úspěch skutečnost, že WTO přijala rostoucí počet členů, přesvědčila geopolitické giganty (Čína a Rusko) o zásadách mnohostrannosti a usnadnila začlenění zranitelných hospodářství do světového obchodu (Libérie, Kambodža atd.). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Od svého založení v lednu 1995 tedy WTO plní trojí úlohu – je strážcem obchodních pravidel, hnacím motorem internacionalizace hospodářství rozvojových zemí a usnadňuje vytváření globálních hodnotových řetězců. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Její činnost se odehrává především v rámci těchto tří pilířů:
  2.4.1.   Vypracování souboru pravidel pro mezinárodní obchod









  2.4.1.1. | Tato pravidla se v současnosti vztahují na tři hlavní oblasti: Všeobecnou dohodu o clech a obchodu, Všeobecnou dohodu o obchodu službami a Dohodu o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví. Tyto tři pilíře byly doplněny o systém řešení sporů a zásadu transparentnosti na základě průzkumu obchodních politik členských zemí. Tento celý soubor pravidel prosazovaný Orgánem pro řešení sporů poskytuje mezinárodním obchodníkům právní jistotu a předvídatelnost, která je nezbytná pro dlouhodobé investice. |
| --- | --- | --- |

2.4.

2.4.1.   Vypracování souboru pravidel pro mezinárodní obchod

2.4.1.1.

2.4.2.   Orgán pro řešení sporů

| 2.4.2.1. | Tento orgán je jedním z hlavních prvků pokroku dosaženého WTO po uzavření Všeobecné dohody o clech a obchodu. Harmonogramy a procesní pravidla uplatnitelná na řešení sporů mezi členskými zeměmi získaly formální podobu a řídí se přesnými lhůtami, což vedlo k tomu, že od roku 1995 bylo Orgánu pro řešení sporů předloženo více než 500 sporů a bylo vydáno více než 350 rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.4.2.1.

| 2.4.2.2. | Orgán pro řešení sporů vydal několik důležitých rozhodnutí, ačkoliv ohledně jejich provádění mohou existovat určité obavy: dotace pro letadla (EU/USA), zahraniční vývozní společnosti (EU/USA), dotace pro bavlnu (Brazílie/USA) atd. Míra žádostí se nedávno zvýšila s nárůstem opatření v oblasti obchodní politiky, která stanovují dodatečná nebo protekcionistická cla (USA/Čína), nucené transfery technologií a nedodržování práv duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

2.4.3.   Kola liberalizace obchodu

| 2.4.3.1. | Uruguayské kolo (1986–1994) je posledním kolem mnohostranných jednání, které vedlo k ambicióznímu programu snížení průmyslových cel, odstranění nesazebních opatření, včetně kvót pro textil a oděvy, a k posílení pravidel a ustavení nových procesních pravidel pro řešení sporů. |
| --- | --- |

2.4.3.1.

3.   Současné nedostatky WTO

3.1.   
  Pokračující krize Odvolacího orgánu Orgánu pro řešení sporů

| 3.1.1. | Odvolacímu orgánu, který je základem soudní funkce WTO, v současnosti hrozí úplné pozastavení: pokud bude USA nadále odmítat jmenovat nové soudce, budou v prosinci 2019 v tomto orgánu moci sloužit méně než tři stálí soudci. Tato blokace by Odvolacímu orgánu znemožnila přijímat rozhodnutí, neboť jsou požadováni nejméně tři soudci, a to v době, kdy se počet sporů vzhledem k rostoucímu tlaku na základě protekcionismu zvyšuje. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Úřad zmocněnce Spojených států amerických pro obchod se několikrát kriticky vyjádřil k současnému fungování Orgánu pro řešení sporů: fungování nad rámec jeho klíčové úlohy asistovat členům WTO při řešení obchodních sporů, nezohlednění 90denní lhůty, stanoviska vydaná k tématům, jež se netýkají předmětu sporu, a skutečnost, že je třeba nastolit novou rovnováhu mezi právy a povinnostmi Odvolacího orgánu. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | To je paradoxní vzhledem k tomu, že USA jsou spolu s EU, Kanadou, Brazílií a Indií součástí malé skupiny členů, která Orgán pro řešení sporů využívá nejvíce. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   
  Neschopnost vypracovat nová mnohostranná pravidla nebo dohody

| 3.2.1. | EHSV bere na vědomí skutečnost, že WTO utrpěla několik nezdarů, např. pozastavení jednacího kola v Dohá zahájeného v roce 2001, neschopnost zasáhnout vůči nespravedlivým postupům uplatněným v několika členských státech a neschopnost přijmout ministerské prohlášení na Konferenci ministrů WTO v Buenos Aires v prosinci 2017, ačkoliv bylo dosaženo určitého pokroku, zejména pak v roce 2013 vstoupila v platnost dohoda o usnadnění obchodu. To podnítilo několik obchodních partnerů (EU, USA, Japonsko, Kanada, Čína atd.) a nevládních organizací k tomu, aby navrhli podstatné reformy její pravomoci i pracovních metod. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Ve skutečnosti tyto neúspěchy odrážejí obtíže, jimž čelí WTO při přizpůsobování svých provozních pravidel novému stavu mezinárodního obchodu: rostoucí počet ochranářských opatření, složité poměry na globálním obchodním kolbišti, tlak veřejného mínění na tvůrce obchodních politik z důvodu sociálního a environmentálního dopadu obchodu, současný odpor vůči některým negativním vlivům globalizace, příliš pomalé a geograficky omezené otevírání veřejných zakázek a vznik nadměrné kapacity v některých průmyslových odvětvích z důvodu obrovských dotací. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Potíže spojené s plným začleněním několika členů WTO do mnohostranného obchodního systému založeného na pravidlech: vzhledem k hospodářské velikosti, úloze státu a různým veřejným orgánům v obchodních rozhodnutích je pravdou, že během posledních 15 let předložilo několik členů WTO (Spojené státy americké, Evropská unie, Japonsko, Kanada a další) Orgánu pro řešení sporů mnoho stížností a žádostí týkajících se porušování práv duševního vlastnictví, nuceného transferu technologií, omezeného přístupu zahraničních společností k investicím v určitých odvětvích, vývozních kontrol, obrovských veřejných dotací v některých průmyslových odvětvích a dalších témat. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   
  Obecná nerovnováha práv a povinností mezi rozvinutými zeměmi a velkými rozvíjejícími se ekonomikami

| 3.3.1. | WTO od svého zřízení nepřetržitě přijímala nové členy, celkem 36, a to jak klíčové země, které jsou nyní členy „mnohostranné třídy“, tak i nestabilní rozvojové země, které si přály začlenit se do mezinárodního obchodu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Je třeba poznamenat, že WTO nemá definici rozvinutých a rozvojových zemí, s výjimkou nejméně rozvinutých zemí, které byly takto označeny OSN: každá země, jež úspěšně dokončí proces přistoupení, oznámí, do které kategorie patří, a to může být zpochybněno. Tato situace založená na prohlášení samotné země je problematická, neboť několik velkých rozvíjejících se ekonomik, které se prohlásily za „rozvojové země“, dostává na základě toho výjimky, ačkoli jejich hospodářský výkon a úspěšné začlenění do mezinárodního obchodu naznačují, že by měly být zařazeny spíše do kategorie „průmyslových zemí“. Proto EHSV navrhuje zahájit úvahy o definici rozvojových zemí pro jednání WTO, která by se mohla zakládat na souboru kritérií, jako je podíl na trhu v globální ekonomice, a (jak doporučil Evropský parlament) na indexech lidského rozvoje (1), a byla v souladu s již existujícími definicemi v jiných mezinárodních organizacích. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Jak zdůraznila Evropská komise ve svém sdělení z roku 2015 (2): „Došlo k zásadnímu posunu v relativní hospodářské síle hlavních obchodních partnerů, který se v systému WTO dosud plně neodrazil. V důsledku této skutečnosti dochází k nárůstu nerovnováhy mezi příspěvky velkých rozvíjejících se zemí do tohoto mnohostranného obchodního systému a výhodami, které jim z něho plynou“ (s. 28). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Mezi lety 2005 a 2015 se však nejméně rozvinutým zemím navzdory tomu, že využívaly všeobecných celních preferencí z průmyslových zemí, nepodařilo dosáhnout v mezinárodním obchodu velkého pokroku: jejich podíl se zvýšil z 0,8 % na 1 % (3). EHSV uznává, že tato stagnace ukazuje, že tyto nejméně rozvinuté země by měly obdržet stejný přístup na trh bez kvót a cel nejen ze strany průmyslových zemí, ale i velkých rozvíjejících se ekonomik. |
| --- | --- |

3.3.4.

4.   Prvky naléhavé reformy zaměřené na překonání současné krize

4.1.   
  Nalezení rychlého řešení, jak přivést Orgán pro řešení sporů zpět na správnou cestu

| 4.1.1. | EHSV podporuje návrhy vypracované Evropskou komisí a Evropským parlamentem, které schvalují prodloužení funkčního období současných soudců na dobu delší než tři roky s cílem připravit v budoucnosti nábor nezávislých profesionálních soudců na plný úvazek, zvýšit počet soudců v Odvolacím orgánu ze sedmi na devět. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV podporuje obě sdělení zaslaná několika členy WTO, a to s ohledem na zasedání Generální rady ve dnech 12. a 13. prosince 2018, v nichž se navrhují změny některých ustanovení souvisejících s chápáním pravidel a postupů, jimiž se řídí řešení sporů: možná výjimka z 90denní lhůty; vyloučení zvláštních ustanovení obecního práva smluvní stranou, navýšení počtu členů Odvolacího orgánu ze sedmi na devět a prodloužení jejich funkčního období. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   
  Častější využívání otevřených vícestranných jednání

| 4.2.1. | Přímým důsledkem uzavření velkého počtu dvoustranných a regionálních dohod (4) je absence mnohostranné dynamiky od roku 2001. EHSV doporučuje, aby byly vícestranné dohody uzavírány v rámci WTO a v každém případě by měly být otevřené a transparentní. Vícestranná jednání mají v porovnání s mnohostrannými jednáními řadu výhod:






  — | jsou založeny na kritickém množství zemí ochotných jednat, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

—

jsou založeny na kritickém množství zemí ochotných jednat,

| — | příslušná jednání jsou kratší, |
| --- | --- |

—

příslušná jednání jsou kratší,

| — | neexistuje nebezpečí zneužití zásady jednomyslnosti, neboť jedna země nebo skupina méně významných zemí nemohou zablokovat dohodu, |
| --- | --- |

—

neexistuje nebezpečí zneužití zásady jednomyslnosti, neboť jedna země nebo skupina méně významných zemí nemohou zablokovat dohodu,

| — | jejich oblast působnosti je často omezena, což znamená, že mohou soustředit dopad závazků partnerů a podporovat investice, obchod a tvorbu pracovních míst. |
| --- | --- |

—

jejich oblast působnosti je často omezena, což znamená, že mohou soustředit dopad závazků partnerů a podporovat investice, obchod a tvorbu pracovních míst.

| 4.2.2. | Toto řešení již bylo použito a přineslo pozitivní výsledky, ačkoli je třeba jej dále zkoumat (ITA I a II, Dohoda o vládních zakázkách). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Otevřené, inkluzivní a transparentní vícestranné dohody by se mohly využívat systematičtěji, přičemž by se současně mělo zajistit začlenění mechanismů umožňujících zemím, jež nejsou jejich signatáři, využít přínosů dohody za určitých podmínek z hlediska závazků a provedení. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | V současnosti se jedná o řadě témat, jako je elektronický obchod, usnadnění investic a mikropodniky a malé a střední podniky, liberalizace environmentálního zboží a služeb a obchod se službami, s cílem uzavřít otevřené vícestranné dohody. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Členové WTO přijali významné kroky k tomu, aby v popředí zájmu diskusí bylo hledisko mikropodniků a malých a středních podniků, a to například prostřednictvím společné otevřené iniciativy na podporu mikropodniků a malých a středních podniků, která byla zahájena v Buenos Aires v roce 2017. Zaměřuje se na financování obchodu a mnohostranné rozvojové banky reagovaly prostřednictvím svých programů na usnadnění financování obchodu. Dohoda o usnadnění obchodu pomůže omezit náklady na obchodování a zmírnit administrativní zátěž pro mikropodniky a malé a střední podniky díky zefektivnění, zjednodušení a standardizování celních postupů. EHSV navrhuje komplexní, inkluzivní, soudržný a účinný mnohostranný přístup, který zohledňuje potřeby veškerých podskupin a zájmů jednotlivých malých a středních podniků. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   
  Aktualizace některých ze stávajících pravidel

4.3.1.   Dohoda o subvencích a vyrovnávacích opatřeních

| 4.3.1.1. | Vzhledem k obrovským programům přímých a nepřímých subvencí pro průmysl v některých členských zemích (například „Made in China 2025“) Výbor podporuje návrhy předložené Evropskou komisí v koncepčním dokumentu ze září 2018, které se projednávají s USA, Japonském a Kanadou: zavést předpoklad, že všechny neoznámené dotace narušují trh, zlepšit oznamovací postup a doplnit nové kategorie dotací, jako jsou dotace poskytované insolventním společnostem nebo společnostem v problémech bez věrohodného plánu restrukturalizace. Větší pozornost by měla být rovněž věnována otázce dvojích cen, kterou používají některé členské státy, např. Rusko, aby získaly konkurenční výhodu, zejména v energeticky náročných odvětvích. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

| 4.3.1.2. | S ohledem na sestupnou tendenci v počtu členských zemí WTO oznamujících své subvence, kdy toto procento pokleslo z 50 % v roce 1995 (128 členských zemí) na současných 38 % (164 členských zemí), je třeba zavést spolehlivější systém sledování oznámení, včetně sankcí (5). |
| --- | --- |

4.3.1.2.

4.3.2.   Nucené transfery technologií

| 4.3.2.1. | EHSV schvaluje návrhy předložené Evropskou komisí, které se týkají zřízení nových mechanismů kontroly různých forem nucených transferů technologií (omezení společných podniků, omezení financování formou majetkové účasti ze strany zahraničních společností, udělování licencí na základě neprůhledných kritérií, udělování licencí s omezeními) a účinnější ochrany obchodních tajemství. Tyto nové mechanismy by měly zahrnovat pouze nucené transfery technologií, a ne transfery technologií obecně, které vytvářejí pozitivní dopad v rozvojových zemích. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

4.3.3.   Podniky ve vlastnictví státu

| 4.3.3.1. | Definici a pravidla týkající se podniků ve vlastnictví státu je třeba aktualizovat a upřesnit tak, aby se vztahovala na celou škálu podniků přímo či nepřímo spojených se státem nebo veřejnými orgány. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

4.3.4.   Projednání nových pravidel pro zvláštní a rozdílné zacházení

| 4.3.4.1. | Evropská komise předložila několik zajímavých možností ve svém koncepčním dokumentu ze září 2018 (odstupňování a výjimky, objektivní kritéria pro udělení zvláštního a rozdílného zacházení rozvojovým zemím, zvažování žádostí o nový pružný přístup v rámci zvláštního a rozdílného zacházení případ od případu), které EHSV podporuje. |
| --- | --- |

4.3.4.1.

4.3.5.   Investice

| 4.3.5.1. | Během Konference ministrů WTO v Buenos Aires podepsalo 45 členů WTO společné prohlášení o usnadnění investic pro obchod, přičemž požadovali zahájení diskuse o vytvoření mnohostranného rámce zajišťujícího transparentnost a předvídatelnost. EHSV konstatuje, že zahraniční investice jsou užitečné, ale mohou rovněž nést riziko. V této souvislosti odkazuje na své stanovisko a doporučuje některá opatření, která mají být přijata k řešení možných nepříznivých dopadů (6). |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | Je zapotřebí větší transparentnost v oblasti přímých zahraničních investic (PZI), neboť některé obrovské toky plynoucí do rozvojových zemí se zdají být neprůhledné. S ohledem na zřízení mnohostranného soudu pro investice by EHSV rád odkázal na své stanovisko zdůrazňující několik základních otázek, které je třeba zohlednit (7). |
| --- | --- |

4.3.5.2.

4.3.6.   Zadávání veřejných zakázek

| 4.3.6.1. | Je třeba dosáhnout pokroku ve třech oblastech:






  — | transparentnost: spolu s uložením sankcí, pokud nebudou plněny povinné požadavky na podávání zpráv, |
| --- | --- | --- |

4.3.6.1.

—

transparentnost: spolu s uložením sankcí, pokud nebudou plněny povinné požadavky na podávání zpráv,

| — | pokrytí: zvýšení počtu zemí, které podepsaly Dohodu o vládních zakázkách, a zadávací řízení, jež spadají do působnosti této dohody. Prioritou je naléhavě vyzvat země, jako jsou Čína, Rusko a Indie, k jejímu podpisu, přičemž jejich závazky se musí vztahovat na vnitrostátní a regionální úroveň a na podniky spojené se státem, |
| --- | --- |

—

pokrytí: zvýšení počtu zemí, které podepsaly Dohodu o vládních zakázkách, a zadávací řízení, jež spadají do působnosti této dohody. Prioritou je naléhavě vyzvat země, jako jsou Čína, Rusko a Indie, k jejímu podpisu, přičemž jejich závazky se musí vztahovat na vnitrostátní a regionální úroveň a na podniky spojené se státem,

| — | a zachování schopnosti, aby zadávací subjekty používaly v zadávacích řízeních environmentální, sociální a pracovní kritéria, jako je např. povinnost dodržovat kolektivní dohody a řídit se jimi (8). |
| --- | --- |

—

a zachování schopnosti, aby zadávací subjekty používaly v zadávacích řízeních environmentální, sociální a pracovní kritéria, jako je např. povinnost dodržovat kolektivní dohody a řídit se jimi (8).

4.3.7.   Elektronický obchod

| 4.3.7.1. | Během Konference ministrů WTO v Buenos Aires konané v prosinci 2017 podpořilo 71 členských zemí, které představují 77 % elektronického obchodu, myšlenku vícestranné iniciativy, která by měla stabilizovat regulační rámec a mobilizovat dovednosti a odborné znalosti v nejvíce zranitelných hospodářstvích. Skupina na vysoké úrovni pro elektronický obchod v roce 2030 následně dne 4. října 2018 předložila zprávu veřejnému fóru WTO. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

| 4.3.7.2. | Evropský hospodářský a sociální výbor se domnívá, že příloha a referenční dokument o telekomunikacích Všeobecné dohody o obchodu službami by měly být východiskem pro poskytnutí souboru jednotných a ambiciózních pravidel pro elektronický obchod, která budou zaměřena na mnohé výzvy ležící před námi. Patří k nim prosazování zásady rovného zacházení s domácími a zahraničními operátory pomocí odstranění překážek rozvoje přeshraničních toků, jako je požadavek na lokální umístění serverů, avšak s významnou nutností zavést výjimku v obecném zájmu (bezpečnost, veřejný pořádek), a zajištění přístupu k digitální platformě pro obchodování za stejných podmínek pro domácí a zahraniční podniky, zajištění integrity údajů, zajištění právní jistoty pro operátory, pokud jde o jejich investice, a podpora investic do telekomunikační infrastruktury s cílem bojovat proti digitální propasti. |
| --- | --- |

4.3.7.2.

| 4.3.7.3. | Evropský hospodářský a sociální výbor však poukazuje na to, že každá iniciativa v oblasti elektronického obchodování musí být plně v souladu s doporučením stanoveným níže a týkajícím se ochrany údajů v mezinárodním obchodu a horizontálních ustanovení pro přeshraniční tok údajů (v obchodních a investičních dohodách EU). |
| --- | --- |

4.3.7.3.

4.4.   
  Ochrana údajů v mezinárodním obchodu

| 4.4.1. | EHSV se domnívá, že vzhledem k velmi rychlému technologickému pokroku a neustálému rozmachu v oblasti infrastruktury informačních a komunikačních technologií je potřebné důkladné dohlížení a sledování ze strany vlád. Ačkoli jsou rozhodnutí o odpovídající ochraně vyhodnocována každé čtyři roky (viz čl. 45 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (9)(obecného nařízení o ochraně údajů)), EHSV doporučuje, aby byly Komise, úřady pro ochranu údajů a vládní orgány třetích zemí v neustálém kontaktu za účelem identifikace nových výzev v oblasti velmi dynamického technologického a ekonomického prostředí (10). |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EHSV se domnívá, že podpora standardů v oblasti ochrany údajů pomocí multilaterálních nástrojů by měla být pro Evropskou komisi prioritou a že toto úsilí by mělo být podpořeno odpovídajícími zdroji, aby bylo možné dosáhnout a priori skutečné ochrany lidských práv a a posteriori účinné právní ochrany v případě újmy (11). Úmluva Rady Evropy č. 108 z roku 1981 a dodatkový protokol k této úmluvě z roku 1999 představují jediný závazný multilaterální nástroj v oblasti ochrany údajů. Je třeba tento nástroj dále rozvíjet a vybídnout další třetí země, aby se k němu připojily. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Mnohostranné snahy v rámci OECD (Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj), G20 a APEC (Asijsko-tichomořské hospodářské spolupráce) by se měly dále rozvíjet s cílem vybudovat skutečně celosvětový multilaterální systém ochrany údajů. Spolupráce se zvláštním zpravodajem OSN pro právo na soukromí by měla být spolehlivá a funkční. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EHSV doufá, že Komise, Rada, vnitrostátní vlády a parlamenty členských států a vláda a Kongres USA uvítají návrhy uvedené v usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2017 o přiměřenosti ochrany poskytované štítem EU-USA na ochranu soukromí. Evropský parlament ve svém usnesení vyjadřuje vážné obavy, z nichž mnoho poukazuje na to, že dohoda a současný právní rámec USA v praxi práva občanů EU nechrání (12). |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EHSV žádá, aby každá budoucí mnohostranná iniciativa v oblasti toků údajů byla plně v souladu s horizontálními ustanoveními EU pro přeshraniční toky údajů a ochranu údajů v dohodách EU o obchodu a investicích, zejména pak s čl. B odst. 2. (13) |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   
  Zemědělství v obchodních jednáních

| 4.5.1. | EU je s kombinovaným dovozem a vývozem v hodnotě 242 miliard EUR v roce 2015 nejpřednějším obchodníkem se zemědělsko-potravinářskými výrobky a přináší prospěch výrobcům a spotřebitelům v EU i mimo ni (14). EHSV se domnívá, že EU musí zvážit dopady nedávných obchodních dohod EU a globálního vývoje obchodu na zemědělství v celé EU (15). Úloha WTO při snižování nejistoty v mezinárodním obchodě bude klíčová pro budoucnost zemědělství. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | K udržení nebo zvýšení stálých, bezpečných a zajištěných dodávek potravin je naprosto nezbytné silné a životaschopné odvětví zemědělství v každé členské zemi WTO. Obchod samozřejmě přispívá k vyrovnání nerovnováhy mezi poptávkou a nabídkou, a tak podporuje účinné využívání zdrojů, rozšiřování tržních příležitostí a zvyšování hospodářského růstu, čímž ve venkovských oblastech vytváří pracovní místa, příjem a prosperitu (16). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Dohoda WTO o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření z roku 1995 se vztahuje na uplatňování pravidel v oblasti bezpečnosti potravin a zdraví zvířat a rostlin. Ustanovení čl. 5 odst. 7 se týká zásady předběžné opatrnosti, která je nyní zakotvena v Lisabonské smlouvě. Jakýkoli pokus tuto situaci změnit jinak než na mnohostranné úrovni by měl hluboký dopad na světový obchodní řád a budoucí důvěryhodnost samotné dohody (17). EHSV však spatřuje význam zásady předběžné opatrnosti zakotvené ve smlouvách EU jako klíčový a vyzývá k její odpovídající ochraně a plnému právnímu uznání na mnohostranné úrovni, a k vysoké úrovni norem bezpečnosti potravin, jakož i norem v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a životního prostředí v zemědělské výrobě. EHSV se znepokojením konstatuje, že se EU nepodařilo úspěšně hájit svá předběžná opatření ve dvou sporech v rámci WTO podle současných pravidel. Vzhledem k významu zásady předběžné opatrnosti by bylo žádoucí, aby EU tuto svou zásadu učinila ofenzivním zájmem ve všech svých obchodních jednáních. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Jak se ukázalo v Nairobi, kde bylo navzdory očekáváním dohodnuto významné ministerské prohlášení, EU má silné postavení k tomu, aby v budoucích jednáních o obchodu se zemědělskými produkty hrála vedoucí roli. Vychází to z vnímání EU jako vedoucí síly při podpoře udržitelnosti i rozvoje (tuto roli hrála v Nairobi) a v důsledku předchozích reforem SZP už EU není považována za primárně defenzivní (18). V každém případě je třeba chránit nejméně rozvinuté země a jejich mimořádnou zranitelnost v zemědělských odvětvích všemi dostupnými nástroji, jako jsou například mechanismy zvláštního a rozdílného zacházení a zvláštní ochranný mechanismus. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | EHSV se v tomto ohledu domnívá, že EU musí uplatňovat strategii mnohem větší soudržnosti mezi SZP a politikou mezinárodního obchodu. |
| --- | --- |

4.5.5.

4.6.   
  Služby

| 4.6.1. | Během Konference ministrů WTO v Buenos Aires požadovalo 34 členů WTO zesílení práce na domácí regulaci (licence, odborná kvalifikace, postupy atd.) s cílem vytvořit jasný a transparentní mnohostranný rámec, protože jednání o mnohostranné dohodě o službách (TISA) byla pozastavena. Občanská společnost a odborové organizace upozornily na mnohé obavy ohledně účinného provádění ochranných opatření v oblasti veřejných služeb. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Snaha vytvořit mnohostranný rámec má mimořádný význam vzhledem k tomu, že EU je s kombinovaným dovozem a vývozem v hodnotě 1 809 miliard EUR v roce 2017 zdaleka největším obchodníkem se službami na světě, což přináší prospěch výrobcům a spotřebitelům v EU i mimo ni (19). Odvětví služeb se podílí více než 75 % na HDP rozvinutých zemí a 50 % rozvojových zemí a služby jsou páteří globálních hodnotových řetězců. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   
  Dopad brexitu

| 4.7.1. | Od konce března 2019 bude Spojené království vystupovat jako samostatná členská země WTO. EHSV doufá, že v této úloze Spojené království podpoří ambiciózní a na budoucnost orientované reformy, k nimž vyzývá EU. Nedávný závazek připojit se k Dohodě o vládních zakázkách je pozitivním krokem. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | EU-27 bude mít úkol přetvořit nabídky na tržní přístup určené obchodním partnerům EU, zejména v odvětví zemědělství, za účelem spravedlivého a vyváženého přerozdělení kvót mezi členskými státy. |
| --- | --- |

4.7.2.

5.   Zahájení diskuse o důležité, avšak systémové reformě WTO

5.1.   
  Navržení nového systému správy pro nový svět

| 5.1.1. | Měla by být přezkoumána vnitřní organizace WTO stanovená v roce 1994, aby se mohla přizpůsobit hlavním prvkům vývoje:






  — | rychlé zvýšení počtu členů, které v případě, že nebude změněn princip konsenzu, zablokuje rozhodování, |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

—

rychlé zvýšení počtu členů, které v případě, že nebude změněn princip konsenzu, zablokuje rozhodování,

| — | velké změny ve struktuře mezinárodního obchodu, |
| --- | --- |

—

velké změny ve struktuře mezinárodního obchodu,

| — | přijetí ambiciózních cílů v oblasti udržitelného rozvoje (cíle udržitelného rozvoje OSN) a boj proti změně klimatu (Pařížská dohoda) |
| --- | --- |

—

přijetí ambiciózních cílů v oblasti udržitelného rozvoje (cíle udržitelného rozvoje OSN) a boj proti změně klimatu (Pařížská dohoda)

| — | zkušenosti EU se začleněním kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji do všech nedávno sjednaných dohod EU o volném obchodu. |
| --- | --- |

—

zkušenosti EU se začleněním kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji do všech nedávno sjednaných dohod EU o volném obchodu.

5.1.2.   Nalezení kreativního řešení s cílem ukončit systematickou potřebu jednomyslnosti

| 5.1.2.1. | Rozhodovací proces WTO, který je dědictvím Všeobecné dohody o clech a obchodu, je de facto konsenzem, jinými slovy jde o jednomyslnost 164 členů. „Kladná“ jednomyslnost je požadována k přijetí rozhodnutí Generální rady a ministerských prohlášení. Pokud jde o řešení sporů, „záporná“ jednomyslnost je požadována k zamítnutí konečné zprávy skupiny odborníků. Toto pravidlo zjevně umožňuje, aby země jednající sama nebo, jak je tomu ve většině případů, koalice členských zemí zformovaná okolo společných cílů (G3, G20) vetovala závěry jednání. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

| 5.1.2.2. | Většina mezinárodních organizací přijala rozhodovací mechanismy, které umožňují debatu a zabraňují ochromení situace, například váhy hlasům na základě objektivních kritérií (MMF) nebo zavedení hlasování kvalifikovanou většinou (Evropská unie). EHSV navrhuje zahájit reflexi o možných nových pravidlech rozhodování kvalifikovanou většinou, a to na základě dvojího kritéria zohledňujícího tržní podíl v rámci světového hospodářství a složený ukazatel vývoje. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

| 5.1.2.3. | EHSV se domnívá, že mnoho témat, která vyžadují jednomyslnost, by mělo být omezeno, aby se zabránilo používání jednomyslnosti v případě běžného fungování WTO. Tyto běžné operace zahrnují dohody o programu jednání schůzí výboru, návrhy na diskusi o tématu souvisejícím s obchodní politikou, nebo návrhy na pozvání nezávislých odborníků, aby poskytli vstupy na téma, které je přímo relevantní pro provádění dohody WTO (20). |
| --- | --- |

5.1.2.3.

5.1.3.   Zefektivnění organizace za účelem zvýšení účinnosti

| 5.1.3.1. | WTO má složitou organizační strukturu (21). Její zastřešující struktura zahrnuje Generální radu složenou ze zástupců členských zemí a pověřenou schvalováním postojů tří specializovaných orgánů: Rady pro obchod zbožím, Rady pro obchod službami a Rady pro obchodní aspekty práv k duševnímu vlastnictví. Tyto tematické rady jsou doplněny dalšími orgány pověřenými řízením stávajících vícestranných dohod a tvorbou nových vícestranných iniciativ. Konference ministrů na politické úrovni, která se schází alespoň jednou za dva roky a skládá se z ministrů obchodu členských zemí, funguje na základě jednomyslné shody ohledně usnesení vypracovaných jinými orgány. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

| 5.1.3.2. | Několik výborů zřízených pro konkrétní příležitost, která již není relevantní, například pracovní skupina pro otázky Singapuru, je navrženo jako dočasný subjekt. Počet výborů by měl být snížen na základě počtu konaných schůzí a dosažených výsledků, aby byly zdroje přiděleny na témata považovaná členy za prioritní. Je třeba vytvořit kulturu hodnocení. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

5.1.4.   Posílení úlohy sekretariátu přidělením dodatečných zdrojů

| 5.1.4.1. | Aby se zajistilo, že WTO účinněji připraví ministerská rozhodnutí a zahájí nové vícestranné iniciativy, měla by se podpořit úloha sekretariátu tím, že mu bude svěřeno právo podnětu, pokud jde o navržení nových témat k jednání, změn souboru pravidel a navržení kompromisů ohledně projednávaných témat. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

5.1.5.   Opomenutí pravidla jednoho závazku

| 5.1.5.1. | Na Konferenci ministrů konané na Bali WTO upustila od přístupu jednoho závazku, podle nějž „nic není uzavřeno, dokud vše není uzavřeno“. Tento nový a flexibilnější přístup umožnil přijetí mnohostranné dohody o usnadnění obchodu, která vstoupila v platnost dne 22. února 2017, když více než dvě třetiny členů WTO (tj. 110) předložily svůj nástroj ratifikace. Cílem této dohody je usnadnit a urychlit mezinárodní obchod se zbožím díky účinnějším a pohotovějším postupům v oblastech, jako je propuštění a proclení zboží (22). |
| --- | --- |

5.1.5.1.

5.1.6.   Budování pevnějších spojení s občanskou společností

| 5.1.6.1. | Evropská unie má značné zkušenosti s konzultacemi a zapojováním občanské společnosti do obchodní politiky. Závazky v oblasti pracovního práva a životního prostředí přispívající k udržitelnému rozvoji smluvních stran jsou stanoveny v kapitolách o obchodu a udržitelném rozvoji ve všech nedávno sjednaných dohodách EU o volném obchodu, obvykle pak stanoví monitorovací mechanismy občanské společnosti, tzv. interní poradní skupiny, v EU a v partnerské zemi či zemích. EHSV by rád navrhl, aby byly tyto zkušenosti s aktivní účastí občanské společnosti propagovány mezi dalšími členy WTO s cílem předložit návrhy nejvhodnějších mechanismů, které by bylo možné zavést na mnohostranné úrovni. |
| --- | --- |

5.1.6.1.

| 5.1.6.2. | EHSV navrhuje, aby veřejné fórum WTO fungovalo formou vyváženého a reprezentativního shromáždění sociálních a hospodářských zástupců z různých odvětví a zájmů jako možná platforma pro zapojení občanské společnosti, která by mohla vydávat doporučení v rámci postupů ve WTO. Rovněž by se mohlo vzít v úvahu, jakým způsobem byla OECD schopna strukturovat konzultace s širokou škálou zúčastněných stran. |
| --- | --- |

5.1.6.2.

| 5.1.6.3. | Jak dvoustranně navrhl EHSV (23), do každé mnohostranné a vícestranné dohody by mohla být zahrnuta zvláštní doložka týkající se monitorování „požadující, aby obě strany všech monitorovacích mechanismů občanské společnosti spolupracovaly na prosazování cílů udržitelného rozvoje a monitorovaly účinky této činnosti“. |
| --- | --- |

5.1.6.3.

5.2.   
  Zavádění soudržnosti mezi mnohostranným systémem obchodování a mezinárodními sociálními a pracovními normami

| 5.2.1. | OECD a EU se otázkou globálních hodnotových řetězců začaly zabývat v roce 2010, přičemž se snažily porozumět tomu, jak fungují, a navrhnout řešení s cílem napravit zaznamenané špatné fungování týkající se životního prostředí a základních lidských práv. Byly vypracovány podrobné monografie pro různé subjekty, připraveny praktické příručky a určeny zvláštní otázky týkající se sociální odpovědnosti podniků (dětská práce, svoboda sdružování a kolektivní vyjednávání, důstojná životní úroveň, ztráta biologické rozmanitosti a nekalé cenové praktiky). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Prohlášení MOP o důstojné práci v globálních hodnotových řetězcích z roku 2016 odhalilo několik směrů pro opatření: prosazování mezinárodních pracovních norem, odstranění nedostatků správy věcí veřejných, podpora inkluzivního a účinného sociálního dialogu, posílení systémů správy služeb zaměstnanosti, zlepšení znalosti a rozšíření statistik. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | EHSV vyjadřuje politování nad tím, že působnost stávajícího čl. XX písm. e) je omezena na nucenou práci, a navrhuje budoucí rozšíření o základní pracovní normy (dětská práva, nucená práce atd.). EHSV rovněž navrhuje, aby zkušenosti EU v oblasti začleňování ochrany pracovních a environmentálních norem do její obchodní politiky posloužily jako inspirace pro WTO a aby WTO odkázala například v preambuli na osm úmluv MOP, Pařížskou dohodu a cíle udržitelného rozvoje. Ti členové WTO, kteří plně nedodržují normy, by měli ratifikovat chybějící úmluvy MOP, anebo alespoň prokázat odpovídající úroveň ochrany, a využít za tím účelem zdrojů na budování kapacit. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | MOP a WTO v současnosti spolupracují na technické úrovni a připravují společné studie. V roce 2007 studie s názvem Obchod a pracovní příležitosti. Politická výzva ukázala, že za zvyšování nerovností byly odpovědné spíše technologie než obchod. V roce 2017 jiná společná studie „Investing in skills for inclusive trade“ (Investice do dovedností v zájmu inkluzivního obchodu) ukázala, že podpora základních dovedností a technických a řídicích dovedností pomohla zemím těžit z výhod obchodu. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | WTO vytvořila databázi týkající se globálních hodnotových řetězců a vypracovala vědecké studie (například Trade patterns and global value chains in South-East Asia (Obchodní systémy a globální hodnotové řetězce v jihovýchodní Asii)), které poskytují údaje o jejich struktuře a pracovních metodách, jež je třeba použít k navržení nových mnohostranných pokynů inspirovaných pokyny OECD, aby se zajistilo udržitelné řízení globálních hodnotových řetězců. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | EHSV podporuje vytvoření nové pracovní skupiny zabývající se obchodem a důstojnou prací v rámci WTO, která bude mít dvojí cíl, a to v souladu s prací v rámci OSN na vytvoření mezinárodního právně závazného nástroje pro regulaci činností nadnárodních korporací a dalších podniků a budování na základě mnohostranných iniciativ (24). Na jedné straně bude usilovat o podporu osvědčených postupů, pokud jde o to, jak lze dosáhnout odpovědnosti za dodržování lidských práv a jejich ochranu s ohledem na složitost problematiky odpovědného chování podniku v globálních hodnotových řetězcích (lineárních nebo složitých, dlouhých nebo krátkých) (25). Na straně druhé se bude snažit o zvýšení povědomí v rozvojových zemích, pokud jde o odpovědné chování podniků, tím, že se zaměří na to, aby konkrétní opatření obstála tváří v tvář současným a budoucím sociálním, environmentálním a správním výzvám, a tím, že prozkoumá způsoby, jak napravit případný nepříznivý dopad. Systém přezkumů obchodní politiky WTO by měl systematicky zahrnovat přezkum provádění základních pracovních norem MOP ze strany jednotlivých zemí. |
| --- | --- |

5.2.6.

5.3.   
  Zajištění, aby mezinárodní obchod přispíval k boji proti změně klimatu

| 5.3.1. | Přizpůsobení pravidel WTO potřebě bojovat proti změně klimatu je jednou z hlavních priorit reformy WTO a jeho cílem je zajistit, aby mezinárodní obchod s průmyslovým a zemědělským zbožím vstoupil do kladnějšího cyklu. EHSV povzbuzuje podniky, které investují do udržitelnější výroby, a je přesvědčen, že je třeba zabránit nekalé hospodářské soutěži. Tohoto úsilí je mimořádně zapotřebí, pokud jde o investice, které jsou zásadní pro dosažení cílů udržitelného rozvoje: podle odhadů Konference OSN o obchodu a rozvoji je zapotřebí roční rozpočet ve výši 2 500 miliard USD, přičemž WTO má hrát úlohu při podpoře těchto odpovědných investic do dopravy, vody a energetické infrastruktury. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Mohlo by se vzít v úvahu několik opatření:







  — | rozšíření výjimek z článku XX Všeobecné dohody o clech a obchodu, který uděluje členům WTO nezávislost (s určitými omezeními), pokud jde o stanovení jejich vlastních environmentálních cílů (boj proti kouření, ochrana delfínů, azbest atd.) s cílem pokrýt vnitrostátní opatření přijatá na podporu boje proti emisím skleníkových plynů. To by například umožnilo určité členské zemi vytvořit mechanismus započítání emisí uhlíku na svých hranicích s cílem zabezpečit čisté ovzduší (čl. XX písm. g)), |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

—

rozšíření výjimek z článku XX Všeobecné dohody o clech a obchodu, který uděluje členům WTO nezávislost (s určitými omezeními), pokud jde o stanovení jejich vlastních environmentálních cílů (boj proti kouření, ochrana delfínů, azbest atd.) s cílem pokrýt vnitrostátní opatření přijatá na podporu boje proti emisím skleníkových plynů. To by například umožnilo určité členské zemi vytvořit mechanismus započítání emisí uhlíku na svých hranicích s cílem zabezpečit čisté ovzduší (čl. XX písm. g)),

| — | vytvořit mezinárodní metodu pro měření a modelování nových emisí skleníkových plynů spojenou s rozvojem obchodních toků, například mezi dvěma zeměmi nebo dvěma regiony, které podepsaly dohodu o volném obchodu, |
| --- | --- |

—

vytvořit mezinárodní metodu pro měření a modelování nových emisí skleníkových plynů spojenou s rozvojem obchodních toků, například mezi dvěma zeměmi nebo dvěma regiony, které podepsaly dohodu o volném obchodu,

| — | společné diskuzní skupiny zřízené WTO a sekretariátem UNFCCC (Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu), který zaznamenává veškeré příspěvky každé jednotlivé země, by mohly vypracovat návrhy, jak tyto dodatečné emise kompenzovat (zalesňování, opětovné zalesňování, zachycování CO2, investice do čistých technologií). Plánované pětileté přezkumy v roce 2023 by rovněž mohly přispět ke „sladění finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu“ (26), |
| --- | --- |

—

společné diskuzní skupiny zřízené WTO a sekretariátem UNFCCC (Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu), který zaznamenává veškeré příspěvky každé jednotlivé země, by mohly vypracovat návrhy, jak tyto dodatečné emise kompenzovat (zalesňování, opětovné zalesňování, zachycování CO2, investice do čistých technologií). Plánované pětileté přezkumy v roce 2023 by rovněž mohly přispět ke „sladění finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu“ (26),

| — | opětovné zahájení jednání o vícestranné dohodě o liberalizaci environmentálního zboží a služeb, která by podpořila pohyb zboží a služeb s pozitivním dopadem na životní prostředí (energie, voda, odpad atd.). |
| --- | --- |

—

opětovné zahájení jednání o vícestranné dohodě o liberalizaci environmentálního zboží a služeb, která by podpořila pohyb zboží a služeb s pozitivním dopadem na životní prostředí (energie, voda, odpad atd.).

5.4.   
  Začlenění cílů udržitelného rozvoje do mnohostranné agendy

| 5.4.1. | Pravidla WTO ve své podstatě přispívají k dosažení některých z cílů udržitelného rozvoje, konkrétně podporovat univerzální, standardizovaný, otevřený, nediskriminační a spravedlivý multilaterální obchodní systém pod dohledem WTO (cíl 17.10) a vymýtit hlad, dosáhnout potravinové bezpečnosti a zlepšení výživy a prosazovat udržitelné zemědělství (cíl 2). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Práce v tomto směru začala ministerským prohlášením z Nairobi, které se zavázalo zrušit vývozní dotace na zemědělské produkty, a ministerským prohlášením z Buenos Aires, jež se zabývalo nejškodlivějšími dotacemi na rybolov. Bylo by však rozhodně možné tvrdit, že ostatní cíle udržitelného rozvoje, jako je cíl č. 8 (podporovat trvalý, inkluzivní a udržitelný hospodářský růst, plnou a produktivní zaměstnanost a důstojnou práci pro všechny), č. 14 (chránit a udržitelně využívat oceány, moře a mořské zdroje) a č. 17 (oživit globální partnerství pro udržitelný rozvoj a posílit prostředky pro jeho uplatňování), si zasluhují, aby je WTO zohlednila ve svých činnostech. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | To by znamenalo, že všechny vícestranné a mnohostranné dohody uzavřené pod záštitou WTO by měly přispět k dosažení těchto cílů a že nedodržení souladu by případně mohlo vést k použití mechanismu řešení sporů. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Závěry šestého celkového hodnocení pomoci na podporu obchodu, které se konalo v červenci 2017 v Ženevě, by měly být uvedeny v život s cílem pomoci rozvojovým zemím těžit z elektronického obchodování a digitálních příležitostí a za účelem povzbuzení investic do fyzické a digitální infrastruktury. |
| --- | --- |

5.4.4.

V Bruselu dne 23. ledna 2019.

Předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Usnesení Evropského parlamentu o Světové obchodní organizaci: další postup, bod 9, 29. listopadu 2018 (2018/2084(INI)).

1

Světové obchodní organizaci: další postup

(2)  Obchod pro všechny – Cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice.

2

(3)  Share of LDCs in world trade (source: World Trade Statistical Review 2016, WTO, p 59)

3

(4)  Regional agreements notified to the WTO (source: www.wto.org)

4

(5)  Improving disciplines on subsidies notification (Zlepšení pravidel při oznamování subvencí), TN/RL/GEN/188, WTO, 2017.

5

(6)  Viz stanovisko EHSV k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic do Evropské unie [COM (2017) 487 final – 2017/0224 (COD)], zpravodaj: Christian BÄUMLER DE-II), spoluzpravodaj: Gintaras MORKIS (LT-I), Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 94.

6

(7)  Stanovisko EHSV k tématu Úmluva o zřízení mnohostranného soudu pro urovnávání sporů z investic, zpravodaj: Philippe de BUCK (BE-I), spoluzpravodajka: Tanja BUZEK (DE-II) (dosud nepublikováno v Úř. věst.).

7

Úmluva o zřízení mnohostranného soudu pro urovnávání sporů z investic

(8)  Společný nástroj k výkladu Komplexní hospodářské a obchodní dohody (CETA) mezi Kanadou a Evropskou unií a jejími členskými státy (http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/cs/pdf).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

9

(10)  Stanovisko EHSV k tématu Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě, zpravodaj: Christian Pirvulescu (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 209).

10

Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě

(11)  Stanovisko EHSV k tématu Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě, zpravodaj: Christian Pirvulescu (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 209).

11

Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě

(12)  Stanovisko EHSV k tématu Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě, zpravodaj: Christian Pirvulescu (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 209).

12

Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě

(13)  „Obě smluvní strany mohou přijmout a zachovat ochranná opatření, která považují za nezbytná, s cílem zajistit ochranu osobních údajů a soukromí, mimo jiné i prostřednictvím přijetí a uplatnění pravidel pro přeshraniční přenos osobních údajů. Žádné ustanovení této dohody neovlivní ochranu osobních údajů a soukromí, kterou nabízí příslušná ochranná opatření smluvních stran.“ http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156884.pdf.

13

(14)  https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/graphs/eu-agrifood-trade.pdf.

14

(15)  Stanovisko EHSV k tématu Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi, zpravodaj: Jonathan Peel (Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 20).

15

Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi

(16)  Stanovisko EHSV k tématu Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi, zpravodaj: Jonathan Peel (Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 20).

16

Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi

(17)  Stanovisko EHSV k tématu Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi, zpravodaj: Jonathan Peel (Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 20).

17

Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi

(18)  Stanovisko EHSV k tématu Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi, zpravodaj: Jonathan Peel (Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 20).

18

Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi

(19)  https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/wts2018_e/wts2018_e.pdf.

19

(20)  Stručné informace o politice Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization - Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance (Revitalizace mnohostranné správy v rámci Světové obchodní organizace – zpráva expertů na vysoké úrovni o budoucnosti světové správy obchodu), Bertelsmann Stiftung, 2018.

20

Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization - Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance (Revitalizace mnohostranné správy v rámci Světové obchodní organizace – zpráva expertů na vysoké úrovni o budoucnosti světové správy obchodu)

(21)  Structure of the WTO (source: Revitalising Multilateral Governance at the World Trade Organization, Bertelsmann Stiftung, p. 54)

21

(22)  Les trois réformes de l’OMC (Tři reformy WTO), Zaki Laïdi, Libération, 2003.

22

Les trois réformes de l’OMC

(23)  Stanovisko EHSV k tématu Klíčová úloha obchodu a investic při plnění a provádění cílů udržitelného rozvoje, zpravodaj: Jonathan PEEL (UK-I), spoluzpravodaj: Christophe Quarez (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 27, bod 1.8.

23

Klíčová úloha obchodu a investic při plnění a provádění cílů udržitelného rozvoje

(24)  Např. zákon o povinnosti podniků v oblasti obezřetnosti ve Francii.

24

(25)  Stanovisko EHSV k tématu Důstojná práce v rámci globálních dodavatelských řetězců, zpravodajka: Emmanuelle Butaud-Stubbs (Úř. věst. C 303, 19.8.2016).

25

Důstojná práce v rámci globálních dodavatelských řetězců

(26)  Článek 2 Pařížské dohody (UNFCCC).

26

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/28

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Úloha domácích poradních skupin při monitorování provádění dohod o volném obchodu

(průzkumné stanovisko na žádost Evropského parlamentu)

(2019/C 159/04)

Zpravodaj: Alberto MAZZOLA

| Konzultace | Evropský parlament, 11. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato ve specializované sekci | 15. 1. 2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 23. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 152/0/2 |

Konzultace

Evropský parlament, 11. 9. 2018

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Vnější vztahy

Přijato ve specializované sekci

15. 1. 2019

Přijato na plenárním zasedání

23. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

152/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV uznává, že obchod přispívá k hospodářskému rozvoji v širším smyslu, a v tomto ohledu podporuje navýšení počtu platných obchodních dohod EU. Dohody o volném obchodu jsou nicméně také předmětem intenzivní debaty o jejich přínosech pro sociální rozvoj a ochranu životního prostředí, výhodách a nevýhodách a o tom, jak jsou rozdělovány mezi jednotlivé země a různé zúčastněné subjekty. EHSV by tento aspekt chtěl zdůraznit. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EU v současné době čelí zvýšené poptávce po konstruktivním dialogu s občanskou společností o obchodu. Jedním z hlavních úspěchů zapojení zúčastněných subjektů prostřednictvím domácích poradních skupin je posílení procesů občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV se domnívá, že je naprosto nezbytné zapojit občanskou společnost do všech druhů dohod. Je tomu tak na jednu stranu z toho důvodu, že se tím zajistí potřebné monitorování a bude možné předkládat návrhy a poukazovat na legitimní problémy, které mají dopad na všechny složky společnosti. Na druhou stranu se jedná o zásadní prvek pro uskutečnění strategických cílů, které jsou v těchto dohodách v současnosti obsaženy a jež nelze realizovat pouze na základě vztahů mezi institucemi a vládami.
  EHSV se domnívá, že toto zapojení do všech druhů dohod musí probíhat prostřednictvím jednoho společného subjektu pro účast občanské společnosti, v němž budou zastoupeny obě strany dané dohody.
  EHSV je toho názoru, že domácí poradní skupiny by při monitorování a hodnocení dohod EU měly hrát poradní, konzultační, institucionalizovanou, reprezentativní, odpovědnou a nezávislou úlohu, měly by být oprávněny zabývat se veškerými ustanoveními dohody a měly by v nich být vyváženým způsobem zastoupeny všechny tři sektory. Všechna tato kritéria mají podstatný význam pro posílení postavení občanské společnosti, pro její zviditelnění a její schopnost vypracovávat strukturované návrhy, které budou moci skutečně ovlivnit proces rozhodování. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV se domnívá, že toto zapojení do všech druhů dohod musí probíhat prostřednictvím jednoho společného subjektu pro účast občanské společnosti, v němž budou zastoupeny obě strany dané dohody.

EHSV je toho názoru, že domácí poradní skupiny by při monitorování a hodnocení dohod EU měly hrát poradní, konzultační, institucionalizovanou, reprezentativní, odpovědnou a nezávislou úlohu, měly by být oprávněny zabývat se veškerými ustanoveními dohody a měly by v nich být vyváženým způsobem zastoupeny všechny tři sektory. Všechna tato kritéria mají podstatný význam pro posílení postavení občanské společnosti, pro její zviditelnění a její schopnost vypracovávat strukturované návrhy, které budou moci skutečně ovlivnit proces rozhodování.

| 1.4. | Domácí poradní skupiny by měly mj. klást zvláštní důraz na dodržování základních pracovních norem a základních úmluv MOP i mnohostranných environmentálních dohod jednotlivými stranami. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV připomíná své doporučení, aby byly domácí poradní skupiny pověřeny sledováním dopadů všech částí obchodních dohod na lidská, pracovní a environmentální práva a aby do oblasti jejich působnosti spadaly zájmy spotřebitelů (1). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV očekává, že rozšíření rozsahu monitorování domácími poradními skupinami na celou dohodu a na všechny aspekty dohody, čili nejen na aspekty související s udržitelným rozvojem, jimž je ovšem nadále nutné věnovat zvláštní pozornost, by mohlo doplnit úsilí Evropské komise o podporu lepšího provádění budoucích dohod EU o volném obchodu, a toto rozšíření podporuje. Předpokládá se, že domácí poradní skupiny mají kladný dopad na zvyšování povědomí v širších kruzích občanské společnosti o přínosech volného, udržitelného a inkluzivního obchodu založeného na pravidlech a současně se zabývají nedostatky. Dále mohou poskytovat faktické informace a napomáhat k uplatňování objektivního přístupu k obchodním dohodám. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Díky rozšíření oblasti působnosti na všechny aspekty dohody budou partnerské země s největší pravděpodobností snáze akceptovat monitorování občanskou společností a urychlí se zřizování domácích poradních skupin. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Je obzvláště důležité zapojit třetí země na základě vzájemného respektu a porozumění. Podle EHSV jsou společné schůze domácích poradních skupin s partnerskou zemí mimořádně důležité. EHSV žádá, aby u všech budoucích relevantních dohod byly zřízeny společné domácí poradní skupiny (což je společný subjekt občanské společnosti s partnerskými zeměmi), nikoli jen samostatné domácí poradní skupiny pro každou smluvní stranu (2). Pokud již existuje jiný mechanismus pro vyjádření názoru občanské společnosti, bylo by nanejvýš žádoucí jej zachovat, neboť vybudovat důvěru a vhodné pracovní podmínky trvá roky. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV se domnívá, že domácí poradní skupiny jsou důležité také z důvodu svého složení a zejména reprezentativnosti a schopností svých členů, což je – stejně jako v jiných úspěšných případech – třeba zajistit vylepšením mechanismu jejich výběru po konzultaci s EHSV. V těchto skupinách je třeba zaručit vyvážené zastoupení zájmů občanské společnosti, stejně jako příslušné odborné znalosti. Domácí poradní skupiny by měly mít možnost zapojit a konzultovat externí zúčastněné subjekty. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV doporučuje, aby se domácí poradní skupiny scházely alespoň dvakrát ročně na úrovni EU a aby se dvakrát ročně konalo oficiální setkání mezi domácími poradními skupinami v institucionální formě, mimo jiné také prostřednictvím videokonferencí, přičemž by však alespoň jednou ročně mělo docházet k osobnímu setkání. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV doporučuje, aby se každý rok konala v Bruselu konference všech členů domácích poradních skupin na úrovni EU, jež by umožnila sdílet zkušenosti příslušných domácích poradních skupin. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Domácí poradní skupiny by rovněž měly mít možnost zorganizovat každý rok slyšení. Spolupráce s vnitrostátními institucionálními subjekty zastupujícími občanskou společnost, vnitrostátními protějšky EHSV, by byla přínosem, jelikož by umožnila rozšířit dialog mimo Brusel a oslovit širší publikum než v současné době, kdy jsou zvýhodněny organizace se sídlem v Bruselu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Zřízení více orgánů v rámci jedné dohody působí zmatek u obchodních partnerů EU (3) a představuje zátěž jak pro třetí země, tak pro EHSV. EHSV vyzývá EU, aby společné konzultační mechanismy měly na starosti všechny pilíře budoucích dohod o přidružení počínaje nově vyjednanými dohodami s Chile a Mexikem, a později s Mercosurem. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Měl by být zřízen mechanismus pro podávání zpráv, který by organizacím občanské společnosti podílejícím se na budoucích domácích poradních skupinách umožnil informovat o problémech při provádění nebo předkládat návrhy na zlepšení. EHSV dále doporučuje, aby byl předseda domácí poradní skupiny oprávněn prezentovat postoje své skupiny Výboru pro obchod a Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj, které by měly být povinny reagovat v přiměřené lhůtě na otázky a na doporučení domácích poradních skupin. EHSV vítá snahu Evropské komise zavést mechanismus vyřizování stížností pro budoucí provádění kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji, který bude strukturovaný a transparentní a bude mít pevně stanovené lhůty. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Než vzniknou subjekty občanské společnosti, bude EHSV velmi usilovat o to, aby byly v dostatečném předstihu před vstupem dohody v platnost zřízeny domácí poradní skupiny/poradní výbory. Úsilí EHSV by mělo být uznáno a podporováno Evropským parlamentem a Radou, zejména vzhledem k jejich rozpočtovým pravomocem, a také Komisí. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | V zájmu zajištění viditelnosti domácích poradních skupin EHSV doporučuje, aby byla vypracována komunikační strategie, jež bude mj. zahrnovat používání internetových stránek, IT platformy pro výměnu a sociálních sítí. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Měla by být poskytnuta finanční podpora na provádění budoucích dohod, zejména ze strany vlád partnerských zemí. EHSV se domnívá, že ve znění dohod by měla být výslovně stanovena povinnost náležitého financování a politického a logistického podporování zamýšlených subjektů občanské společnosti, a to i vládami partnerských zemí. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV považuje své zapojení za nesmírně přínosné, a proto by chtěl i nadále zůstat zastoupen ve všech domácích poradních skupinách. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Díky svým pravidlům a způsobu fungování a díky svým členům zajišťuje EHSV strukturované a organizované fungování domácích poradních skupin, přispívá k určování protějšků v partnerských zemích, formulování programu, vedení schůzí, informování orgánů EU a občanské společnosti a zajištění odpovědnosti. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Očekává se, že náklady EHSV na přítomnost v domácích pracovních skupinách se v příštích třech letech zdvojnásobí a v případě pokrytí v současnosti vyjednávaných dohod o volném obchodu ztrojnásobí. Domácí poradní skupiny budou proto pro EHSV představovat výzvu z hlediska finančních a lidských zdrojů. EHSV žádá rozpočtové orgány, aby vyčlenily dodatečné prostředky na to, aby bylo možné pokrýt běžné výdaje, jimiž má být podle Komise podporována plánovaná činnost domácích poradních skupin z hlediska kvantity a kvality. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EHSV navrhuje, aby byla pro účely zřízení domácí poradní skupiny a stanovení počtu členů zvážena tato kritéria: celkový roční objem zahraničního obchodu EU, investice EU do partnerské země (partnerských zemí), význam dohody z geopolitického a strategického hlediska a související aspekty udržitelnosti. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Na straně EU informují domácí poradní skupiny v zásadě Evropskou komisi a v budoucnosti bylo by důležité, aby také mohly informovat Parlament a Radu. EHSV doporučuje, aby mezi domácími poradními skupinami EU, Komisí, ESVČ, Evropským parlamentem a členskými státy EU probíhal pravidelný a strukturovaný dialog. Pokud jde o Evropský parlament, mohl by být zaveden mechanismus pro strukturované a pravidelné konzultace. |
| --- | --- |

1.22.

2.   Základní informace

| 2.1. | Předseda Evropského parlamentu se v souladu s čl. 304 prvním pododstavcem druhou větou Smlouvy o fungování Evropské unie obrátil na EHSV ohledně vypracování stanoviska k fungování domácích poradních skupin (4), přičemž upozornil, že „existuje několik aspektů, které musí být podrobněji analyzovány a prodiskutovány, jako jsou nezbytné zdroje, které domácím poradním skupinám umožní účinně plnit své úkoly, způsoby řešení organizačních a logistických problémů, s nimiž se subjekty občanské společnosti v současnosti potýkají, způsoby, jak zlepšit interakci mezi domácími poradními skupinami a výbory pro obchod a udržitelný rozvoj, jakož i další aspekty, které by umožnily zlepšit současný stav“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Domácí poradní skupiny představují jeden z klíčových úspěchů začlenění kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji do dohod EU o volném obchodu. Jejich zřizování se neopírá pouze o obchodní politiku EU, ale obecněji o silnou politickou vůli EU zohledňovat udržitelný rozvoj ve všech svých politikách a strategiích po vydání prohlášení Rio+20 z roku 2012. Strategie „Obchod pro všechny“, kterou přijala Evropská komise v roce 2015, byla dále zaměřena na posílení transparentnosti a inkluzivnosti obchodní politiky EU, mimo jiné pomocí prohloubeného dialogu s občanskou společností. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dne 26. února 2018 předložila Evropská komise neoficiální dokument (5), v němž „navrhuje soubor 15 konkrétních a uskutečnitelných kroků s cílem vylepšit kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji“a kromě jiného navrhuje, aby se „v případě budoucích dohod o volném obchodu rozšířil rozsah poradenských kompetencí domácích poradních skupin na provádění celé dohody“. V neoficiálním dokumentu se uvádí, že „tento přístup bude nejprve uplatněn u dohody o volném obchodu mezi EU a Mexikem a EU a Mercosurem a poté se stane součástí standardního vyjednávacího přístupu Komise“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dohody mezi EU a Mexikem a EU a Mercosurem jsou dohodami o přidružení, a zahrnují tudíž politický pilíř a pilíř o spolupráci, které vyjednala ESVČ. EU navrhla „vnořený“přístup, kdy se domácí poradní skupiny a fóra občanské společnosti nachází na úrovni celkové dohody o přidružení i na úrovni části týkající se obchodu. Naproti tomu samostatné dohody o volném obchodu, např. s Indonésií, Austrálií nebo Novým Zélandem, by měly jednodušší přístup, který by pokrýval celou dohodu. V rámci výměny názorů s Komisí bylo zdůrazněno, že formulování ustanovení týkajících se občanské společnosti bude mít otevřený charakter, přičemž občanská společnost bude moci poskytovat informace ohledně jakýchkoli oblastí zájmu včetně těch, které nesouvisejí s udržitelným rozvojem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV již přijal několik stanovisek (6) týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje, v nichž vyzval k posílení mechanismu monitorování těchto aspektů a formuloval doporučení pro zajištění lepšího fungování domácích poradních skupin. Ve svém stanovisku Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu vyzval EHSV konkrétně k tomu, aby byly domácí poradní skupiny pověřeny sledováním dopadů všech částí obchodních dohod na lidská, pracovní a environmentální práva a aby byly do oblasti jejich působnosti zahrnuty zájmy spotřebitelů i sociální a hospodářský dopad. Dále oceňuje, že zpráva o provádění dohod o volném obchodu bude nyní zveřejňována každý rok. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dohoda o hospodářském partnerství mezi státy Carifora a EU a dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou, které vstoupily v platnost v letech 2014 a 2011, byly prvními dohodami, v jejichž rámci byly zřízeny poradní orgány občanské společnosti, které mají monitorovat provádění kapitoly dohody věnované obchodu a udržitelnému rozvoji. Veškeré dohody EU, které byly uzavřeny poté, včetně dohod se Střední Amerikou, Kolumbií, Peru a Ekvádorem, Gruzií, Moldavskem, Ukrajinou a Kanadou, tento přístup převzaly. V současné době funguje osm domácích poradních skupin, ve kterých působí 27 členů EHSV, dalších pět by mělo být zřízeno do roku 2021 a v budoucnu by mohly vzniknout další. Podmínkou ovšem je, aby byla dokončena již zahájená jednání o nových dohodách o volném obchodu, např. s Austrálií a Novým Zélandem, nebo aby byly přezkoumány stávající dohody. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Domácí poradní skupiny musí v rámci stávajících dohod umožňovat vyvážené zastoupení zájmů občanské společnosti prostřednictvím tří podskupin, do kterých jsou uspořádány: zaměstnavatelé, odborové svazy a nejrůznější zájmy, včetně organizací na ochranu životního prostředí a spotřebitelů, jakož i dalších důležitých zúčastněných subjektů. Členy domácích poradních skupin jsou zástupci hlavních evropských hospodářských a sociálních organizací a také ekologických organizací, spotřebitelů, zemědělců a jiných zájmů třetího sektoru. EHSV je stálým členem domácích poradních skupin. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV uznává, že obchod přispívá k hospodářskému růstu a k hospodářskému rozvoji v širším smyslu, a v tomto ohledu podporuje navýšení počtu platných obchodních dohod EU. Dohody o volném obchodu jsou nicméně také předmětem intenzivní debaty o jejich přínosech pro sociální rozvoj a ochranu životního prostředí, výhodách a nevýhodách a o tom, jak jsou rozdělovány mezi jednotlivé země a různé zúčastněné subjekty. EU v současné době čelí zvýšené poptávce po konstruktivním dialogu s občanskou společností o dohodách o volném obchodu. Stávající mechanismy EU týkající se dohod zahrnují domácí poradní skupiny, smíšené poradní výbory, platformy občanské společnosti, fóra občanské společnosti a společná fóra občanské společnosti. Kvůli této složité struktuře mechanismů pro konzultace je poněkud obtížné transformovat je v účinné a náležitě fungující struktury (7). Mezi další mechanismy pro výměnu názorů s občanskou společností o obchodní politice EU patří veřejné konzultace a platformy, jako např. dialog s občanskou společností a expertní skupina pro obchodní dohody EU (zřízená na žádost GŘ pro obchod). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lisabonská smlouva potvrdila a posílila úlohu a složení EHSV coby institucionálního zástupce organizované občanské společnosti. EHSV byl vytvořen jako nástroj participativní demokracie a občanského dialogu na evropské úrovni, a to v partnerství s dalšími orgány. Z institucionálního hlediska jsou názory občanské společnosti v EU na obchodní politiku EU prezentovány také prostřednictvím stanovisek EHSV a dalšími způsoby. S ohledem na svou úlohu EHSV žádá, aby s ním byly během vyjednávání dohod o přidružení, dohod o hospodářském partnerství a dohod o volném obchodu EU vedeny konzultace. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV, který je stálým členem domácích poradních skupin, zajišťuje sekretariát všech existujících domácích poradních skupin, a disponuje tak rozsáhlými bezprostředními znalostmi o přínosech a dopadech monitorování občanskou společností na provádění kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji. Některé závěry vyvozené z fungování existujících domácích poradních skupin se obdobným způsobem uplatní, až bude působnost domácích poradních skupin rozšířena na další kapitoly dohod. Zároveň EHSV považuje za důležité podrobněji se zamyslet a formulovat doporučení ohledně důležitosti, efektivnosti a účinnosti, složení, způsobu práce a délky mandátu a administrativních a rozpočtových aspektů domácích poradních skupin. |
| --- | --- |

3.3.

Důležitost domácích poradních skupin

| 3.4. | EHSV podporuje koncepci udržitelného rozvoje v jejích třech propojených a vzájemně se posilujících rozměrech – hospodářském, sociálním a environmentálním. Je zřejmé, že mezinárodní obchod může probíhat pouze tehdy, pokud bude zohledňovat udržitelný rozvoj, ochranu životního prostředí a sociální ochranu práv pracovníků, občanů a spotřebitelů. Dohody musí obsahovat ustanovení, jejichž cílem je vytvořit rovné podmínky a zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž ve všech těchto aspektech. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Všeobecně lze říci, že účast zástupců občanské společnosti přispěla k lepším výsledkům, pokud jde o pozitivní hospodářské, sociální a environmentální dopady obchodních dohod. Přidaná hodnota jejich zapojení do monitorování dohod EU o volném obchodu má zásadní význam, jak ukázal konkrétní pokrok v případě Korey (8). Je důležité mít na paměti, že institucionalizovaný dialog s občanskou společností představuje charakteristický prvek způsobu života a práce v EU, musíme si být ovšem vědomi toho, že ne vždy jej plně sdílejí naši partneři. EHSV je toho názoru, že domácí poradní skupiny by měly hrát i nadále poradní, konzultační, odpovědnou a nezávislou úlohu v monitorování a hodnocení dohod EU. Zapojení občanské společnosti také stěžejním způsobem přispívá ke strategické hodnotě těchto dohod, která v současnosti přesahuje pouhé obchodní přínosy. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Jedním z klíčových úspěchů zapojení zúčastněných subjektů prostřednictvím takových struktur, jako jsou domácí poradní skupiny, je posílení procesů občanské společnosti a posílení pozice organizací občanské společnosti, kterým se ze strany jejich vlastních vlád dostává jen malého nebo žádného uznání. To platí zejména v případě partnerských zemí, které úlohu občanské společnosti chápou jinak než EU a které mají méně rozvinuté postupy, pokud jde o konzultace s občanskou společností. Při několika příležitostech, především v případech, kdy je obchodním partnerem rozvojová země, umožnilo vytvoření domácí poradní skupiny posílit pozici zúčastněných subjektů, které disponují zásadními odbornými znalostmi, a uplatnit zdola vycházející přístup k řešení problémů prostřednictvím dialogu, spolupráce a budování kapacit (9). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Přístup organizací občanské společnosti založený na spolupráci může představovat politicky důležité přispění, které zajistí inovativní, účinné a úspěšné monitorování provádění ujednání dohod o volném obchodu, a to i v případě absence vymahatelných ustanovení. V tomto případě spočívá úloha organizací občanské společnosti v souvislosti s obchodem v podpoře pragmatického a flexibilního přístupu k udržitelnému rozvoji, který bude přizpůsoben specifickým podmínkám zemí, kde bude domácí poradní skupina zřízena. Společná práce domácích poradních skupin organizovaná v tomto kontextu mezi partnerskými zeměmi a EU může hrát důležitou roli jak v odhalování problémů, tak v navrhování veřejných strategií pro jejich překonání. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Domácí poradní skupiny by měly mj. klást zvláštní důraz na ratifikaci a dodržování základních pracovních norem a základních úmluv MOP i mnohostranných environmentálních dohod jednotlivými stranami. Domácí poradní skupiny by měly věnovat zvláštní pozornost provádění a vymáhání konkrétních zásadních právních předpisů, týkajících se například svobody přidružování, kolektivního vyjednávání, sociálního dialogu, sociální ochrany, zdraví a bezpečnosti a inspekce práce. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Zapojení občanské společnosti prostřednictvím domácích poradních skupin pomáhá zachovat a zkvalitňovat ochranu spotřebitelů, posuzovat ekologické důsledky a zajistit plné dodržování cílů v oblasti udržitelnosti a rovněž prověřovat možnosti malých a středních podniků. Domácí poradní skupiny mohou také zkoumat případné negativní sociální důsledky, pokud jde o rovné příležitosti pro ženy a muže, práva osob se zdravotním postižením a jiných menšin či rovný přístup ke službám obecného zájmu. Spotřebitelské organizace vyjádřily podporu dohodám EU o volném obchodu a vyzvaly k tomu, aby byla po liberalizaci trhů zaručena ochrana spotřebitelů. Spotřebitelé navrhli zavést do budoucích dohod EU kapitolu týkající se spotřebitelů. Větší rozsah monitorování domácími poradními skupinami by spotřebitelským sdružením umožnil, aby podrobněji sledovaly provádění kapitoly věnované spotřebitelům. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Domácí poradní skupiny by při provádění mohly pomoci při rozhodování o prioritách mezi jednotlivými otázkami. Jak ukázala zpráva Evropské komise o překážkách v oblasti obchodu a investic, je protekcionismus ve svých různých podobách stále na vzestupu, což negativně ovlivňuje zúčastněné subjekty v EU. Pokud by bylo zjištěno porušování ustanovení nebo nedostatečné provádění, bude domácí poradní skupina představovat další prostředek, pomocí kterého budou moci hospodářské subjekty upozorňovat na problémy vyvstávající v praxi, a domácí poradní skupina by měla mít možnost upozorňovat na možné souvislosti mezi mírami využívání preferencí v rámci dohod o volném obchodu a obchodními překážkami, jež jsou zahrnuty do databáze informací o přístupu na trh. Jak ukázala nedávno zveřejněná zpráva (10), nevyužívání preferenčních celních sazeb vyplývajících z dohod o volném obchodu může být velmi časté, a především pro malé a střední podniky obtížně měřitelné. EHSV by rovněž chtěl připomenout, že existuje zásadní souvislost mezi hospodářským rozměrem a způsobem uplatňování celních sazeb na jedné straně a podporou a ochranou pracovních míst na straně druhé. |
| --- | --- |

3.10.

Větší pole působnosti domácích poradních skupin

| 3.11. | S ohledem na tyto přínosy zapojení občanské společnosti EHSV očekává, že rozšíření rozsahu monitorování domácími poradními skupinami na celou dohodu a na všechny aspekty dohody, čili nejen na aspekty související s udržitelným rozvojem, jimž je ovšem nadále nutné věnovat zvláštní pozornost, by mohlo doplnit úsilí Evropské komise o podporu lepšího provádění dohod EU o volném obchodu. Předpokládá se, že domácí poradní skupiny mají kladný dopad na zvyšování povědomí v širších kruzích občanské společnosti o přínosech volného, udržitelného a inkluzivního obchodu založeného na pravidlech a současně se zabývají nedostatky. Monitorování provádění dohod o volném obchodu má zásadní význam, pokud jde o prokázání výhod i negativních důsledků vyplývajících z těchto dohod pro podniky, pracovníky, spotřebitele a občany obecně. Dále mohou poskytovat faktické informace a napomáhat k uplatňování objektivního přístupu k obchodním dohodám. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Díky rozšíření oblasti působnosti i na podnikatelské aspekty dohody budou partnerské země s největší pravděpodobností snáze akceptovat monitorování občanskou společností a urychlí se zřizování domácích poradních skupin (11). Domácí poradní skupiny by měly být v takové pozici (z hlediska složení, způsobu fungování atd.), aby mohly řádně řešit široké spektrum problémů souvisejících se všemi kapitolami dohod o volném obchodu a mohly spolupracovat s příslušnými částmi občanské společnosti. EHSV se domnívá, že rozšíření rozsahu monitorování na celou dohodu bude vyžadovat stanovení priorit, aby bylo úsilí směřováno tam, kde je nejvíce potřeba, a aby bylo v pracovním programu domácí poradní skupiny zachováno vyvážené zastoupení všech zájmů. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ESHV nicméně vyjadřuje politování nad tím, že spolu s rozšířením oblasti působnosti nedošlo k dalšímu posílení mechanismu monitorování, co se týče účinné vymahatelnosti závazků stanovených v kapitolách o obchodu a udržitelném rozvoji – což má z pohledu EHSV mimořádný význam –, ani k dalšímu posílení významné úlohy domácích poradních skupin při odhalování případů porušování závazků a zajišťování jejich účinného řešení. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Specifické problémy, které je třeba řešit

Domácí poradní skupiny v partnerských zemích

| 4.1. | Je obzvláště důležité zapojit třetí země na základě vzájemného respektu a porozumění. Některé vlády se velmi zdráhají vyjednat kapitolu o obchodu a udržitelném rozvoji a zřídit mechanismus pro monitorování občanskou společností. V mnoha zemích je zapojení občanské společnosti do monitorování provádění kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji často organizováno jiným způsobem než v EU. Kanada například zřizuje dvě domácí poradní skupiny, jednu pro oblast životního prostředí, druhou pro pracovní otázky. Zřizování domácích poradních skupin je postupný proces, který vyžaduje úsilí ze strany EU s cílem podpořit partnerskou zemi v zapojení občanské společnosti. Podle EHSV jsou společné domácí poradní skupiny s partnerskou zemí mimořádně důležité. EHSV žádá, aby u všech budoucích dohod byly zřízeny společné domácí poradní skupiny (což je společný subjekt občanské společnosti s partnerskými zeměmi), nikoli jen samostatné domácí poradní skupiny pro každou smluvní stranu (12). Pokud již ovšem existuje jiný mechanismus pro vyjádření názoru občanské společnosti, jako v případě dohody o přidružení mezi EU a Chile, bylo by nanejvýš žádoucí jej zachovat, neboť vybudovat důvěru a vhodné pracovní podmínky trvá roky. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | K hlavním nedostatkům, na které EHSV v některých případech upozornil již ve svých předchozích stanoviscích, patří nevyvážené složení, závažné prodlevy, nedostatečná politická a finanční podpora ze strany vlád partnerských zemí a vyloučení nejreprezentativnějších organizací v určité zemi. Jedná se o zjevné překážky, které těmto subjektům nadále brání, aby odpovídajícím způsobem plnily svou partnerskou úlohu. Volba národních organizací místo stávajících, reprezentativních a vyvážených regionálních struktur občanské společnosti (příkladem je Střední Amerika a Mercosur) je na úkor schopnosti občanské společnosti spolupracovat na regionální úrovni i na úkor samotné regionální soudržnosti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EU musí diplomaticky, nicméně rozhodným způsobem přesvědčit partnerské země, že musí dodržet dohodu a zřídit vyvážené a reprezentativní domácí poradní skupiny. Za tímto účelem je třeba zajistit koordinaci mezi Komisí, ESVČ, Evropským parlamentem a jeho různými jednotlivými orgány a EHSV. |
| --- | --- |

4.3.

Složení a reprezentativnost

| 4.4. | Domácí poradní skupiny jsou důležité i díky svému složení a zejména reprezentativnosti a schopnostem svých členů, což jsou klíčové aspekty, jež je třeba v budoucnosti zachovat a dále podporovat ve třetích zemích. Tyto aspekty je třeba zajistit v postupu výběru těchto členů, přičemž EHSV očekává, že bude konzultován ohledně vylepšení tohoto postupu. V rámci domácích poradních skupin je třeba zaručit vyvážené zastoupení zájmů občanské společnosti. Cílem je zajistit, aby jednotlivé zúčastněné subjekty nebo podskupina zúčastněných subjektů nepřevážily v debatě nebo agendě, jež by měly zahrnovat prvky navrhované všemi podskupinami. |
| --- | --- |

4.4.

Efektivnost a účinnost/výzvy v oblasti logistiky a organizace

| 4.5. | Omezený počet členů (obvykle ne více než šest členů na podskupinu) a jejich způsob práce zajišťují efektivnost a účinnost domácích poradních skupin. EHSV doporučuje, aby se domácí poradní skupiny scházely alespoň dvakrát ročně na úrovni EU a aby bylo ve znění budoucích dohod oficiálně stanoveno, že se bude dvakrát ročně konat setkání mezi domácími poradními skupinami (jedno setkání musí být osobní, druhé by z logistických a rozpočtových důvodů mohlo probíhat formou videokonference). EHSV důrazně vybízí vyjednavače, aby se poučili ze zkušeností s jinými dohodami o volném obchodu, které zavedly domácí poradní skupiny na každé straně, a to aniž by v rámci těchto dohod byla uznána možnost společného dialogu. Jasná omezení vyplývající z tohoto modelu již byla prokázána. EHSV požaduje, aby smluvní strany platných dohod formálně uznaly setkání mezi domácími poradními skupinami u stávajících dohod. Setkání mezi domácími poradními skupinami umožňují organizacím občanské společnosti, jež jsou běžným způsobem zapojeny do příslušného domácího monitorování, vyměňovat si názory na otázky spojené s prováděním. Definice cílů a společný pracovní program umožňují členům domácích pracovních skupin vyhodnocovat dosažený pokrok, formulovat společná doporučení a podávat institucím a širší občanské společnosti zprávy, čímž se zajistí transparentnost, odpovědnost a návaznost. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lepší koordinace domácích poradních skupin zajistí vyšší kvalitu monitorování občanskou společností. S ohledem na značné znalosti shromážděné v rámci každé domácí poradní skupiny EHSV doporučuje, aby se každý rok konala v Bruselu konference všech členů domácích poradních skupin na úrovni EU, jež by umožnila sdílet zkušenosti příslušných domácích poradních skupin. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Složení budoucích domácích poradních skupin by mělo odrážet spektrum témat, která budou součástí pracovního programu. Z tohoto důvodu je nezbytné, aby se zapojily organizace, jež disponují odbornými znalostmi ohledně všech aspektů obchodních dohod a mají v této oblasti bezprostřední zájmy. Aby monitorování domácími poradními skupinami řádně pokrylo všechny aspekty dohod o volném obchodu, musí domácí poradní skupiny interně disponovat příslušnými odbornými znalostmi a zároveň moci rozšířit účast a konzultovat externí zúčastněné subjekty. Domácí poradní skupiny by rovněž měly mít možnost zorganizovat každý rok slyšení. Spolupráce s vnitrostátními institucionálními orgány zastupujícími občanskou společnost, vnitrostátními protějšky EHSV, bude přínosem, jelikož umožní rozšířit dialog mimo Brusel a zasáhnout širší publikum než v současné době, kdy jsou zvýhodněny organizace se sídlem v Bruselu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Zřízení více orgánů v rámci jedné dohody působí zmatek u obchodních partnerů EU (13) a představuje zátěž jak pro třetí země, tak pro EHSV. Dvojí zastoupení občanské společnosti, jednak v obecné působnosti dohody o přidružení a jednak v kapitole o obchodu a udržitelném rozvoji, je zbytečné a neúčinné. Například v případě dohod o přidružení s Moldavskem, Gruzií a Ukrajinou jsou zřízeny dva různé orgány: pro politický pilíř dohody je to platforma občanské společnosti, která je odpovědná za všechny otázky v rámci dohody, zatímco pro obchodní pilíř dohody je ustavena domácí poradní skupina. EHSV vyzývá EU, aby společné konzultační mechanismy měly na starosti všechny pilíře budoucích dohod o přidružení počínaje nově vyjednanými dohodami s Chile a Mexikem, a později s Mercosurem. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Bylo zjištěno, že porušení některých ustanovení, o nichž domácí poradní skupiny v minulosti informovaly, nebyla dostatečně rychle řešena. Měl by být zřízen mechanismus pro podávání zpráv, který by organizacím občanské společnosti podílejícím se na budoucích domácích poradních skupinách umožnil informovat o problémech při provádění nebo předkládat návrhy na zlepšení. EHSV dále doporučuje, aby byl předseda domácí poradní skupiny oprávněn prezentovat postoje své skupiny Výboru pro obchod a Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj, které by měly být povinny reagovat v přiměřené lhůtě na otázky a na doporučení domácích poradních skupin. EHSV vítá snahu Evropské komise zavést mechanismus vyřizování stížností pro budoucí provádění kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji, který bude strukturovaný a transparentní a bude mít pevně stanovené lhůty. Takové úsilí by mělo charakterizovat i budoucí přístup. |
| --- | --- |

4.9.

Větší transparentnost a komunikační strategie

| 4.10. | Než vzniknou subjekty občanské společnosti, bude EHSV velmi usilovat o to, aby byly v dostatečném předstihu před provedením dohody zřízeny domácí poradní skupiny/poradní výbory. Týká se to konkrétně Střední Ameriky, Kanady, Japonska, Chile, Mercosuru nebo Ukrajiny, v nichž členové EHSV navázali s partnerskými organizacemi a vládami kontakt s cílem zvýšit informovanost o tom, že je nutné připravit naši budoucí spolupráci. Úsilí EHSV by měly podporovat Evropský parlament, GŘ pro obchod a ESVČ, aby byly organizacím občanské společnosti v partnerských zemích poskytovány informace o nutnosti vytvořit subjekty občanské společnosti a co nejdříve po vstupu dohody v platnost zajistit jejich fungování. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Po vytvoření domácích poradních skupin a v zájmu zajištění jejich viditelnosti EHSV doporučuje, aby byla zahájena komunikační kampaň a aby byly příslušné internetové stránky pravidelně aktualizovány a doplňovány o dokumenty ze schůzí, včetně programů a zápisů z jednání. Za tímto účelem by mohla být zřízena IT platforma, která by usnadnila výměny mezi domácími poradními skupinami EU a partnerských zemí. Měly by se používat také sociální sítě. |
| --- | --- |

4.11.

Potřebné zdroje

| 4.12. | EHSV i Evropská komise dosud zajišťovaly financování a lidské zdroje, aby tak podpořily fungování domácích poradních skupin. Od roku 2018 vyčlenila Komise na tři roky rozpočet ve výši tří milionů EUR. Za logistickou organizaci schůzí domácích poradních skupin bude odpovídat externí smluvní dodavatel. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Další finanční podpora by měla být poskytnuta na provádění budoucích dohod, zejména ze strany vlád partnerských zemí. Orgány EU by v komunikaci s vládami partnerských zemí měly na tuto záležitost soustavně upozorňovat a společně s nimi hledat dlouhodobější udržitelná řešení. EHSV se domnívá, že ve znění dohod by měla být výslovně stanovena povinnost náležitého financování a politického a logistického podporování zamýšlených subjektů občanské společnosti, a to i vládami partnerských zemí. |
| --- | --- |

4.13.

5.   EHSV a domácí poradní skupiny

| 5.1. | EHSV poskytuje domácím poradním skupinám podporu na žádost Evropské komise, a to prostřednictvím svých členů a sekretariátu. EHSV považuje své zapojení za přínosné a přeje si zůstat i nadále zastoupen ve všech domácích poradních skupinách. EHSV doporučuje, aby členství v takové skupině bylo stanoveno na pět let s cílem zajistit stabilitu a kontinuitu. Složení předsednictva by se však mělo jednou za 2,5 roku obměňovat. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV umožňuje strukturované a organizované fungování domácích poradních skupin, přispívá k určování protějšků v partnerských zemích, formulování programu, vedení schůzí, informování orgánů EU a občanské společnosti a zajištění odpovědnosti. Z těchto důvodů má EHSV nejlepší předpoklady pro to, aby domácím poradním skupinám předsedal, a proto navrhuje začlenit do budoucích dohod o volném obchodu ustanovení, v souladu s nímž bude EHSV stát v čele domácích poradních skupin za evropskou stranu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Očekává se, že náklady EHSV na přítomnost v domácích pracovních skupinách se v příštích třech letech zdvojnásobí a v případě pokrytí v současnosti vyjednávaných dohod o volném obchodu ztrojnásobí. Předpokládá se, že členství EHSV v domácích poradních skupinách bude vyžadovat zapojení dalších přibližně 50 členů EHSV. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Domácí poradní skupiny budou proto pro EHSV představovat výzvu z hlediska finančních a lidských zdrojů. Odhaduje se, že se všemi stávajícími i budoucími domácími poradními skupinami mohou roční náklady činit až 24 % současného rozpočtu specializované sekce Vnější vztahy na členy. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pokud jde o lidské zdroje, bude třeba posílit i sekretariát sekce Vnější vztahy a zvýšit jeho rozpočet na služební cesty. Na základě dohody mezi EHSV a Evropskou komisí (GŘ pro obchod) poskytuje jeho specializovaná sekce Vnější vztahy (REX) zřízeným domácím poradním skupinám EU služby sekretariátu a spolupracuje s domácími poradními skupinami partnerských zemí v záležitostech, které souvisejí se společnými výročními schůzemi a spoluprací mezi zasedáními. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV by rád upozornil na to, že úkoly sekretariátu, které vykonávají pracovníci EHSV, usnadňují činnost domácích poradních skupin v oblastech, jež překračují čistě organizační rámec. Domácí poradní skupiny mohou využívat rozsáhlých zkušeností zaměstnanců EHSV při podpoře konzultací s občanskou společností v rámci EU i s třetími zeměmi nebo regiony (sekretariát sekce REX v současnosti řídí 17 společných subjektů se třetími zeměmi). Sekretariát:






  — | poskytuje členům politické poradenství ohledně jejich činnosti, |
| --- | --- | --- |

5.6.

—

poskytuje členům politické poradenství ohledně jejich činnosti,

| — | asistuje předsedům domácích poradních skupin při koncipování programů schůzí a vypracovává zápisy ze schůzí, |
| --- | --- |

—

asistuje předsedům domácích poradních skupin při koncipování programů schůzí a vypracovává zápisy ze schůzí,

| — | doporučuje přednášející, odborníky a organizace občanské společnosti, které by případně bylo možné pozvat, |
| --- | --- |

—

doporučuje přednášející, odborníky a organizace občanské společnosti, které by případně bylo možné pozvat,

| — | připravuje dokumenty ke schůzím a pomáhá zajistit průběžný přísun informací k tématům, jež jsou pro členy domácích poradních skupin zajímavá, |
| --- | --- |

—

připravuje dokumenty ke schůzím a pomáhá zajistit průběžný přísun informací k tématům, jež jsou pro členy domácích poradních skupin zajímavá,

| — | využívá své sítě kontaktů v jiných orgánech EU a mezinárodních organizacích, aby usnadnil výměnu názorů mezi domácími poradními skupinami a těmito orgány. |
| --- | --- |

—

využívá své sítě kontaktů v jiných orgánech EU a mezinárodních organizacích, aby usnadnil výměnu názorů mezi domácími poradními skupinami a těmito orgány.

Tyto úkoly však znamenají, že je třeba vyvíjet čím dál větší úsilí z ekonomického i lidského hlediska.

| 5.7. | EHSV oceňuje skutečnost, že Evropský parlament vyzval k navýšení rozpočtu na členy a zaměstnance v letech 2017 a 2018, a doufá, že tato podpora bude pokračovat i v budoucnu. EHSV žádá rozpočtové orgány, aby vyčlenily dodatečné prostředky na to, aby bylo možné pokrýt běžné výdaje, jimiž má být podle Komise podporována plánovaná činnost domácích poradních skupin z hlediska kvantity a kvality. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Kvůli omezeným zdrojům je třeba, aby byla v počáteční fázi zřizování domácí poradní skupiny u běžné domácí poradní skupiny stanovena účast tří členů EHSV a pouze ve výjimečných případech uvedených níže účast šesti členů:






  — | domácí poradní skupina se zemí/oblastí, jejíž podíl na celkovém objemu obchodu EU ročně činí více než 100 miliard EUR, nebo |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

domácí poradní skupina se zemí/oblastí, jejíž podíl na celkovém objemu obchodu EU ročně činí více než 100 miliard EUR, nebo

| — | investice EU přesahují 100 miliard EUR, nebo |
| --- | --- |

—

investice EU přesahují 100 miliard EUR, nebo

| — | má značný význam z geopolitického a strategického hlediska, nebo |
| --- | --- |

—

má značný význam z geopolitického a strategického hlediska, nebo

| — | jsou u ní obzvláště důležité aspekty udržitelnosti. |
| --- | --- |

—

jsou u ní obzvláště důležité aspekty udržitelnosti.

Obdobná kritéria lze použít i při zvažování toho, zda domácí poradní skupinu zřídit či nikoli. EU má uzavřené obchodní dohody s 69 zeměmi a regiony světa. Ne všechny budou vyžadovat, aby byla vytvořena domácí poradní skupina.

EHSV a orgány EU

| 5.9. | Domácí poradní skupiny mají vůči EU a vůči partnerské zemi odlišnou úlohu. Na straně EU informují domácí poradní skupiny v zásadě Evropskou komisi a v budoucnosti bylo by důležité, aby také mohly informovat Parlament a Radu. Pokud jde o Evropský parlament, podávání zpráv v současné době probíhá ad hoc neformálním způsobem na žádost výboru INTA nebo některé z delegací EP pro vztahy se třetími zeměmi. Mohl by být zaveden mechanismus pro strukturovanější a pravidelné konzultace. |
| --- | --- |

5.9.

V Bruselu dne 23. ledna 2019.

Předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV k tématu Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu (Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27).

1

(2)  Stanovisko EHSV k tématu Na cestě k dohodě o přidružení mezi EU a Mercosurem, odstavec 6 (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 9).

2

(3)  Stanovisko EHSV k tématu Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu (Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27).

3

(4)  Dopis Antonia Tajaniho, předsedy Evropského parlamentu, adresovaný Lucovi Jahierovi, předsedovi Evropského hospodářského a sociálního výboru, ze dne 11. října 2018.

4

(5)  V neoficiálním dokumentu útvarů Komise „Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements“(Zpětná vazba a pokrok ve zlepšování provádění a prosazování kapitol týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje v dohodách EU o volném obchodu) byla shrnuta debata, která zahrnovala konzultace s členskými státy EU, Evropským parlamentem a občanskou společností http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/february/tradoc_156618.pdf.

5

(6)  Stanovisko k tématu EHSV Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu, (Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27), stanovisko EHSV k tématu Na cestě k dohodě o přidružení mezi EU a Mercosurem, (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 9), stanovisko EHSV k tématu Dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou – Kapitola o obchodu a udržitelném rozvoji (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 201).

6

(7)  Tato otázka je podrobněji rozvedena v odstavci 4.8.

7

(8)  Viz formální konzultace, které v roce 2018 vedlo GŘ pro obchod s korejskou vládou o stavu práv odborových organizací v Koreji a o tom, že Korea neratifikovala některé úmluvy MOP, k čemuž ji domácí poradní skupina EU pro Koreu několikrát vyzvala.

8

(9)  Damien Raess, s. 13.

9

(10)  Zpráva Konference OSN o obchodu a rozvoji a švédské Národní obchodní rady.

10

(11)  Například při provádění dohody o volném obchodu s Koreou se v roce 2018 vyskytly problémy ohledně ratifikace a provádění úmluv MOP, vývozu hovězího masa do Korey, odměny za práva duševního vlastnictví, regulačního rámce, přístupu na trh pro elektroniku, auta a stroje a zlepšení celních postupů. S jinými dohodami o volném obchodu jsou samozřejmě také spojeny určité problémy.

11

(12)  Stanovisko k tématu Na cestě k dohodě o přidružení mezi EU a Mercosurem (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 9).

12

(13)  Stanovisko EHSV k tématu Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu (Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27).

13

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/38

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o zavedení podrobných technických opatření pro uplatňování konečného systému DPH pro zdanění obchodu mezi členskými státy

[COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)]

(2019/C 159/05)

Zpravodaj: Krister ANDERSSON

Spoluzpravodaj: Giuseppe GUERINI

| Konzultace | Rada Evropské unie, 11. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 113 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato ve specializované sekci | 20. 12. 2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 163/0/2 |

Konzultace

Rada Evropské unie, 11. 7. 2018

Právní základ

Článek 113 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato ve specializované sekci

20. 12. 2018

Přijato na plenárním zasedání

24. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování)

163/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá návrh Komise nahradit přechodný systém DPH pro zdanění obchodu mezi členskými státy, který byl zaveden před více než 25 lety a je stále platný. Opuštění přechodného režimu je rozhodujícím krokem k dokončení přechodu ke konečnému systému DPH pro zdanění mezipodnikového obchodu se zbožím založenému na zásadě místa určení a představuje významný úspěch, který svědčí o neustálé konsolidaci vnitřního trhu EU. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV znovu naléhá (1) na Komisi, aby prozkoumala, jak dosáhnout co nejrychlejšího zavedení společného systému pro služby i zboží, tak aby byly omezeny předvídatelné problémy plynoucí z paralelní existence dvou různých systémů, jednoho pro zboží a jednoho pro služby. Komise však opakovaně prosazovala postupný přechod na nový režim ve dvou krocích: první se týká zboží a druhý, budoucí, služeb. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdůrazňuje, že je důležité pokračovat v práci na druhém na kroku, jelikož stejné zacházení se zbožím a službami pro účely DPH by více přispívalo k růstu a bylo by účelnější v boji proti podvodům. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV poukazuje na to, že i přestože je návrh Komise rozsáhlý a dobře koncipovaný, zůstávají některé otázky i nadále nezodpovězeny. Přínosem pro navrhovaný systém by jistě byla jasná ustanovení nebo vyjasnění týkající se pravidel pro nedobytné pohledávky a správu vrácení daně v rámci modelu jednoho správního místa. Kromě toho by mohly být stanoveny a rozvedeny dodatečné definice pojmů, jako jsou „tržiště“ a „platformy“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV poznamenává, že navrhovaný systém bude mít kvůli DPH uplatňované na přeshraniční dodávky zboží mezi podniky vliv na peněžní toky: spustí kladný peněžní tok pro prodávajícího a záporný peněžní tok pro kupujícího. Kapitálové náklady však budou obecně vyšší, jelikož lhůta pro vrácení DPH bude vždy delší než splatnost DPH na straně prodávajícího. Kromě toho díky systému jednoho správního místa vyplyne z vykazovaných období členských států, ze lhůt pro odvedení daně místnímu správci daně a z účinnosti vracení DPH správcem daně zemi kupujícího diferenciované zdaňovací období. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV žádá, aby byly tyto aspekty dále prošetřeny s cílem zabránit nepříznivým dopadům na jednotný trh a zaručit jistotu a předvídatelnost připravovaného nového systému DPH, a tak snížit náklady na dodržování předpisů a administrativní zátěž. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV požaduje, aby se v členských státech zavedla jasná a přiměřená kritéria pojmu „certifikovaná osoba povinná k dani“, která by umožnila co nejširší přístup ke statusu certifikované osoby povinné k dani. Má-li nový režim založený na místě určení splnit svůj účel, bylo by přínosné harmonizovat časový rámec, během něhož musí členské státy vyřídit žádost o udělení statusu certifikované osoby povinné k dani. Členské státy by žádosti o status certifikované osoby povinné k dani měly zpracovávat bezodkladně, aby podniky mohly pokračovat ve své činnosti bez zbytečného přerušení, prodlení a administrativní zátěže v důsledku nejistoty. Zároveň by měla Evropská komise pečlivě sledovat fungování statusu certifikované osoby povinné k dani, aby se zamezilo možnému zneužívání a nejednotnosti předpisů, zejména v prvních měsících jeho uplatňování. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdůrazňuje, že pro zavedení nového systému založeného na místě určení je klíčové fungování jednoho správního místa. Nebude-li model jednoho správního místa, založený na auditech domovské země, plně zaveden a nebudou-li existovat zjednodušení použitelná v různém měřítku a možnost odpočtu DPH odvedené na vstupu ve všech členských státech, přinese jakýkoli systém vycházející ze zásady místa určení dramatické zvýšení administrativní zátěže, a to především pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV je znepokojen tím, že by se stávající návrh nakonec mohl ukázat jako příliš velká překážka pro malé a střední podniky a startupy. EHSV se domnívá, že by pro všechny přeshraniční dodávky zboží mezi podniky mělo být povoleno uplatňování systému přenesení daňové povinnosti, dokud nebude zcela zaveden konečný systém a vracení DPH nebude prováděno včas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV doporučuje dostatečně investovat do IT (hardwaru/softwaru), aby byl řádně vyvinut stabilní a spolehlivý model jednoho správního místa, který bude schopen účinně spravovat značné množství citlivých informací, a tudíž zaručit rychlé a bezpečné fungování systému ku prospěchu evropských podniků i správců daně. Tyto investice jsou strategické, aby se zamezilo nepříznivým výsledkům v období přechodu od starého systému k novému, s nímž budou spojeny značné náklady na přizpůsobení, které by měly být co nejvíce minimalizovány prostřednictvím přiměřené digitalizace. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdůrazňuje potřebu další spolupráce mezi členskými státy zaměřené na boj proti podvodům a průběžných analýz v této oblasti s cílem zajistit, že navrhovaný systém nepovede k novým druhům podvodů a ztrát vznikajících při výběru daně. Díky zdanění přeshraničního plnění mezi podniky se zvýší celková výše DPH v systému. Tím by se mohly rozšířit možnosti jiných druhů podvodů, úniků a ztrát vznikajících při výběru daně. Osoba povinná k dani v členském státě s vysokým výpadkem z příjmů z DPH bude působit jako výběrčí pro členské státy s nižším výpadkem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV doporučuje větší spolupráci vnitrostátních správců daně a donucovacích orgánů, aby se zvýšila účinnost nového systému DPH založeného na místě určení, a to jak z hlediska účinnosti proti podvodům, tak z hlediska spolehlivosti pro evropské podniky. Tato spolupráce by měla mj. zahrnovat automatizovanou výměnu informací a údajů a periodické zprávy a analýzy týkající se fungování nového režimu, zejména v prvních letech jeho provádění. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV se dále domnívá, že by pro evropské podniky bylo prospěšné, kdyby Komise provedla rozsáhlé komunikační opatření, pomocí něhož by byly náležitě, jasně a prakticky vysvětleny hlavní prvky nového systému DPH, jakož i konkrétní očekávané výhody reformy DPH pro evropské podniky a jejich růst. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Úvod a souvislosti

| 2.1. | Evropská komise zveřejnila v rámci akčního plánu v oblasti DPH, přijatého v dubnu 2016 (2), návrh směrnice Rady zavádějící podrobné technické změny pravidel EU týkajících se daně z přidané hodnoty (dále jen „DPH“) (3). Navrhovaná směrnice mění přibližně dvě stě článků směrnice 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 (4), která bude upravena tak, aby zaváděla podrobná technická opatření pro uplatňování konečného systému DPH pro zdanění obchodu mezi členskými státy (na základě zásady místa určení). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrh Komise nahrazuje přechodný režim platný od 1. ledna 1993 a obsahuje podrobná ustanovení upravující obchod mezi podniky (B2B) uvnitř Unie, v jehož rámci se s domácími i přeshraničními transakcemi se zbožím bude zacházet stejným způsobem. Kromě toho slouží jako první ze dvou regulačních opatření Komise – z nichž jedno se týká zboží a druhé služeb –, jejichž cílem je dosáhnout jednoduššího konečného systému DPH pro obchod uvnitř Unie, který bude odolnější vůči podvodům. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Návrh Komise přináší významné změny směrnice o DPH, které mají podnikům a státním rozpočtům přinést tyto výhody: i) zjednodušení způsobu zdaňování zboží, ii) vytvoření jediného internetového portálu („jedno správní místo“) pro obchodující strany, iii) snížení byrokracie a iv) určení prodávajícího stranou obecně odpovědnou za odvedení DPH. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Hlavní změny zahrnují odstranění koncepce „pořízení zboží uvnitř Společenství“, podle níž je obchod se zbožím mezi podniky pro účely DPH rozdělen do dvou plnění: prodeje osvobozeného od DPH v členském státě původu a pořízení zboží, které je zdaněno v členském státě určení. Tato koncepce bude nahrazena novou koncepcí „dodání zboží uvnitř Unie“, podle níž povede pro účely DPH přeshraniční mezipodnikové dodání zboží uvnitř Unie k jedinému plnění. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Změny, které Komise navrhuje, dále zahrnují: i) novou výjimku z obecného pravidla, podle něhož se za místo dodání považuje u dodání zboží uvnitř Unie místo, kde se zboží nachází při ukončení odeslání nebo přepravy zboží pořizovateli; ii) změnu, která určuje jediné pravidlo pro okamžik vzniku daňové povinnosti k DPH u dodání uvnitř Unie; iii) nový článek, podle něhož DPH odvádí osoba, jíž bylo zboží dodáno, pokud je certifikovanou osobou povinnou k dani. Podle Komise lze rovněž očekávat, že návrh sníží přeshraniční podvody v oblasti DPH až o 41 miliard eur ročně. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV vítá návrh Komise nahradit přechodný systém DPH pro zdanění obchodu mezi členskými státy, který byl zaveden před více než 25 lety a je stále platný. Opuštění přechodného režimu je rozhodujícím krokem k dokončení přechodu ke konečnému systému DPH pro zdanění mezipodnikového obchodu se zbožím založenému na zásadě místa určení a představuje významný úspěch, který svědčí o neustálé konsolidaci vnitřního trhu EU. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV má obavy, zejména pokud jde o náklady pro podniky, především malé a střední. Musejí své systémy nastavit tak, aby plnily pravidla obchodu jak v rámci Evropy, tak mimo ni. Je zásadně důležité, aby se součástí návrhu nebo jeho provádění nestaly nové požadavky na podávání zpráv v oblasti DPH. Tyto změny by jen zvýšily náklady na dodržování předpisů. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV v svých předchozích stanoviscích naléhavě vyzýval Komisi, aby prozkoumala, jak dosáhnout co nejrychlejšího zavedení společného systému pro služby i zboží, tak aby byly omezeny předvídatelné problémy plynoucí z paralelní existence dvou různých systémů, jednoho pro zboží a jednoho pro služby (5). Komise však opakovaně prosazovala postupný přechod na nový režim ve dvou krocích. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Před začleněním služeb tak Komise a vnitrostátní správci daně budou moci vyhodnotit výsledky nového systému DPH založeného na zásadě místa určení z hlediska: i) účinnosti v boji proti podvodům; ii) nákladů evropských společností na dodržování předpisů; iii) správy nového rámce daňovými orgány. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV doufá, že by volba postupného a pomalejšího přechodu k novému režimu DPH mohla v blízké budoucnosti umožnit vytvoření jediného a účinného konečného systému zahrnujícího zboží i služby. Je možné, že první provozní výsledky postupného zavádění nového režimu týkajícího se pouze zboží přinesou užitečná poučení. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Je však třeba poznamenat, že konečný systém DPH je očekávaným druhým krokem od přechodného systému již déle než 25 let. EHSV proto zdůrazňuje význam pokračování činnosti zaměřené na provedení druhého kroku. Pokud by se se zbožím a službami zacházelo stejným způsobem, přispíval by systém DPH více k růstu a byl by odolnější vůči podvodům. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ačkoli je návrh rozsáhlý, chtěl by EHSV zdůraznit skutečnost, že některé otázky stále zůstávají nezodpovězeny. Přínosem pro navrhovaný systém by například byla jasná ustanovení nebo další vyjasnění týkající se pravidel pro nedobytné pohledávky, správu vrácení daně v rámci modelu jednoho správního místa a platby na účet a definic „tržiště“, „platforem“ atd. Tyto nejasnosti přimějí spolu se záporným peněžním tokem podniky k tomu, aby přijaly opatření k minimalizaci rizik. EHSV žádá, aby byly tyto aspekty dále prošetřeny s cílem zabránit nepříznivým dopadům na jednotný trh. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Z jiného úhlu pohledu je třeba poznamenat, že by pro evropské podniky bylo prospěšné, kdyby Komise provedla rozsáhlé komunikační opatření, pomocí něhož by byly náležitě, jasně a prakticky vysvětleny hlavní prvky nového systému DPH, jakož i konkrétní očekávané výhody reformy DPH, pokud jde o podporu evropských podniků a jejich růstu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Díky zdanění přeshraničního plnění mezi podniky se zvýší celková výše DPH v systému. Tím by se mohly rozšířit možnosti jiných druhů podvodů, úniků a ztrát vznikajících při výběru daně. Osoba povinná k dani v členském státě s vysokým výpadkem z příjmů z DPH bude působit jako výběrčí pro členské státy s nižším výpadkem. EHSV proto zdůrazňuje potřebu další spolupráce mezi členskými státy zaměřené na boj proti podvodům a průběžných analýz v této oblasti s cílem zajistit, že navrhovaný systém nepovede k novým druhům podvodů a ztrát vznikajících při výběru daně. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Hlavní změny směrnice 2006/112/ES

| 4.1. | Stávající rozdělení transakcí se zbožím na dvě části pro účely DPH – dodání zboží osvobozené od daně ve státě odeslání a „pořízení zboží uvnitř Společenství“ zdaněné ve státě určení – bude nahrazeno jediným plněním nazvaným „dodání zboží uvnitř Unie“, přičemž slovo „Společenství“ je nahrazeno slovem „Unie“ (6). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Přechod k jedinému plnění je nezbytný pro dosažení nového systému DPH založeného na zásadě místa určení a pravděpodobně zjednoduší správu jednotlivých obchodů. Odstranění odkazu na „Evropské společenství“ z celé směrnice 2006/112/ES je naproti tomu nutnou úpravou textu vzhledem k nové institucionální formulaci zakotvené v Lisabonské smlouvě, která odkazuje na „Evropskou unii“. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | „Dodáním zboží uvnitř Unie“ se rozumí „dodání zboží uskutečněné osobou povinnou k dani pro osobu povinnou k dani nebo právnickou osobu nepovinnou k dani, při němž je zboží odesíláno nebo přepravováno dodavatelem nebo osobou, která nabývá zboží uvnitř Unie, či případně jejich jménem, z jednoho členského státu do jiného členského státu“ (7). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Je důležité poznamenat, že se tento komplexní pojem nebude vztahovat na: i) dodání zboží s montáží nebo instalací, ať již se zkušebním provozem, nebo bez něj; ii) dodání zboží osvobozeného od daně podle článku 148 nebo 151 směrnice 2006/112/ES; a iii) zboží, na něž se vztahuje režim daňového paušálu pro zemědělce (8). V dnešní době taková plnění neznamenají v případě přeshraničního uskutečnění dodání a pořízení uvnitř Unie a nové znění tento zvláštní režim potvrzuje. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EHSV považuje výše zmíněné výjimky za užitečná potvrzení ustanovení, která již byla ve vztahu k seznamu konkrétního zboží zahrnuta ve směrnici 2006/112/ES, díky čemuž lze zaručit soudržnost a jistotu pravidel pro DPH v rámci celého jednotného trhu v počáteční fázi zavádění nového systému. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.2. | Kromě pojmu dodání zboží uvnitř Unie se do směrnice 2006/112/ES vkládá zvláštní ustanovení týkající se „místa dodání zboží“, na jehož základě se určuje členský stát, v němž je DPH splatná. Jsou potvrzena stávající obecná pravidla v této oblasti, navrhuje se však nová výjimka (9), podle níž se za „místo dodání u dodání zboží uvnitř Unie považuje místo, kde se zboží nachází při ukončení odeslání nebo přepravy zboží pořizovateli“ (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | EHSV podporuje myšlenku, z níž vycházejí obě možnosti právní úpravy, které Komise zvolila, jelikož jsou jasně zaměřeny na vývoj nového systému založeného na místě určení, a zachování rozsáhlých výjimek na základě zásady země původu by mohlo narušit soudržnost nového rámce DPH, omezit předvídatelnost práva a případně zvýšit jak náklady podniků na dodržování předpisů, tak administrativní zátěž správců daně. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Je nicméně důležité dále zkoumat dopady navrhovaného systému na peněžní toky. V současné době nemá DPH v souvislosti s přeshraničními dodávkami zboží mezi podniky na peněžní toky žádný vliv. Navrhovaný systém však bude mít za následek kladný peněžní tok pro prodávajícího a záporný peněžní tok pro kupujícího (11). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Kapitálové náklady však budou obecně vyšší, jelikož lhůta pro vrácení DPH bude běžně delší než splatnost DPH na straně prodávajícího. K tomu dochází, protože mnoho členských států obvykle odkládá vracení DPH. Kapitálové náklady se budou měnit v závislosti na délce vykazovaných období členských států, lhůtách pro odvedení daně místnímu správci daně a účinnosti vracení DPH správcem daně kupujícímu. Kapitálové náklady jsou znepokojující zejména pro malé členské státy s vysokým vývozem. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Tyto důsledky pro peněžní toky a likviditu evropských podniků by evropští i vnitrostátní správci daně měli náležitě zvážit a účinně na ně reagovat, aby zabránily prodlením při vracení daně a souvisejícím nákladům. Se změnami v dodavatelských řetězcích kvůli dopadům na peněžní toky je spojeno nebezpečí, že budou narušeny obchod uvnitř Unie a dokončení jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | Základním kamenem systému DPH zůstává zásada, podle níž DPH odvádí osoba povinná k dani, která uskutečňuje zdanitelné dodání zboží, kromě výčtu několika výjimek, které již byly zahrnuty do článku 193 směrnice 2006/112/ES a nyní jsou doplněny o novou odchylku podle čl. 194a. Podle této odchylky odvádí DPH v případě, že dodavatel není usazen ve státě, v němž je DPH splatná, osoba, jíž bylo zboží dodáno, pokud je certifikovanou osobou povinnou k dani (12). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Pokud jde o certifikovanou osobu povinnou k dani, EHSV chápe myšlenku, na jejímž základě by podniky, které jsou spolehlivými plátci daně, měly mít možnost těžit z vhodných zjednodušujících opatření. Jak ovšem bylo uvedeno ve stanovisku ECO/442 Balíček opatření týkajících se reformy DPH (I), mělo by se pojetí certifikované osoby povinné k dani opírat o jasná a transparentní kritéria uplatňování, aby podniky, a zejména malé a střední podniky, mohly status certifikované osoby povinné k dani využívat. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Výbor zdůrazňuje skutečnost, že je v zájmu dosažení očekávaného přínosu důležité umožnit osobě povinné k dani, která poskytuje komplexní plnění, uplatnění zjednodušení na všechny části transakce. V důsledku vynucení fiktivního rozdělení transakce by se ze zamýšleného zjednodušení mohla stát komplikace. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | V této souvislosti je nezbytné, aby byla ve všech členských státech zavedena harmonizovaná, jasná a přiměřená kritéria, která by umožnila co nejširší přístup ke statusu certifikované osoby povinné k dani. Zároveň by měla Evropská komise pečlivě sledovat fungování statusu certifikované osoby povinné k dani, aby se zamezilo možnému zneužívání a nejednotnosti předpisů, zejména v prvních měsících jeho uplatňování. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Má-li režim splnit svůj účel, bylo by přínosné harmonizovat časový rámec, během něhož musí členské státy vyřídit žádost o udělení statusu certifikované osoby povinné k dani. Členské státy by žádosti o status certifikované osoby povinné k dani měly zpracovávat bezodkladně, aby podniky mohly pokračovat ve své činnosti bez zbytečného přerušení, prodlení a administrativní zátěže v důsledku nejistoty. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Kromě toho je EHSV znepokojen tím, že by se stávající návrh nakonec mohl ukázat jako příliš velká překážka pro malé a střední podniky a startupy. EHSV se domnívá, že by pro všechny přeshraniční dodávky zboží mezi podniky mělo být povoleno uplatňování systému přenesení daňové povinnosti, dokud nebude zcela zaveden konečný systém a vracení DPH nebude prováděno včas. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.4. | Zrušení souhrnných hlášení pro účely DPH týkajících se zboží, které navrhuje Komise, je v souladu s novým rámcem pro DPH, který opětovně zavádí samoregulační povahu DPH. Potvrzení souhrnných hlášení u služeb je naproti tomu v souladu s rozhodnutím Komise provádět akční plán ve dvou různých krocích (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | EHSV podporuje změny, které Komise navrhla, aby mohly členské státy zjednodušit povinnosti předkládat souhrnná hlášení, neboť zjednodušení snad povede k omezení byrokracie a snížení provozních nákladů evropských společností. Zdůrazňuje však, že by taková zjednodušující opatření měla být řádně zformulována, aby se zabránilo pochybením podniků, zvláště protože by k dosažení jednoduššího systému mohlo významně napomoci častější používání elektronických faktur ve vnitrostátních daňových systémech. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Stávající zvláštní režim pro prodej zboží na dálku uvnitř Unie a pro služby poskytované osobami povinnými k dani uvnitř Unie, avšak nikoli v členském státě spotřeby, je podroben podstatným změnám, aby mohla být uplatněna zásada jednotného registračního režimu pro přiznání, odvod a odpočet daně. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Od 1. ledna 2021 bude mít osoba povinná k dani zaregistrovaná v členském státě identifikace možnost elektronicky, prostřednictvím zjednodušeného jednoho správního místa, předložit čtvrtletní přiznání k DPH týkající se poskytování služeb a prodeje na dálku uvnitř Unie osobám nepovinným k dani v jiných členských státech (členský stát spotřeby) spolu se splatnou DPH (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Členský stát identifikace poté tato přiznání k dani spolu s odvedenou DPH předá členskému státu spotřeby, díky čemuž se tyto osoby povinné k dani nemusí registrovat k DPH v každém členském státě spotřeby. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Rozsah plnění, na které se tento mechanismus vztahuje, byl rozšířen z transakcí mezi podniky a spotřebiteli na transakce mezi podniky (objektivní rozšíření) a zpřístupněn také pro osoby povinné k dani usazené mimo EU, které určí zprostředkovatele v EU, který se stane osobou povinnou odvést DPH a splnit příslušné povinnosti (subjektivní rozšíření). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Osoby povinné k dani, jež využívají tento režim, podávají měsíční daňové přiznání prostřednictvím jednoho správního místa, pokud jejich roční obrat v EU překročí 2 500 000 eur. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Možnost uplatnit odpočet DPH a možnost vrácení přeplatku DPH od členského státu v rámci modelu jednoho správního místa umožňují účinnou koncentraci několika povinností daňových poplatníků i správců daně souvisejících s DPH na jednom místě. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Výbor poznamenává, že je potěšující, že bude nový režim včetně odpočtu zjednodušen, neboť osoba povinná k dani bude mít možnost odvést čistou výši DPH (15) splatnou v každém členském státě zdanění. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Naproti tomu možnost odpočtu zvyšuje potřebu právní jistoty a úplnosti informací dostupných pro správce daně, a proto odůvodňuje návrh Komise na doplnění přiznání k DPH prostřednictvím jednoho správního místa o další informace, jako například: i) celkovou částku DPH splatnou z dodání zboží a poskytnutí služeb, za které je osoba povinná k dani jako příjemce povinna odvést daň, a z dovozu zboží, pokud členský stát uplatní volbu podle čl. 211 druhého pododstavce; ii) odpočet DPH; iii) změny vztahující se k předchozím zdaňovacím obdobím; a iv) čistou výši DPH k odvedení nebo k vrácení či připsání. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | Nepostradatelnou součástí systému vycházejícího ze zásady místa určení je fungující model jednoho správního místa. Nebude-li model jednoho správního místa, založený na auditech domovské země, plně zaveden a nebudou-li existovat zjednodušení použitelná v různém měřítku a možnost odpočtu DPH odvedené na vstupu ve všech členských státech, přinese jakýkoli systém vycházející ze zásady místa určení dramatické zvýšení administrativní zátěže, a to především pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

4.5.7.

| 4.5.8. | Měly by být řádně zohledněny první provozní výsledky režimu zjednodušeného jednoho správního místa platného od 1. ledna 2015 pro telekomunikační služby, služby rozhlasového a televizního vysílání a elektronické služby, který má být rozšířen na všechny transakce elektronického obchodu mezi podniky (16), s cílem dosáhnout spolehlivého a plně fungujícího modelu jednoho správního místa s rozšířenou rozsáhlou oblastí působnosti, založeného na dosavadních konkrétních výstupech tohoto nástroje při uplatňování v konkrétních sektorech nebo průmyslových odvětvích. |
| --- | --- |

4.5.8.

| 4.5.9. | A konečně EHSV doporučuje dostatečně investovat do IT (hardwaru/softwaru), aby byl řádně vyvinut stabilní a spolehlivý model jednoho správního místa, který bude schopen účinně spravovat značné množství citlivých informací, a tudíž zaručit rychlé a bezpečné fungování systému ku prospěchu evropských podniků i správců daně. Tyto investice jsou strategické, aby se zamezilo nepříznivým výsledkům v období přechodu od starého systému k novému, s nímž budou spojeny značné náklady na přizpůsobení, které by měly být co nejvíce minimalizovány prostřednictvím přiměřené digitalizace. |
| --- | --- |

4.5.9.

V Bruselu dne 24. ledna 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Viz předchozí stanoviska EHSV Akční plán v oblasti DPH (Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 43), Balíček opatření týkajících se reformy DPH (I) (Úř. věst. C 237, 6.7.2018, s. 40), Balíček opatření týkajících se reformy DPH (II) (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 35).

1

Akční plán v oblasti DPH

Balíček opatření týkajících se reformy DPH (I)

Balíček opatření týkajících se reformy DPH (II)

(2)  COM(2016) 148 final.

2

(3)  COM(2018) 329 final.

3

(4)  Směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1).

4

(5)  Viz předchozí stanoviska EHSV Akční plán v oblasti DPH (Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 43), Balíček opatření týkajících se reformy DPH (I) (Úř. věst. C 237, 6.7.2018, s. 40), Balíček opatření týkajících se reformy DPH (II) (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 35).

5

Akční plán v oblasti DPH

Balíček opatření týkajících se reformy DPH (I)

Balíček opatření týkajících se reformy DPH (II)

(6)  Změny článků 2–4 směrnice 2006/112/ES.

6

(7)  COM(2018) 329 final, s. 6.

7

(8)  Změny článku 14 směrnice 2006/112/ES.

8

(9)  Stanoveno v článku 35a směrnice 2006/112/ES.

9

(10)  COM(2018) 329 final, s. 7.

10

(11)  Je-li prodávající povinen odvést DPH, ještě než obdrží částku od kupujícího, vznikne prodávajícímu záporný peněžní tok, a tedy náklady.

11

(12)  Změny článků 193 a 194a směrnice 2006/112/ES.

12

(13)  Změny článků 262–271 směrnice 2006/112/ES.

13

(14)  Změny článků 358–369 směrnice 2006/112/ES.

14

(15)  Splatná DPH snížená o odpočitatelnou DPH.

15

(16)  Umožňuje podnikům poskytujícím telekomunikační služby, služby rozhlasového a televizního vysílání a elektronicky poskytované služby osobám nepovinným k dani v členských státech, v nichž nemají své sídlo, zaplatit DPH splatnou z těchto dodávek prostřednictvím webového portálu v členských státech, v nichž jsou identifikovány.

16

---

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/45

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o úpravu výše ročního předběžného financování na období 2021 až 2023

[COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD)]

(2019/C 159/06)

Zpravodaj: Javier DOZ ORRIT

| Konzultace | Evropský parlament, 13. 9. 2018
  Evropská rada, 17. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | články 177 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato ve specializované sekci | 20. 12. 2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 121/1/3 |

Konzultace

Evropský parlament, 13. 9. 2018

Evropská rada, 17. 9. 2018

Právní základ

články 177 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato ve specializované sekci

20. 12. 2018

Přijato na plenárním zasedání

24. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

121/1/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Analyzovaný návrh nařízení, který předložila Komise (1), mění platné nařízení o společných ustanoveních evropských fondů (2) v tom smyslu, že se snižují v období 2021–2023 předběžné platby na podporu udělovanou členským státům ve VFR na období 2014–2020 z 3 % této podpory na 1 %. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Snížení procentuální hodnoty předběžných plateb v závěrečné fázi provádění programů financovaných z evropských fondů VFR na období 2014–2020 bude na počátku provádění VFR na období 2021–2027 doplněno – pokud se schválí nové nařízení o společných ustanoveních (3) ve znění navrhovaném Komisí – o ještě větší snížení dané procentuální hodnoty (0,5 % v období 2021–2026) a v roce 2027 a v následujících letech budou předběžné platby zrušeny úplně. Zároveň Komise pro příští VFR navrhuje: snížit prostředky politiky soudržnosti (–10 %) a Evropského námořního a rybářského fondu (–13 %), zvýšit procentuální podíl spolufinancování ze strany členských států a zkrátit období provádění programů (z n+3 na n+2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Předběžné platby představují především podporu likvidity členských států za účelem zahájení provádění programů spolufinancovaných z evropských fondů a předejití velkým zpožděním v jejich realizaci. Předběžné platby jsou vhodným a potřebným nástrojem. Je potřeba připomenout, že ke spuštění programu financovaného z evropských fondů je nutné, aby členské státy předem vyplatily prostředky veřejným institucím či soukromým subjektům, jež jsou přímo odpovědné za jeho provádění. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Podle názoru EHSV nejsou důvody snížení procentuálních hodnot předběžných plateb v závěrečné fázi provádění VFR na období 2014–2020, kterými Komise argumentuje, dostatečně závažné k jeho ospravedlnění. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV se domnívá, že Komise má dostatek nástrojů na to, aby mohla kontrolovat náležité využívání evropských fondů členskými státy, a to včetně předběžných plateb, a v každém případě by podpořil jakoukoliv reformu, díky níž by se tato schopnost zlepšila. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV žádá Komisi, aby přehodnotila svůj návrh snížit procentuální hodnoty předběžných plateb a zachovala hodnoty stanovené platným nařízením o obecných ustanoveních evropských fondů VFR na období 2014–2020. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV rovněž žádá Komisi, aby na základě tohoto stanoviska přezkoumala výši předběžných plateb stanovenou v návrhu nařízení o společných ustanoveních evropských fondů VFR na období 2021–2027. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Návrh Komise v souvislostech

| 2.1. | Platné nařízení (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních evropských fondů stanoví pravidla, jimiž se řídí rozdělení jejich prostředků ve víceletém finančním rámci (VFR) na období 2014–2020. V článku 134 určuje částky předběžných plateb, které mohou členské státy získat od EU na spuštění schválených programů, které budou těmito prostředky financovány. Nařízení stanovilo, že procentuální podíl předběžných plateb bude postupně růst z 1 % výše podpory programů z fondů a ENRF v roce 2014 na 3 % v období 2020–2023. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Článek 1 návrhu nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a který je předmětem tohoto stanoviska, je jediným článkem textu, který má normativní obsah, a mění článek 134 nařízení (EU) č. 1303/2013 tak, že snižuje předběžné platby v období 2021-2023 z 3 % na 1 %, přičemž 3 % jsou zachována pouze v roce 2020. Týká se to předběžných plateb na programy VFR 2014-2020, které se budou provádět do roku 2023. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mezi důvody změny kritéria pro předběžné platby, které se uvádí v odůvodnění návrhu nařízení, se zmiňuje to, „aby se zvýšila transparentnost a předvídatelnost rozpočtového plánování a vytvořil se stabilnější a předvídatelnější profil plateb“, přičemž se odkazuje na vracení prostředků členských států Unii, které systém vyvolává, když se vyúčtovávají finanční toky. Rovněž se zmiňuje fakt, že základ pro výpočet předběžných plateb již počínaje rokem 2019 zahrnuje „výkonnostní rezervu“, jež znamená 6 % celkové hodnoty plánované podpory. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Návrh nařízení se týká předběžných plateb na programy financované těmito fondy: Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem Plus, Fondem soudržnosti a Evropským námořním a rybářským fondem a také Nástrojem pro správu hranic a víza. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrh nařízení o společných ustanoveních evropských fondů ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027 (4) v článku 84, který se týká předběžných plateb, stanoví, že procento těchto plateb bude 0,5 % z celkové částky podpory fondů, stanovené v rozhodnutí, jímž se schvaluje program, a udělí se pouze v prvních šesti letech období, tj. od roku 2021 do roku 2026. Návrh Komise nepočítá s předběžnými platbami v roce 2027, ani v letech následujících. Programy Interreg se budou řídit specifickými předpisy, podle nichž tvoří předběžné platby 1 % z celkové částky programu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dalšími změnami platné legislativy, které jsou obsaženy v návrhu nařízení o společných ustanoveních na období 2021–2027, jsou snížení procenta spolufinancování z rozpočtu EU a zkrácení doby provádění programů prostřednictvím návrhu změnit pravidlo n+3 na pravidlo n+2. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Obecné a konkrétní připomínky a návrhy

| 3.1. | Podle postupů poskytování podpory na programy financované z fondů, jichž se týká nařízení (EU) č. 1303/2013, a dalších pravidel pro vyúčtování a kontrolu prostředků, které EU poskytuje členských státům, to musí být členské státy, kdo předem vyplatí prostředky veřejným institucím, soukromým subjektům či jejich sdružením, jež jsou přímo odpovědní za provádění těchto programů. EU poskytuje členským státům v průběhu provádění programů postupně podíl odpovídající výši spolufinancování sjednané pro každý schválený program a členské státy příjem prostředků náležitě potvrzují. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Předběžné platby představují především podporu likvidity členských států, jež je velmi vhodná pro zahájení provádění programů spolufinancovaných z evropských fondů a předejití velkým zpožděním v jejich realizaci, která plynou z problémů s likviditou, které mohou mít. Tyto problémy s likviditou byly obzvláště vážné během nejtěžších let nedávné hospodářské a finanční krize, v jejichž průběhu se zaváděla extrémní úsporná opatření, a existují nadále i v současnosti, zejména v členských státech, které musejí snížit schodek svého rozpočtu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Období koncipování, přípravy, prezentace, schvalování a zahájení provádění programů se v závislosti na jejich povaze a kapacitách správních orgánů a soukromých subjektů členských států mění. V mnoha případech se o více než dva roky prodlužuje, proto je běžné, že se provádění programů soustředí do posledních let daného VFR a končí dva či tři roky po jeho skončení. V nařízení o společných ustanoveních z roku 2013 se tato situace podle všeho bere v úvahu: stanoví se růst roční procentuální výše předběžných plateb z 1 % v roce 2014 na 3 % v letech 2020–2023, přičemž v období 2016–2019 vzroste z 2 % na 2,875 %. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nyní má Komise opačnou logiku. V návrhu změny nařízení z roku 2013, kterým se zabývá toto stanovisko, klesá výše ročních předběžných plateb, jež v roce 2019 dosáhne 2,875 % hodnoty každého programu, na 1 % v letech 2021–2023. Podobně, ale radikálněji, stanovuje návrh nařízení o společných ustanoveních VFR na období 2021–2027 roční výši předběžných plateb v letech 2021–2026 na 0,5 % a na rok 2027 a následující roky, kdy bude provádění programů financovaných ze strukturálních fondů a fondů soudržnosti pokračovat, tyto platby ruší. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Výbor je toho názoru, že důvody, které Komise uvádí v odůvodnění návrhu nařízení, se k ospravedlnění této změny nezdají dostatečné. Uvádí mezi nimi transparentnost a předvídatelnost rozpočtového plánování a stabilitu a předvídatelnost profilu plateb. Tato kritéria jsou podle EHSV velmi žádoucí, ale nemusí být nutně neslučitelná s postupem (předběžného) vyplácení podpory, pokud budou existovat dostatečné kontroly (měly by). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Částka, která je uvedena v odůvodnění, tj. finanční tok z členských států do EU tvořený splátkami ve výši 6,6 mld. eur (2017), nemůže být vzhledem ke své výši výhradně výsledkem nadměrných předběžných plateb, ale rovněž neprovádění či špatného provádění programů nebo chybného plánování, pokud jde o potvrzování výdajů. Dále není správné tvrzení uvedené v odůvodnění, že se snížení procentuální výše předběžných plateb bude kompenzovat tím, že se procentuální výše uplatní od roku 2019 rovněž na „výkonnostní rezervu“. Tato rezerva tvoří pouze 6 % částky programu a navrhované procento nových předběžných plateb bude pouze třetina předpokládaného objemu. Navíc je tato „výkonnostní rezerva“ již zahrnuta do rozpočtu každého členského státu a jediné, co se jim může přihodit, je to, že o těchto 6 % zcela či částečně přijdou, pokud nesplní kritéria provádění. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pokud by problém, který se změna nařízení snaží vyřešit, souvisel s řízením likvidity rozpočtových prostředků, tak to, co navrhuje Komise, by problémy likvidity přesunulo z EU na členské státy. Toto téma je složité, protože vzhledem k tomu, že v současném VFR (2014–2020) představují zdroje EU plynoucí z příspěvků členských států, které vycházejí z jejich hrubého národních důchodu (HND), 72 % jejích celkových příjmů (5), mluvíme-li o likviditě EU, mluvíme rovněž o likviditě členských států podle míry jejich bohatství. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Rovněž je potřeba mít na paměti, že se v návrhu nařízení o společných ustanoveních VFR na období 2021–2027 zvyšuje procento spolufinancování ze strany členských států a že pravidlo pro období provádění se snižuje o rok, tj. z n+3 na n+2. Zároveň se v návrhu víceletých rozpočtů na období 2021–2027 počítá s 10 % snížením prostředků určených na politiku soudržnosti a 13 % snížením prostředků Evropského námořního a rybářského fondu. To znamená, že se současně navrhuje výrazné snížení prostředků fondů, zkrácení doby provádění programů a zvýšení podílu spolufinancování ze strany členských států, zatímco se výrazně snižují předběžné platby. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Je potřeba připomenout, že EHSV v zastřešujícím stanovisku týkajícím se víceletého finančního rámce na období 2021–2027 (6) uvádí, že „EHSV v souladu s postojem Evropského parlamentu navrhuje, aby výše výdajů a příjmů dosahovala 1,3 % HND,“ a dále pak, že „zdroje na financování politik soudržnosti (souhrn EFRR, FS a ESF) by měly být ve VFR na období 2021–2027 zachovány přinejmenším na úrovni současného finančního rámce – ve stálých cenách.“ Stejné kritérium je stanoveno pro SZP a Evropský námořní a rybářský fond. Pokud jde o příjmy, konstatoval EHSV v daném stanovisku, že by se „mělo vycházet z návrhů Skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje a Evropského parlamentu ohledně široké škály dalších zdrojů vlastních zdrojů, a tak vést pro období nového víceletého finančního rámce k výraznému posunu ke spoléhání se na vlastní zdroje“. Shoda mezi EHSV, EP a Výborem regionů na těchto a mnoha dalších aspektech nadcházejícího VFR EU je zvláště pozoruhodná. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Zmíněné postoje jsou zdůrazněny v odvětvových stanoviscích týkajících se nového finančního rámce EU, zejména ve stanovisku týkajícím se nařízení o společných ustanoveních evropských fondů (7), v němž EHSV v souladu s tím, co uvádí ve stanovisku týkajícím se víceletého finančního rámce na období 2021–2027 (8), doplňuje, že „lituje toho, že tento návrh mění stávající pravidlo N+3 na N+2, a vyzývá Evropskou komisi, aby tuto změnu znovu zvážila,“ a současně „žádá Komisi, aby znovu zvážila zvýšení míry spolufinancování“ [ze strany členských států]. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV se domnívá, že Komise má dostatek nástrojů na to, aby mohla kontrolovat náležité využívání evropských fondů členskými státy, a to včetně předběžných plateb. Zároveň je toho názoru, že by se prostřednictvím spolupráce Komise s členskými státy mohly a měly zlepšit různé aspekty plánování a řízení programů, a podpořil by reformy, díky nimž by se zlepšily tyto schopnosti. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV s ohledem na všechno, co vyjádřil v předcházejících odstavcích, vyjadřuje svůj nesouhlas s návrhem nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 tak, že se v letech 2021–2023 podstatně snižují roční částky předběžných plateb. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Výbor žádá Komisi, aby svůj návrh přehodnotila a zohlednila obsah tohoto stanoviska a názor členských států, zejména těch, které nejkorektněji a nejúčinněji provádějí programy spolufinancované z evropských fondů, a aby v případě, že stávající procentuální hodnoty předběžných plateb, stanovené v platném nařízení, nebudou zachovány, byly sníženy podstatně méně, ne (v průměru) o dvě třetiny, jak se zamýšlí. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV rovněž žádá, aby se přezkoumalo drastické snížení předběžných plateb a jejich zrušení v roce 2027 a v následujících letech, jež se navrhuje v návrhu nařízení o společných ustanoveních evropských fondů VFR na období 2021–2027. |
| --- | --- |

3.14.

V Bruselu dne 24. ledna 2019.

Předseda Evropského

hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o úpravu výše ročního předběžného financování na období 2021 až 2023 COM(2018) 614 final – 2018/0322 (COD).

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

2

(3)  Návrh nařízení EP a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD) a jeho přílohy.

3

(4)  COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD) a jeho přílohy.

4

(5)  V návrhu VFR na období 2021–2027, který předložila Komise, se zvyšuje odhad „vlastních zdrojů“ EU, nicméně příspěvky členských států, vycházející z jejich HND, budou i nadále tvořit zhruba 57 %.

5

(6)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 106.

6

(7)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 83.

7

(8)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 106.

8

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/49

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny

[COM(2018) 759 final]

(2019/C 159/07)

Zpravodaj: Javier DOZ ORRIT

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 24. 1. 2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato ve specializované sekci | 20. 12. 2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 162/2/2 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 24. 1. 2019

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato ve specializované sekci

20. 12. 2018

Přijato na plenárním zasedání

24. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování)

162/2/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV zastává názor, že budování odolnosti ekonomiky, což je cíl, jenž je základem doporučení Evropské komise k hospodářské politice eurozóny, je s ohledem na výrazné riziko zpomalení hospodářského růstu, které se v nepříliš vzdálené budoucnosti může snadno rozvinout do nové krize, pro ekonomiky eurozóny nanejvýš důležité. Výbor by nicméně rád zdůraznil, že snaha o dosažení odolnosti ekonomiky by měla jít ruku v ruce se zvýšením odolnosti trhu práce, čili schopnosti trhu práce přestát otřesy s omezenými sociálními náklady (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor oceňuje doporučení Evropské komise týkající se diferencované orientace fiskální politiky v členských státech, varuje však, že v některých členských státech s vysokým veřejným dluhem a zápornou nebo nulovou produkční mezerou může být budování fiskální rezervy v této chvíli pro udržitelný růst podporující začlenění a pro udržitelnost dluhu kontraproduktivní. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor znovu potvrzuje svůj postoj, který zaujal ve stanovisku Hospodářská politika eurozóny 2018 (2), pokud jde o zásadní význam překonání nedostatku veřejných i soukromých investic v EU. Proto žádá orgány EU, aby přijaly pokyny a opatření nezbytné k povzbuzení veřejných investic a usnadnění soukromých investic. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vítá návrhy na přesun daňové zátěže z práce do jiných oblastí, zlepšení systémů vzdělávání a posílení investování do odborných dovedností a také zefektivnění aktivní politiky na trhu práce podporující přechody ke kvalitním pracovním místům. Je také třeba řešit segmentaci trhu práce. Členské státy musí zajistit dostatečné financování sociálních investic a systémů sociální ochrany. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV kromě toho plně sdílí obavy Evropské komise ohledně potřeby jednat proti daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem pomocí opatření proti agresivnímu daňovému plánování, a tak zefektivnit daňové systémy a učinit je spravedlivějšími, a to v souvislosti se zlepšováním kvality veřejných financí. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV připomíná význam provádění evropského pilíře sociálních práv jako prostředku ke zvýšení odolnosti, podpoře většího sbližování a v konečném důsledku k ochraně projektu evropské integrace před odstředivými tendencemi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vítá doporučení Evropské komise týkající se vyváženého obnovování rovnováhy běžných účtů v eurozóně, zejména požadavek vyššího růstu mezd v členských státech s přebytky. EHSV se domnívá, že ve střednědobém horizontu by měl být růst reálných mezd v každém členském státě v souladu s růstem produktivity daného státu a neměl by za ním zaostávat. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Zlepšování podnikatelského prostředí a podpora dokončení jednotného trhu, aniž by byla ohrožena sociální a pracovní práva, jsou dle názoru EHSV důležitým způsobem, jak posílit odolnost ekonomiky v eurozóně. Výbor zcela souhlasí s Evropskou komisí, že krokem tímto směrem je zavedení společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob, a proto by měl být proveden. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Další z priorit hospodářské politiky musí být usnadnění financování podniků. EHSV zdůrazňuje, že pro financování ekonomické činnosti má velký význam unie kapitálových trhů a vyjadřuje obavy ohledně zpoždění v rozvoji bankovní unie a překážek, s nimiž se setkává, kam patří mj. objem úvěrů v selhání v některých členských státech. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vyzývá členské státy, aby prokázaly politické vedení a nezbytné odhodlání v zájmu překonání neshod na cestě k prohloubení HMU, zejména aby byla dokončena bankovní unie, byly navýšeny vlastní zdroje a v rámci rozpočtu EU byla vytvořena funkce makroekonomické stabilizace, jež umožní zvýšit odolnost ekonomiky eurozóny. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Ačkoli růst produkce v eurozóně vstoupil do šestého roku, očekává se nyní, že dojde k jeho zpomalení. Riziko zpomalení hospodářského růstu zjevně narůstá a následky velké recese, od nižšího potenciálního růstu po nerovnosti mezi členskými státy a vysokou míru nezaměstnanosti v některých oblastech, stále nezmizely. Konvergence směrem k odolnějším ekonomickým strukturám, stejně jako pokrok v prohlubování HMU, je proto hlavním cílem. V této souvislosti jsou hlavní doporučení Evropské komise pro hospodářské politiky v eurozóně pro rok 2019 následující: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Více integrovat jednotný trh, zlepšovat podnikatelské prostředí a zavádět reformy trhu zboží a služeb přispívající k větší odolnosti ekonomiky. V členských státech eurozóny se schodkem běžného účtu snižovat zahraniční dluh a provádět reformy na podporu produktivity a v členských státech eurozóny s přebytkem běžného účtu zlepšovat podmínky pro růst mezd, s ohledem na roli sociálních partnerů, a zavést opatření na podporu investic. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Obnovit fiskální rezervy členských států eurozóny, které mají vysoký veřejný dluh, podporovat veřejno-soukromé investice a zlepšit kvalitu a složení veřejných financí všech států. Evropská komise na rozdíl od předchozích let nevydala doporučení pro konkrétní orientaci fiskální politiky v eurozóně v roce 2019. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Přesunout daňovou zátěž z práce do jiných oblastí, zlepšit systémy vzdělávání a investovat více do odborných dovedností a zefektivnit aktivní politiku na trhu práce podporující přechody v jeho rámci. Řešit segmentaci trhu práce a zajistit odpovídající systémy sociální ochrany v celé eurozóně. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zprovoznit mechanismus jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí, vytvořit evropský systém pojištění vkladů a zpřísnit evropský systém dohledu nad finančním trhem. Prosazovat kontrolované snižování finanční páky v případě vysoké úrovně soukromého dluhu. Urychleně snížit v eurozóně podíl úvěrů v selhání a zabránit jejich budoucímu nárůstu, mimo jiné zrušením daňového zvýhodňování dluhu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Urychleně pokročit s dokončováním hospodářské a měnové unie, mimo jiné i v zájmu upevnění mezinárodní pozice eura, a to se zohledněním iniciativ Komise, včetně těch, jež se týkají finančního sektoru a také programu na podporu reforem a evropské funkce investiční stabilizace uvedených v návrhu víceletého finančního rámce na období 2021–2027. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV se obává, že rizika nepříznivého hospodářského vývoje v eurozóně by se v nepříliš vzdálené budoucnosti mohla snadno rozvinout do další sociálně-ekonomické krize, jež by představovala značné problémy pro přizpůsobení. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Současný růst produkce již kulminoval v roce 2017, kdy dosáhl 1,7 %. Růst potenciálního produktu je stále pod úrovní roku 2008 a veřejné investice mají stále daleko k tomu, aby se obnovily po velkém propadu (o více než čtvrtinu jejich maximální výše) od počátku krize. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Rozdíly mezi členskými státy přetrvávají, zejména pokud jde o nezaměstnanost. Navzdory zlepšením hlavních ukazatelů jsou celkový počet odpracovaných hodin a výše zaměstnanosti stále pod úrovní z roku 2008, zatímco růst reálných mezd je mírný a nadále zaostává za růstem produktivity, což svědčí o tom, že zisky dokonce i z mírného růstu nejsou rozděleny rovnoměrně. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Eurozóna stále zaznamenává značný přebytek běžného účtu, jenž je vyvolán hlavně přebytky běžného účtu v konkrétních členských státech. To je známkou relativně nízké domácí poptávky a je jednou z příčin mezinárodního napětí, které vede k obchodnímu protekcionismu. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | I přes nedávné snížení odhadů růstu se Evropská centrální banka rozhodla ukončit svůj program kvantitativního uvolňování, a tak odstranit důležitý pilíř podpory politiky pro růst eurozóny. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Přetrvává zranitelnost vyplývající z krize, jako je vysoká úroveň veřejného a soukromého dluhu a úvěry v selhání nepříznivě ovlivňující rozvahy bank, a stále se dostatečně nepokročilo s posílením institucionální struktury HMU způsobem, jenž by zvýšil odolnost hospodářství eurozóny bez přílišného zatížení veřejných financí, trhů práce a sociálních politik pro přizpůsobení v případě otřesů. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Existují významná globální rizika nepříznivého vývoje, počínaje zvyšováním obchodního protekcionismu a konče volatilitou finančních trhů. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.2. | Vzhledem k důsledkům předchozí krize, jejíž následky jsou zejména na trhu práce a v sociální oblasti v některých členských státech stále viditelné, se EHSV domnívá, že posilování odolnosti ekonomiky eurozóny pomocí jasného a okamžitého postupu k dokončení a prohloubení HMU a jednotného trhu podle návrhu Evropské komise je nezbytným krokem k zabránění tomu, aby se další hospodářská krize promítla do krize trhů práce a sociální krize. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kromě těchto rizik představuje příležitosti, ale i hrozby také technologický pokrok. Na jedné straně může za předpokladu, že se do něj dostatečně investuje, pomoci zvýšit chronicky slabý růst produktivity v eurozóně. Na druhé straně pravděpodobně více zvýhodní některé společenské skupiny, zejména ty s vyššími a lepšími dovednostmi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ačkoli se očekává, že průměrná produkční mezera (3) v eurozóně dosáhne v roce 2018 mírně kladných hodnot (0,3 % potenciálního HDP), existují mezi členskými státy významné rozdíly, z čehož vyplývá, že cyklický vzestup není všude stejný. Z velikosti kladné produkční mezery dané země lze usoudit, do jaké míry se může orientace její fiskální politiky zpřísnit, aniž by fiskální politika byla procyklická. Některé členské státy (především několik velkých států se značným vlivem na celkový výkon eurozóny) s vysokým poměrem veřejného dluhu k HDP mají zanedbatelné nebo záporné produkční mezery. Přestože by členské státy měly vyvinout co největší úsilí, aby zajistily vysokou kvalitu svých veřejných financí, naléhání, aby vytvořily fiskální rezervy prostřednictvím restriktivní fiskální politiky, pravděpodobně povede k zachování jejich nízkého růstu, aniž by se tak napomohlo snížit poměr jejich veřejného dluhu k HDP. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dobře zdokumentované nedostatky správy ekonomických záležitostí EU a jeden z důvodů reformy, jakým je zřízení Evropské fiskální rady, byly kromě toho jako jediné v centru zájmu, pokud jde o soulad vnitrostátních fiskálních politik s fiskálními pravidly EU, zatímco celková orientace fiskální politiky eurozóny byla zanedbávána. Chybějící doporučení pro celkovou orientaci eurozóny v tomto roce je proto politováníhodné, a promarňuje se tak příležitost k jeho propojení s konkrétnějšími doporučeními pro diferenciaci mezi členskými státy. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV v souladu se svými předchozími stanovisky vyzývá členské státy a Evropskou komisi, aby posílily veřejné investice jako prostředek, jak podpořit dlouhodobý růst, ale také snížit současnou nejistotu a prosadit hladký přechod k udržitelnějšímu a spravedlivějšímu modelu růstu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Výbor si klade otázku, zda účinnější a efektivnější zadávání veřejných zakázek v zemích s vysokým poměrem veřejného dluhu k HDP může samo o sobě (4) poskytnout dostatečný prostor pro zvýšení veřejných výdajů na investice (včetně do vzdělávání, dovedností a umožňující aktivní politiky na trhu práce) na přiměřenou úroveň v zájmu posílení dlouhodobého růstu podporujícího začlenění a naplnění cílů Pařížské dohody o snižování emisí uhlíku a zda mohou být tyto změny dostatečně dobře načasované vzhledem k akutní potřebě veřejných investic. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Stanovisko EHSV k tématu Hospodářská politika eurozóny 2018 (5) poukázalo na značný rozpor vyvolaný situací zemí, které udržovaly nadměrné přebytky salda svého běžného účtu a fiskální přebytky se zápornými čistými mírami tvorby veřejného kapitálu. Výbor vyjadřuje znepokojení nad tím, že navzdory opakovaným doporučením Komise a Rady předpokládá podzimní prognóza, že tyto země budou mít i nadále velmi vysoké přebytky běžného účtu až do roku 2020 (6). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Výbor vítá, že se klade důraz na posilování vzdělávacích systémů a na investice do dovedností a snižování segmentace trhu práce, a opakuje svoji výzvu k zavedení strukturálních reforem, jež podpoří vyšší celkový růst produktivity a vytvoří při tom kvalitní pracovní místa a zajistí spravedlivé rozdělení růstu produktivity. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Výbor souhlasí s požadavkem, aby v členských státech s přebytky rostly mzdy rychleji. Konstatuje však, že nárůst produktivity sám o sobě nemusí nutně pomoci s růstem reálných mezd v členských státech se zápornou čistou investiční pozicí vůči zahraničí, neboť v mnoha zemích došlo k oddělení produktivity a růstu reálných náhrad. Je třeba také přijmout opatření na podporu rovnocennějšího rozdělení nárůstu produktivity. Hlavním nástrojem je v tomto ohledu kolektivní vyjednávání založené na nezávislosti sociálních partnerů, které by při stanovování mezd mělo zohlednit nárůst životních nákladů a zvýšení skutečné produktivity a zabývat se i dalšími aspekty, které zlepšují kvalitu pracovních míst. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | Základem pro vytvoření efektivnějších a spravedlivějších daňových systémů je zabraňování daňovým podvodům a únikům a řešení problému agresivního daňového plánování. Tato opatření jsou naprosto nezbytná pro zajištění příjmů sektoru vládních institucí, zabránění narušování hospodářské soutěže mezi firmami, zachování sociální soudržnosti a boj proti rostoucím nerovnostem. EHSV s tímto tvrzením v pracovním dokumentu útvarů, který je připojen k návrhu doporučení (7), plně souhlasí. Vyzývá proto, aby pravidla přijatá za účelem boje proti těmto trestným činům a nekalým praktikám na evropské úrovni byla bezodkladně uplatněna a aby byla posouzena možnost stanovit další účinnější opatření, jež budou také zahrnovat nástroje k ukončení nezákonných aktivit daňových rájů. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Výbor se domnívá, že je třeba učinit rozhodnější kroky k usnadnění veřejných výdajů na investice, například vyjmutím výdajů na veřejné investice z výpočtu schodku při uplatňování fiskálních pravidel EU (tzv. zlaté pravidlo), přičemž je třeba náležitě zohlednit udržitelnost stávající míry zadluženosti. |
| --- | --- |

4.2.

V Bruselu dne 24. ledna 2019.

Předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Tato definice odolnosti trhu práce je převzata ze zprávy OECD z roku 2012 nazvané Díky čemu jsou trhy práce během recese odolné?, jež vyšla ve Výhledu zaměstnanosti v zemích OECD pro rok 2012 vydaném v OECD Publishing v Paříži.

1

Díky čemu jsou trhy práce během recese odolné?

(2)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 312.

2

(3)  Jedná se o rozdíl mezi skutečným a potenciálním HDP v poměru k potenciálnímu HDP.

3

(4)  Viz Analýza hospodářství eurozóny, Evropská komise (2018), SWD(2018) 467 final, s. 8.

4

(5)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 312.

5

(6)  Statistical Annex, European Economic Forecast (Statistická příloha, Evropská hospodářská prognóza), podzim 2018, tabulka 50, s. 196.

6

(7)  Viz Analýza hospodářství eurozóny, Evropská komise (2018), SWD(2018) 467 final.

7

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/53 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/53

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí. Příspěvek Evropské komise k zasedání vedoucích představitelů v Salcburku ve dnech 19.–20. září 2018

[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD]

(2019/C 159/08)

Zpravodaj: José Antonio MORENO DÍAZ

Spoluzpravodajka: Vladimíra DRBALOVÁ

| Konzultace | Komise 24. 10. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato ve specializované sekci | 18. 12. 2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 23. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 169/2/6 |

Konzultace

Komise 24. 10. 2018

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato ve specializované sekci

18. 12. 2018

Přijato na plenárním zasedání

23. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování)

169/2/6

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vnímá argumenty Evropské komise pro předložení návrhu na revizi návratové směrnice (1), nicméně stále věří, že je nejprve nezbytné, aby měla EU společnou politiku a společné právní předpisy pro legální migraci a pro mezinárodní ochranu a azyl (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vyjadřuje znepokojení ohledně rozdílných kritérií pro řízení migrace, jež uplatňují členské státy EU, zejména co se týče zacházení s neoprávněně pobývajícími migranty. Vede to k právní nejistotě a nerovnému zacházení. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV se domnívá, že Komise měla zahájit proces komunikace a konzultace s vládami a občanskou společností na toto téma a v novém kontextu, podobně jako tomu dříve bylo u zelené knihy (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV se domnívá, že Komise měla předložit údaje (nebo alespoň jejich odhady) o míře uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES (4) o navracení, o míře její použitelnosti, intenzitě monitorování účinnosti jejího uplatňování, hlavních potížích, na něž se narazilo v období její platnosti, a míře dodržování jednotlivými členskými státy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komise by měla vykonat minimální autokritiku či alespoň provést analýzu s cílem vysvětlit malou míru návratů, kterou vykazují členské státy, a podrobně uvést její příčiny a odpovědné subjekty. Pokud členské státy směrnici neprovedly a nerespektovaly ani doporučení Komise (EU) 2017/432 (5) ke zvýšení efektivity navracení, mělo by se provést posouzení dopadů. Tato analýza by měla obsahovat i vyhodnocení přístupu členských států k vytváření operačních programů zajišťujících pomoc a poradenství při navracení a porovnání efektivnosti nákladů spojených s dobrovolnými a nucenými návraty. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV si je vědom toho, že určitá extrémní pravicová a nacionalistická rétorika ohledně migrace podněcuje ke xenofobnímu a netolerantnímu jednání. EHSV se domnívá, že komplexní společná migrační politika EU by byla tím nejlepším argumentem proti obavám evropských občanů. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V souladu s tím, co už EHSV uvedl v jiných stanoviscích (6), je potřeba vytvořit odlišný narativ o migraci, jenž podpoří normální pohled na ni jakožto na běžný společenský a ekonomický faktor a umožní činnost sociální pedagogiky v této věci. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Na druhou stranu EHSV může podpořit závěry Evropské rady z června 2018, že předpokladem fungující ekonomiky je komplexní přístup k migraci spojující účinnější ochranu vnějších hranic EU, posílenou vnější činnost a vnitřní aspekty v souladu s hodnotami a zásadami EU a že je třeba pokračovat v tomto úsilí, aby se předešlo humanitárním katastrofám (7). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Údaje poskytnuté Evropskou radou (18. října 2018) (8) udávají, že počet nedovolených vstupů do EU klesl o 95 %. Údaje IOM ze září 2018 (9) zároveň ukazují, že k danému datu přišlo do EU přes moře 83 067 osob a 1 987 osob zahynulo. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV považuje efektivní politiku navracení za nedílnou součást celkové migrační a azylové politiky Unie. Nicméně tato politika chybí a Evropská komise by měla postupovat konzistentně a vyváženě a nenahlížet na migraci pouze z bezpečnostního, kriminalizujícího a politického hlediska. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV považuje za nezbytné, aby byla provedena komparativní studie zajišťovacích zařízení v EU, jejich situace a toho, jak se v nich dodržují lidská práva. Tato studie musí být založena na datech a návštěvách. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV vítá snahu Komise urychlit rozhodnutí o navracení a provázat ho s negativním azylovým rozhodnutím a rozhodnutím o ukončení legálního pobytu a vůbec celkově zrychlit a zefektivnit návratovou proceduru. Nicméně je třeba zvážit, zda jsou navrhované lhůty reálné, a vyhodnotit překážky, které by tomuto záměru mohly bránit. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV současně vnímá efektivní návratovou politiku v souvislosti s procesem účinné spolupráce s třetími zeměmi a uzavíráním a implementací dohod o zpětném přebírání a vyzývá Komisi k dalšímu úsilí a členské státy k plnému využití těchto ujednání. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV považuje rovněž za nezbytné zmínit osvědčené postupy, jež některé státy EU uplatňují, aby zabránily dlouhodobému neoprávněnému pobytu neoprávněně pobývajících cizinců, jako je udělení povolení k pobytu za výjimečných okolností společenského, pracovního či rodinného „zakořenění“ ve Španělsku nebo „Duldung“ v Německu. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Souvislosti a návrh Komise

| 2.1. | EU se od roku 1999 snaží vypracovat komplexní přístup k migraci, který zahrnuje harmonizaci podmínek zpětného přebírání, právo legálně pobývajících občanů třetích zemí, tvorbu právních opatření k prevenci nelegální migrace a rozvoj praktické spolupráce v této věci. Směrnice o navracení (2008/115/ES) měla za cíl zavést na základě společných norem účinnou politiku vyhošťování a repatriace, nicméně zpráva o jejím uplatňování, zveřejněná v roce 2014, ukázala velmi malý pokrok, pokud jde o zvýšení skutečné míry navracení, jíž EU dosahuje: 2014 – 36,3 %, 2015 – 36,8 %, 2016 – 45,8 %, 2017 – 36,6 %. Ke zlepšení nepřispělo ani doporučení (EU) 2017/432 obsahující soubor opatření, která měly členské státy přijmout, a plně tak využít flexibility, kterou směrnice nabízí. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Aniž by se změnila oblast působnosti této směrnice nebo byla dotčena ochrana práv migrantů, která v současné době existují, a to i s ohledem na nejvlastnější zájem dítěte, rodinný život a zdravotní stav a zásadu nenavracení, mělo by se v přepracovaném znění směrnice zajistit, aby byl proces navracení zefektivněn tím, že bude navrženo následující:






  — | větší soudržnost a součinnost s azylovými řízeními, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

větší soudržnost a součinnost s azylovými řízeními,

| — | nové řízení na hranicích; |
| --- | --- |

—

nové řízení na hranicích;

| — | jasné postupy a pravidla k prevenci zneužívání; |
| --- | --- |

—

jasné postupy a pravidla k prevenci zneužívání;

| — | návrhy na podporu účinného systému dobrovolných návratů; |
| --- | --- |

—

návrhy na podporu účinného systému dobrovolných návratů;

| — | jasnější pravidla týkající se zadržení. |
| --- | --- |

—

jasnější pravidla týkající se zadržení.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV vyjadřuje znepokojení ohledně rozdílných kritérií pro řízení migrace, jež uplatňují členské státy EU, zejména co se týče zacházení s neoprávněně pobývajícími migranty. Vede to k právní nejistotě a nerovnému zacházení. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV opakuje svá doporučení, která uvedl ve stanovisku z roku 2002 ke sdělení Komise o návratové politice Společenství týkající se nelegálně dlouhodobě pobývajících osob, neboť se domnívá, že nebyla – či ne zcela – zařazena do různých legislativních a politických opatření, která byla od té doby na úrovni Unie zavedena, zejména pokud jde o práva nelegálních migrantů, legalizaci, nucený návrat, odvolání k soudu, právo na celistvost rodiny, zadržování osob a potřebu skutečně společné politiky v oblasti legální migrace (10). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Je třeba ocenit avizovaný záměr přepracovaného znění, jímž je zlepšit účinnost postupů navracení, zrychlit procesní řízení a provázat ho bezprostředně s negativním azylovým rozhodnutím a rozhodnutím o ukončení legálního pobytu. Členské státy mají právo navracet nelegální migranty, pokud jsou zavedeny spravedlivé a účinné azylové systémy, jež plně respektují zásadu nenavracení. Navrhované změny však s ohledem na vytyčené cíle vedou EHSV ke znepokojení nad jejich dopady. EHSV si klade otázky ohledně účinnosti těchto změn a obává se, aby jediným výsledkem těchto změn nebylo zpřísnění a represe. Základní princip priority dobrovolných návratů, zakotvený již v původní směrnici 2008/115/ES, by neměl být opuštěn a pouze nahrazen represivními politikami. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Návrh by se měl posuzovat rovněž z hlediska uskutečnitelnosti jeho cílů, zejména pokud má být i dále v souladu s lidskými právy. Cíl obecného vyhoštění všech cizinců, kteří na území Unie pobývají neoprávněně, jakožto jediný způsob obnovy jejich legality není prostě možné naplnit. Jednak to vyplývá ze zkušeností z posledních let, jednak by s tím byla spojena neúměrná lidská cena a neúměrné ekonomické a další náklady. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V uplynulých deseti letech nedošlo k účinnému provádění, monitorování a vyhodnocování návratové politiky, která navíc stále ještě není účinně zakotvena v komplexní společné migrační politice EU. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komise měla v rámci návrhu odůvodnit, proč členské státy řádně neprovedly směrnici 2008/115/ES a nerespektovaly doporučení (EU) 2017/432, které obsahuje pokyny, jak uplatňovat směrnici, a vyzývá členské státy, aby podnikly nezbytné kroky k odstranění právních a praktických překážek, které navracení komplikují. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Rovněž by v kontextu rostoucí sociální nejistoty měla existovat snaha zveřejňovat reálné údaje o nelegální migraci do EU a odpovědně je interpretovat, aby se předešlo podněcování xenofobní a rasistické rétoriky, jež podporuje postoje extrémní pravice. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | Novelu směrnice chápe Komise na základě vývoje událostí od roku 2008 jako prostředek k dosažení oprávněného cíle obnovy zákonnosti a posílení účinnosti provádění návratů. Existuje však mnoho dalších prostředků, které jsou k dosažení téhož cíle účinnější a méně zatěžující (např. dobrovolné návraty, legalizace na individuálním základě atd.). EHSV považuje efektivní politiku navracení za nedílnou součást celkové migrační a azylové politiky Unie, nicméně fakt, že tato politika chybí, by měl Komisi vést k sebekritickému, konzistentnímu a vyváženému přístupu a k tomu, aby na migraci nenahlížela pouze z bezpečnostního, kriminalizujícího a politického hlediska (11). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Již v předchozím stanovisku jsme zmínili, že „EHSV připomíná Komisi, že v různých stanoviscích uvedl, že je nezbytné provést opatření týkající se legalizace“ (12). V evropských právních předpisech však také existují prostředky, které mohou ukončit nedovolený pobyt osoby rozumným a konstruktivním způsobem. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Příklady takových prostředků stanoví samotná směrnice 2008/115/ES (článek 6 – Rozhodnutí o navrácení a článek 7 – Dobrovolné opuštění území), členské státy je však zkoumají a využívají velmi málo, zejména pokud jde o osoby, které se marně snaží vyhostit. V této souvislosti EHSV podporuje doporučení (EU) 2017/432 týkající se vytvoření operačních programů asistovaného dobrovolného návratu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV kromě toho konstatuje, že pravidla pro vyhoštění evropských občanů a jejich rodinných příslušníků z důvodů veřejného pořádku nebo veřejné bezpečnosti (13) se neuplatňuje u nelegálních migrantů. Máme na mysli možnost požádat o zrušení rozhodnutí o vyhoštění z důvodu okolností, které nastaly po určité přiměřené lhůtě, včetně povinnosti nevykonat rozhodnutí o vyhoštění bez přezkumu jeho okolností, pokud od rozhodnutí uplynuly dva roky. Nezdá se logické, aby tento přístup k evropským občanům – tj. pouze tehdy, kdy představují hrozbu pro veřejný pořádek nebo veřejnou bezpečnost, – nemohl být uplatňován v případě těch, jejichž jedinou chybou je problém s dokumenty, pokud u nich došlo k významným změnám v jejich situaci. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Je zcela nezbytné zajistit pro postupy navracení mechanismy a skutečné záruky týkající se obrany práv a zájmů státních příslušníků třetích zemí, vůči nimž bylo zahájeno správní řízení, které přesáhnou pouhou možnost uchýlit se k opravným prostředkům nebo se odvolat vůči rozhodnutí. Je nezbytné zavést účinný způsob výkonu těchto práv s odpovídající právní pomocí. Pro každý postup by měli být automaticky určeni advokáti se zvláštní odbornou přípravou a specializací v dané oblasti, kteří vypracují v daném případě prvky obhajoby. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Politiku stíhání osob s neoprávněným pobytem musí doprovázet celkový a pádný zákaz určování totožnosti osob na základě jejich etnické příslušnosti či náboženského vyznání. Stávající uvolnění tohoto zákazu činí z Evropy místo, kde by rasové menšiny mohly být neúnosně vystaveny podezření a kontrolám ze strany orgánů. Případ, kdy Výbor pro lidská práva OSN v červenci 2009 odsoudil Španělsko (14) za zajištění španělské občanky z důvodu její černé pleti na základě podezření, že by mohlo jít o nelegální migrantku, je dostatečně výmluvný. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV považuje za nezbytné, aby byla provedena komparativní studie zajišťovacích zařízení v EU, jejich situace a toho, jak dodržují lidská práva. Tato studie musí být založena na datech a návštěvách. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV současně navrhuje, aby Komise průběžně analyzovala přístup členských států k vytváření operačních programů zajišťujících lepší pomoc a poradenství při navracení, včetně podpory pro opětovné začlenění v třetích zemích návratu, které mají členské státy vytvářet již od roku 2017. Analýza by měla zahrnout i porovnání efektivnosti nákladů spojených s dobrovolnými a nucenými návraty. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV by rovněž chtěl zmínit osvědčené postupy, jež některé státy EU uplatňují, aby zabránily dlouhodobému neoprávněnému pobytu nelegálních migrantů, jako je tzv. „zakořenění“ ve Španělsku nebo „Duldung“ v Německu, a které určitým cizincům, kteří na daném území dlouhodobě neoprávněně pobývají, individualizovaným a selektivním způsobem umožňují výjimečně získat oprávněný pobyt, pokud splní konkrétní požadavky. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Analýza navrhovaných změn

| 5.1. | Znění směrnice jasně zavádí devět konkrétních změn, k nimž se EHSV vyjadřuje. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Je nutné zavést objektivní kritéria platná pro celou EU, pomocí nichž lze určit, zda hrozí nebezpečí skrývání se, či nikoli, včetně neoprávněného druhotného pohybu. V návrhu se v článku 6 za účelem vyloučení odchylných nebo neefektivních výkladů definuje společný seznam objektivních kritérií ke stanovení existence rizika skrývání se jakožto součást celkového posouzení konkrétních okolností daného případu. Seznam kritérií je příliš rozsáhlý a přesahuje doporučení (EU) 2017/432. Výsledkem je, že přestože směrnice stanoví dva druhy postupu navracení – jeden je naléhavý, mimořádný, bez dobrovolného opuštění území a vztahují se na něj další povinnosti a druhý poskytuje záruku s možností dobrovolného plnění – v praxi bude většina nelegálních migrantů podléhat postupu, který by teoreticky měl být používán jako výjimka. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | K přesné definici nebezpečí skrývání se může sloužit omezený výčet navrhovaných objektivních kritérií článku 6, vycházející z doporučení (EU) 2017/432, což v novelizovaném znění odpovídá kritériím uvedeným pod písmeny f), h) a k). V souladu s ustanovením článku 7 o povinnosti spolupracovat lze za vhodné kritérium uznat i písmeno j).






  a) | Chybějící doklady v okamžiku zahájení správního řízení lze ve většině případů na žádost napravit, přičemž v případě nesplnění je možné toto kritérium převést pod písmeno f). |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

a)

Chybějící doklady v okamžiku zahájení správního řízení lze ve většině případů na žádost napravit, přičemž v případě nesplnění je možné toto kritérium převést pod písmeno f).

| b) | Tento cíl klade důkazní břemeno na migranty, kteří budou muset prokázat skutečné bydliště, a odstranit tím základní právní ochranu. Hlavní problémy týkající se ubytování – zejména ty, které mnoho obcí způsobuje obecně cizincům a především osobám s neoprávněným pobytem – znamenají, že tento bod má nepřiměřený záběr. |
| --- | --- |

b)

Tento cíl klade důkazní břemeno na migranty, kteří budou muset prokázat skutečné bydliště, a odstranit tím základní právní ochranu. Hlavní problémy týkající se ubytování – zejména ty, které mnoho obcí způsobuje obecně cizincům a především osobám s neoprávněným pobytem – znamenají, že tento bod má nepřiměřený záběr.

| c) | Chceme-li zabránit tomu, aby VŠICHNI nelegální migranti mohli být obviněni z nebezpečí skrývání se tím, že se postup poskytující záruku stane zcela okrajovým, není možné toto nebezpečí vymezit na základě parametrů, jako je tento. Ten, komu je upřeno právo na práci, je samozřejmě rovněž zbaven ekonomických zdrojů, a většina nelegálních migrantů proto bude trpět nedostatkem finančních prostředků. |
| --- | --- |

c)

Chceme-li zabránit tomu, aby VŠICHNI nelegální migranti mohli být obviněni z nebezpečí skrývání se tím, že se postup poskytující záruku stane zcela okrajovým, není možné toto nebezpečí vymezit na základě parametrů, jako je tento. Ten, komu je upřeno právo na práci, je samozřejmě rovněž zbaven ekonomických zdrojů, a většina nelegálních migrantů proto bude trpět nedostatkem finančních prostředků.

| d) | Vzhledem k politice uzavřených hranic, kterou některé členské státy uplatňují, vstoupí mnoho nelegálních (i legálních) migrantů na území členských států nelegálně. |
| --- | --- |

d)

Vzhledem k politice uzavřených hranic, kterou některé členské státy uplatňují, vstoupí mnoho nelegálních (i legálních) migrantů na území členských států nelegálně.

| e) | Pokud se nelegální migrant pohybuje mezi členskými státy, je to automaticky neoprávněné, ale nemusí to být nutně důvod k tomu, že bude konstatováno riziko skrývání se. |
| --- | --- |

e)

Pokud se nelegální migrant pohybuje mezi členskými státy, je to automaticky neoprávněné, ale nemusí to být nutně důvod k tomu, že bude konstatováno riziko skrývání se.

| g) | Na danou osobu se vztahuje rozhodnutí o navrácení vydané v jiném členském státě. Stanovení této možnosti je nepochopitelné, neboť samotná směrnice ustavuje přímý výkon tohoto rozhodnutí ze strany druhého státu. |
| --- | --- |

g)

Na danou osobu se vztahuje rozhodnutí o navrácení vydané v jiném členském státě. Stanovení této možnosti je nepochopitelné, neboť samotná směrnice ustavuje přímý výkon tohoto rozhodnutí ze strany druhého státu.

| i) | Nesplnění povinnosti odejít do jiného členského státu, v němž má dotyčný platné povolení k pobytu. V těchto případech je zahájení správního řízení o vyhoštění do země původu bez dobrovolného opuštění území zcela nepřiměřené. Je vhodné provést určité nucené opatření převodu do tohoto jiného členského státu, ale nikoli vyhoštění do země původu a už vůbec ne pomocí naléhavého řízení. |
| --- | --- |

i)

Nesplnění povinnosti odejít do jiného členského státu, v němž má dotyčný platné povolení k pobytu. V těchto případech je zahájení správního řízení o vyhoštění do země původu bez dobrovolného opuštění území zcela nepřiměřené. Je vhodné provést určité nucené opatření převodu do tohoto jiného členského státu, ale nikoli vyhoštění do země původu a už vůbec ne pomocí naléhavého řízení.

| 5.3. | Před analýzou článků 7 a 8 a dalších článků návrhu je třeba vyjasnit následující: v celém znění navrhované změny je jasně opomíjena právní povaha rozhodnutí o navrácení, která se poté, co bude upřesněna, stane základem úplného zpochybnění odstavce 3, jenž se odráží v novém článku 8 směrnice. Rozhodnutí o navrácení představuje výkonné rozhodnutí určitého členského státu, které má přímý dopad na osobní oblast práv a zájmů určitého člověka. Základ tohoto rozhodnutí navíc bývá do jisté míry přímo či nepřímo spojen se splněním povinností nebo určitým chováním, z něhož je tato osoba obviněna, a zasluhuje vhodný postup ověření toho, zda jsou tato obvinění skutečná, který bude mít v těchto případech určitě nezávislou podstatu. Tím vším chceme říci, že vyhoštění je sankcí, trestem či potrestáním správní, nikoli trestní povahy, avšak řídí se stejnými ústavními zásadami a zásadami z oblasti základních práv jako trestní právo. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pokud jde o článek 7 – Povinnost spolupracovat: EHSV vnímá předpoklad Komise, že povinnost státního příslušníka z třetí země spolupracovat s příslušnými orgány členských států ve všech fázích návratového řízení může podpořit hladký průběh a účinnost návratových řízení. Nicméně je třeba uvést, že to přímo ohrožuje základní právo, jako je právo nepředkládat důkazy proti sobě samému. Povinnosti uvedené v tomto článku lze shrnout do jedné povinnosti, kterou je spolupracovat na něčem, co je namířeno vůči samotné dotčené osobě. Co se týče článku 8 – Rozhodnutí o navrácení: Tento článek nově ukládá členským státům vydat rozhodnutí o navrácení neprodleně po přijetí rozhodnutí o ukončení oprávněného pobytu státního příslušníka třetí země, včetně rozhodnutí, kdy se mu nepřiznává postavení uprchlíka či status doplňkové ochrany. EHSV se domnívá, že by článek 8 měl být doplněn o možnost dát státnímu příslušníkovi třetí země adekvátní příležitost splnit povinnost opustit území sám nebo hledat alternativní řešení legalizace své situace. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Článek 9 týkající se dobrovolného opuštění území stanoví, že se v rozhodnutí o navrácení poskytuje přiměřená lhůta k dobrovolnému opuštění území v délce třiceti dnů a ruší původní ustanovení o lhůtě 7 až 30 dnů. Již dříve sice bylo možné kritizovat to, že maximální lhůta měla délku jen 30 dnů, existence tohoto minima však sloužila jako záruka. Zrušení tohoto minima umožňuje členským státům, aby lhůta k dobrovolnému opuštění území nebyla poskytnuta vůbec. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Nové opatření, které se zavádí v článku 13, umožňuje členským státům uložit zákaz vstupu, který není spojen s rozhodnutím o navrácení, příslušníkovi třetí země, jehož neoprávněný pobyt na území členských států byl zjištěn při (dobrovolném) opouštění EU. Toto opatření EHSV vnímá, jako uplatnění sankce na určitou osobu v okamžiku, kdy je tato osoba v souladu se zákonem, tj. opouští území EU a ukončuje svůj neoprávněný pobyt. Na druhou stranu lze toto opatření chápat jako pojistku proti opakovanému nelegálnímu vstupu na území dotčeného členského státu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Článek 14 týkající se řízení navracení požaduje, aby každý stát zřídil, provozoval a dále rozvíjel vnitrostátní systém řízení navracení, který zpracovává veškeré informace nezbytné pro provádění této směrnice. Musí být však zajištěna technická slučitelnost s centrálním komunikačním systémem EU. Článek 14 dále uvádí, že členské státy zavedou operační programy asistovaného doprovodného programu. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | V důsledku nedostatků Schengenského informačního systému (SIS) jsou nutná opatření, která by zlepšila koordinaci mezi státy. Je více než nejisté, že by za tím účelem byl nutný výslovný právní předpis na úrovni směrnice, neboť se jedná o velmi praktické otázky řízení. |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Návrh, aby členské státy vytvořily programy pro poskytování logistické, finanční a jiné materiální pomoci na podporu dobrovolného návratu, jež by zahrnovaly programy opětovného začlenění, vychází z doporučení (EU) 2017/432. Komise by měla jejich vytváření podporovat, monitorovat a vyhodnocovat. |
| --- | --- |

5.7.2.

| 5.8. | Článek 16 se zaměřuje pouze a výhradně na „jediný povinný případ, kdy se automatický odkladný účinek přizná podle tohoto návrhu“, tj. ustavení vyhoštění toho, jehož žádost o mezinárodní ochranu bude zamítnuta. EHSV se proti tomu nestaví, avšak domnívá se, že existují další případy, kdy by mělo být vyhoštění automaticky odloženo, aby se posílil rámec ochrany nebo záruk. Mělo by jít mimo jiné o:






  — | případy, kdy jsou přímo či nepřímo dotčeny nezletilé osoby, |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

případy, kdy jsou přímo či nepřímo dotčeny nezletilé osoby,

| — | případy, kdy jsou přímo či nepřímo dotčeni rodinní příslušníci z členských států Unie a v nichž není možné začlenit východiska mezi ustanovení směrnice 2004/38/ES, |
| --- | --- |

—

případy, kdy jsou přímo či nepřímo dotčeni rodinní příslušníci z členských států Unie a v nichž není možné začlenit východiska mezi ustanovení směrnice 2004/38/ES,

| — | případy, kdy je možné prokázat riziko pro zdraví nebo tělesnou integritu stíhaného, |
| --- | --- |

—

případy, kdy je možné prokázat riziko pro zdraví nebo tělesnou integritu stíhaného,

| — | případy, kdy má dojít k návratu do zemí označených za nebezpečné, mezi něž patří země nerespektující lidská práva. |
| --- | --- |

—

případy, kdy má dojít k návratu do zemí označených za nebezpečné, mezi něž patří země nerespektující lidská práva.

| 5.9. | Co se týče zajištění a stanovení minimální doby tří měsíců pro maximální dobu jeho trvání, musíme podotknout, že události ukazují, že kroky a řízení, jež jsou nezbytné za účelem výkonu vyhoštění do třetího státu, jsou buď vyřízeny ve lhůtě kratší než tři měsíce, nebo nedosáhnou téměř ničeho ani při prodloužení této lhůty, a už vůbec ne tím, že uplatní tak krajní opatření, jako je zbavení svobody osoby, která nespáchala žádný trestný čin. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Připomínáme výzvu k využití jiných řešení, jako je německý „Duldung“ nebo španělské „arraigo“, které jsme zmínili výše, a domníváme se, že určení toho, zda bude možné určitou osobu vyhostit, trvá mnohem kratší dobu než tři měsíce. Zajištění či předběžné zadržení je preventivní opatření, jehož účelem je usnadnit výkon nuceného navrácení a předejít útěku. Je však nutné vyloučit, aby se nezneužívalo jako skrytá forma uvěznění nebo jako potrestání nedovoleného přistěhovalectví. Toto uvěznění výslovně zakazuje judikatura Soudního dvora EU (15). |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Směrnice by proto měla vyžadovat, aby zařízení, v nichž bude docházet k tomuto zadržení, nebyla srovnatelná ani horší než vězení, a to prostřednictvím regulace, jež bude vyžadovat, aby ostraha těchto zařízení donucovacími orgány daného státu nebyla nikdy interní, ale pouze obvodová, přičemž interní ostraha bude svěřena jiným státním složkám, a aby byl v každém členském státu status práv zajištěných osob v každém ze svých aspektů ze zákona na stejné úrovni jako právní status vězňů či na úrovni vyšší. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Změna zavedená pomocí čl. 22 odst. 7 je naprosto zbytečná, protože tato otázka je již upravena v různých azylových řízeních členských států. V každém případě je nepřiměřené, aby určitá osoba, která může být zadržována až čtyři měsíce za účelem navrácení v důsledku zamítnutí její žádosti o azyl, mohla být opět vystavena tomuto postupu bez trvalého řešení během nového období šesti měsíců, a to za stejným účelem, kterým je dosažení jejího navrácení. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | EHSV souhlasí s Komisí v tom, že účinnost návratové politiky EU závisí také na spolupráci se zeměmi původu. EU již dosáhla určitého pokroku, EHSV však vyzývá Komisi k dalšímu úsilí v této oblasti a současně k apelu na členské státy, aby tyto výsledky vytěžily a plně využily těchto ujednání. |
| --- | --- |

5.13.

V Bruselu dne 23. ledna 2019.

Předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 634 final.

1

(2)  Úř. věst. C 85, 8.4.2003, s. 51.

2

(3)  COM(2002) 175 final.

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES ze dne 16. prosince 2008 o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 98).

4

(5)  Doporučení Komise (EU) 2017/432 ze dne 7. března 2017 ke zvýšení efektivity navracení při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES (Úř. věst. L 66, 11.3.2017, s. 15).

5

(6)  Viz stanovisko EHSV Náklady neexistence imigrace a neprováděné integrace (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 1).

6

(7)  Zasedání Evropské rady dne 28. 6. 2018 – závěry.

7

(8)  Zasedání Evropské rady dne 18. 10. 2018 – závěry.

8

(9)  IOM – Migration: Flow Monitoring Europe.

9

(10)  Úř. věst. C 85, 8.4.2003, s. 51.

10

(11)  Viz zpráva Research Social Platform on Migration and Asylum (Výzkumná sociální platforma pro migraci a azyl) týkající se Migration: Crackdown on NGO's assisting refugees and other migrants (Migrace: Zásah proti nevládním organizacím pomáhajícím uprchlíkům a jiným migrantům).

11

(12)  Úř. věst. C 85, 8.4.2003, s. 51.

12

(13)  Články 32 a 33 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, o změně nařízení (EHS) č. 1612/68 a o zrušení směrnic 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 77).

13

(14)  FF. Sdělení č. 1493/2006, Williams Lecraft v. Španělsko.

14

(15)  Rozsudky Soudního dvora ze dne 7. června 2016, Affum, C-47/15, ECLI:EU:C:2016:408; a ze dne 28. dubna 2011, El Dridi, C-61/11, ECLI:EU:C:2011:268.

15

Affum

El Dridi

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/60 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/60

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví ochranná a kontrolní opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2115/2005 a nařízení Rady (ES) č. 1386/2007

[COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)]

(2019/C 159/09)

Hlavní zpravodaj: Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Konzultace | Rada, 3. 9. 2018 |
| --- | --- |
| | Evropský parlament, 10. 9. 2018 |
| Právní základ | čl. 43 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato na plenárním zasedání | 23. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 104/0/2 |

Konzultace

Rada, 3. 9. 2018

Evropský parlament, 10. 9. 2018

Právní základ

čl. 43 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato na plenárním zasedání

23. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

104/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV se domnívá, že ochranná a kontrolní opatření přijatá Organizací pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) je třeba provést do práva Unie, aby bylo dosaženo jejich jednotného a účinného uplatňování v rámci EU. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor se však domnívá, že předložený návrh nezavádí pružný mechanismus provádění pravidel přijatých NAFO a neřeší potřebu jejich každoroční aktualizace. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor se vyslovuje pro pružnější a jednodušší mechanismus, a navrhuje proto nařízení, jehož jediný článek stanoví, že Evropská unie musí povinně na své loďstvo uplatňovat pravidla přijatá NAFO. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zdůrazňuje, že zavedení systému aktů v přenesené pravomoci, který uděluje Komisi pravomoc přijímat právní předpisy, aniž by podléhala řádným postupům, je riskantní. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Shrnutí návrhu Komise

| 2.1. | Cílem návrhu je provést do práva Unie opatření přijatá NAFO v období od roku 2008 do roku 2017, kdy vstoupila v platnost pozměněná úmluva NAFO. Vzhledem k tomu, že uvedená opatření se mění jednou ročně, návrh stanoví provedení těch novějších a zřizuje mechanismus pro rychlejší a snadnější provedení těch, která mají být uplatňována v budoucnu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Navrhuje se tedy přenesení pravomocí na Komisi za účelem regulace provozních opatření, která se týkají plavidel, jež provádějí svou činnost v oblasti upravené předpisy, a souvisejí například s rybolovnými právy (omezením kvót či intenzity rybolovu), ukončením rybolovu, vedlejšími úlovky, cíleným rybolovem rejnoka, krevetky severní a platýse černého, zachováním populací žraloků, použitými lovnými zařízeními, ochranou zranitelných mořských ekosystémů a inspekcí a kontrolou této činnosti. Uvádí se celkem třicet různých druhů opatření. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Návrh zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2115/2005 (1) a (ES) č. 1386/2007 (2). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV se domnívá, že ochranná a kontrolní opatření přijatá NAFO je třeba provést do práva Unie, aby bylo dosaženo jejich jednotného a účinného uplatňování v rámci EU. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vzhledem k tomu, že NAFO upravuje svá ochranná a kontrolní opatření každý rok, se Výbor domnívá, že předložený návrh nepřináší pružný mechanismus pro provádění pravidel přijatých v rámci NAFO ani pro jejich každoroční aktualizaci. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Výbor se domnívá, že větší pružnost odpovídající těmto pravidelným aktualizacím pravidel přijatých v rámci NAFO by zajistilo jednoduché nařízení, které by s ohledem na potřebu pravidelné aktualizace souvisejících pravidel v alespoň třiceti navržených oblastech stanovilo v jediném článku, že Evropská unie bude povinně na své loďstvo uplatňovat pravidla každoročně přijatá NAFO. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V opačném případě EHSV poukazuje na riziko přetrvávajícího nesouladu mezi pravidly přijatými v rámci NAFO a zveřejněnými právními předpisy EU a na míru právní nejistoty, kterou to může přinést. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Výbor je znepokojen řetězovým zkrácením lhůt u některých kroků, neboť Komise zkrátí lhůtu pro konkrétní sdělení členským státům a ty ji budou následně muset zkrátit provozovatelům rybářských plavidel. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Výbor se domnívá, že jediné zjednodušení plynoucí ze zavedení aktů v přenesené pravomoci spočívá v tom, že Komise bude moci stanovit pravidla, aniž by podléhala řádným postupům. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | Článek 5 v odstavci 1 stanoví, že členské státy zajistí, aby omezení odlovů a intenzity rybolovu platila pro populace uvedené v platných rybolovných právech. EHSV s domnívá, že by znění mělo stanovit „(...) omezení odlovů a/nebo intenzity (...)“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Článek 28 týkající se elektronického podávání zpráv v pozorovatelském programu je v odstavci 3 formulován nejasně a odstavec 1 je ještě nejasnější, neboť není zřejmé, zda se týká elektronického pozorovacího zařízení, které není výslovně uvedeno. Výbor je toho názoru, že výklad uvedeného článku může být nejednoznačný. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV se rovněž domnívá, že čl. 31 odst. 1 písm. a) týkající se postupů při dohledu neobjasňuje, jak je možné provést vyhodnocení objemu nebo složení úlovku při vytažení sítě, aniž by byla provedena inspekce. |
| --- | --- |

4.3.

V Bruselu dne 23. ledna 2019.

Předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 2115/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví plán obnovy platýse černého v rámci Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 3).

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1386/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (Úř. věst. L 318, 5.12.2007, s. 1).

2

---

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/63

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a síť národních koordinačních center

(COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD))

(2019/C 159/10)

Zpravodaj: Antonio LONGO

Spoluzpravodaj: Alberto MAZZOLA

| Konzultace | Evropská rada, 5. 10. 2018
  Evropský parlament, 1. 10. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 173 odst. 3 a články 188 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato ve specializované sekci | 9. 1. 2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 23. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 143/5/2 |

Konzultace

Evropská rada, 5. 10. 2018

Evropský parlament, 1. 10. 2018

Právní základ

čl. 173 odst. 3 a články 188 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato ve specializované sekci

9. 1. 2019

Přijato na plenárním zasedání

23. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

143/5/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá iniciativu Komise, kterou považuje za přínosnou pro vypracování průmyslové strategie v oblasti kybernetické bezpečnosti a za strategickou pro dosažení stabilní a rozsáhlé digitální autonomie. Tyto faktory mají zcela zásadní význam pro posílení mechanismů obrany Evropy vůči probíhající kybernetické válce, která může ohrozit politické, hospodářské a sociální systémy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor podotýká, že žádná strategie týkající se kybernetické bezpečnosti nemůže opomíjet širokou osvětu a bezpečné chování všech uživatelů. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor souhlasí s obecnými cíli návrhu a je si vědom toho, že konkrétní aspekty fungování budou posouzeny v další fázi. Nicméně vzhledem k tomu, že jde o nařízení, se domnívá, že by některé citlivé aspekty týkající se správy, financování a dosažení stanovených cílů měly být definovány předem. Je důležité, aby budoucí síť a centrum v co největší míře vycházely z kybernetických dovedností a odborných znalostí jednotlivých členských států a aby v nově zřízeném centru nedošlo ke koncentraci pravomocí. Dále je třeba zajistit, aby se činnost budoucí sítě a centra nepřekrývala s existujícími mechanismy pro spolupráci a orgány. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV podporuje rozšíření spolupráce na průmysl – tím, že bude v budoucnu zapojen do správní rady –, a to na základě pevných závazků v oblasti vědy a investic. V případě třístranné spolupráce mezi Evropskou komisí, členskými státy a průmyslem by měla být přítomnost podniků ze zemí mimo EU omezena na ty, které na evropské půdě působí už dlouho a tvoří pevnou součást evropské průmyslové a technologické základny, za předpokladu, že budou náležitě sledovány a kontrolovány a budou dodržovat zásadu vzájemnosti a povinnost zachovávání důvěrnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kybernetická bezpečnost musí být společným závazkem všech členských států, jež proto musí být zapojeny do správní rady, a to způsobem, který bude určen. Pokud jde o finanční příspěvek členských států, je možné čerpat z finančních prostředků EU určených pro každý z nich. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V návrhu by mělo být jasněji uvedeno, jakou bude mít centrum možnost zasahovat do koordinace financování programů Digitální Evropa a Horizont Evropa, a především podle jakých pokynů budou formulovány a přidělovány případné veřejné zakázky. To je nezbytné k zabránění duplicitám nebo překrývání. V zájmu zvýšení finančního krytí se navíc doporučuje rozšířit synergie s jinými finančními nástroji EU (např. regionální fondy, strukturální fondy, Nástroj pro propojení Evropy, ERF, InvestEU...). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV považuje za nezbytné stanovit způsoby spolupráce a vztahy mezi evropským centrem a národními centry. Dále je důležité, aby byla národní centra financována z prostředků EU, alespoň pokud jde o administrativní náklady, aby se usnadnila harmonizace správních postupů a odborných znalostí a zmenšila se tak propast mezi členskými státy EU. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Výbor vyzdvihuje význam lidského kapitálu a doufá, že centrum kompetencí bude moci ve spolupráci s vysokými školami, výzkumnými středisky a zařízeními vyššího vzdělávání podporovat špičkové vzdělávání a odbornou přípravu, mj. prostřednictvím specifických vzdělávacích programů na vysokých a středních školách. Stejně tak je nezbytné poskytnout zvláštní podporu začínajícím podnikům a malým a středním podnikům. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV se domnívá, že je nezbytné lépe vyjasnit příslušné oblasti působnosti a hranice mezi mandátem centra a Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA), přičemž je nutné jasně definovat způsoby spolupráce a vzájemné podpory a zamezit překrývání pravomocí a duplicitě činnosti. Podobné problémy vznikají i u jiných orgánů, které se zabývají počítačovou bezpečností, jako je Evropská obranná agentura (EDA), EUROPOL a CERT-EU, a doporučuje se vytvořit další mechanismy pro strukturovaný dialog mezi různými orgány. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Stávající rámec kybernetické bezpečnosti

| 2.1. | Kybernetická bezpečnost je jedním z nejdůležitějších témat v rámci agendy EU, neboť jde o nepostradatelný faktor obrany institucí, podniků a občanů a o nezbytný nástroj k zachování demokracie. Jedním z nejvíce znepokojivých jevů je exponenciální nárůst škodlivého softwaru (malware) šířeného v síti prostřednictvím automatických systémů, který se z počtu 130 tisíc v roce 2007 zvýšil na 8 milionů v roce 2017. Unie je navíc čistým dovozcem produktů a řešení v oblasti kybernetické bezpečnosti, což vyvolává obavy ohledně hospodářské konkurenceschopnosti a civilní a vojenské bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Přestože EU disponuje značnými odbornými znalostmi a zkušenostmi v oblasti kybernetické bezpečnosti, je činnost tohoto odvětví, vysokých škol a výzkumných středisek stále ještě roztříštěná, nedostatečně sladěná a chybí jí společná strategie rozvoje. To je způsobeno skutečností, že nejsou dostatečně podporovány příslušné sektory kybernetické bezpečnosti (např. energetika, vesmír, obrana a doprava) a ani se nevyužívají synergie mezi civilní a obrannou kybernetickou bezpečností. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | S cílem čelit rostoucím výzvám stanovila Unie v roce 2013 strategii kybernetické bezpečnosti na podporu spolehlivého, bezpečného a otevřeného kybernetického ekosystému (1). Následně byla v roce 2016 přijata první konkrétní opatření k bezpečnosti sítí a informačních systémů (2). To nakonec vyústilo ve vytvoření partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti kybernetické bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ve sdělení Odolnost, odrazování a obrana: budování silné kybernetické bezpečnosti pro EU (3) z roku 2017 se uvádí, že je třeba zajistit zachování a rozvoj důležitých technických kapacit v oblasti kybernetické bezpečnosti, aby bylo možné zajistit bezpečnost jednotného digitálního trhu, a zejména chránit kritické sítě a informační systémy a poskytovat klíčové služby v oblasti kybernetické bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Unie proto musí být schopna sama zabezpečit svá digitální aktiva a procesy a být konkurenceschopná na celosvětovém trhu kybernetické bezpečnosti, dokud nedosáhne spolehlivé a rozsáhlé digitální autonomie (4). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Návrhy Komise

| 3.1. | Cílem centra kompetencí („centrum“) bude usnadnit a koordinovat práci sítě národních center a podporovat komunitu kompetencí pro kybernetickou bezpečnost, aktivně prosazovat agendu technologií kybernetické bezpečnosti a usnadňovat přístup k takto shromážděným odborným znalostem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Za tímto účelem bude centrum zejména provádět příslušné části programů Digitální Evropa a Horizont Evropa, a to přidělováním grantů a zadáváním veřejných zakázek. S ohledem na značné investice do kybernetické bezpečnosti vynakládané v jiných částech světa a na potřebu koordinovat a sdružit v Evropě příslušné prostředky je navrhovanou formou centra kompetencí evropské partnerství s dvojím právním základem, čímž se usnadní společné investice ze strany Unie, členských států a/nebo průmyslu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Návrh vyžaduje, aby členské státy přispěly na akce centra kompetencí a sítě souměřitelnou částkou. Předpokládaný příděl finančních prostředků od EU činí přibližně 2 miliardy EUR z programu Digitální Evropa. Částku z programu Horizont Evropa je nutné ještě vyčíslit. Celkový příspěvek členských států má odpovídat alespoň příspěvku Unie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Hlavním rozhodovacím orgánem je správní rada, v níž jsou zastoupeny všechny členské státy, ale hlasovací práva mají pouze členské státy, které se účastní finančně. Mechanismus hlasování se řídí zásadou dvojí většiny, která vyžaduje 75 % finančních příspěvků a 75 % hlasů. Komise má 50 % hlasů. Centru je nápomocna průmyslová a vědecká poradní rada, která zajišťuje dialog s podniky, spotřebiteli a dalšími relevantními zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Centrum by úzce spolupracovalo se sítí národních koordinačních center a komunitou kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a bylo by hlavním prováděcím subjektem pro finanční prostředky EU určené na kybernetickou bezpečnost v rámci navrhovaného programu Digitální Evropa a programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Národní koordinační centra budou vybrána členskými státy. Centra musí disponovat odbornými technickými znalostmi v oblasti kybernetické bezpečnosti nebo k nim mít přímý přístup, zejména v odvětvích, jako jsou kryptografie, bezpečnostní služby IKT, automatická detekce narušení, bezpečnost systémů, bezpečnost sítí, bezpečnost softwaru a aplikací nebo lidské a sociální aspekty bezpečnosti a soukromí. Rovněž by měla mít kapacitu k efektivní práci a koordinaci s průmyslem, veřejným sektorem, včetně orgánů určených podle směrnice č. 2016/1148. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Obecné připomínky

| 4.1. | EHSV vítá iniciativu Komise a považuje ji za strategickou pro rozvoj kybernetické bezpečnosti v souladu s rozhodnutími přijatými na summitu v Tallinnu v září 2017. Hlavy států a předsedové vlád při této příležitosti požadovali, že je třeba z Unie „do roku 2025 učinit vedoucí sílu v oblasti kybernetické bezpečnosti, abychom zajistili důvěru, jistotu a ochranu našich občanů, spotřebitelů a podniků online a umožnili svobodný internet respektující právo“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV připomíná, že probíhá skutečná kybernetická válka, která může ohrozit politické, hospodářské a sociální systémy útokem na počítačové systémy institucí, kritické infrastruktury (energetika, doprava, banky a finanční instituce...) a podniky a také obecným ovlivňováním volebních a demokratických procesů prostřednictvím falešných zpráv (5). Proto je zapotřebí důkladná informovanost a rozhodná a včasná reakce. Nezbytným předpokladem pro dosažení digitální autonomie je z těchto důvodů vytvoření jasné a dobře podporované průmyslové strategie kybernetické bezpečnosti. EHSV se domnívá, že pracovní program by měl upřednostňovat oblasti určené směrnicí 2016/1148, která se vztahuje na společnosti poskytující základní služby, ať již veřejné, nebo soukromé, a to z důvodu jejich významu pro společnost (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Výbor podotýká, že žádná strategie týkající se kybernetické bezpečnosti nemůže opomíjet širokou osvětu a bezpečné chování všech uživatelů. Z tohoto důvodu musí každou technologickou iniciativu doprovázet náležité informační a osvětové kampaně s cílem vytvořit „kulturu digitální bezpečnosti“ (7). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Výbor souhlasí s obecnými cíli návrhu a je si vědom toho, že konkrétní aspekty fungování budou posouzeny v další fázi. Nicméně vzhledem k tomu, že jde o nařízení, se domnívá, že by některé citlivé aspekty týkající se správy, financování a dosažení stanovených cílů měly být definovány předem. Je důležité, aby budoucí síť a centrum v co největší míře vycházely z kybernetických dovedností a odborných znalostí jednotlivých členských států a aby v nově zřízeném centru nedošlo ke koncentraci pravomocí. Dále je třeba zajistit, aby se činnost budoucí sítě a centra nepřekrývala s existujícími mechanismy pro spolupráci a orgány. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV připomíná, že ve svém stanovisku TEN/646 k aktu o kybernetické bezpečnosti (8) navrhl třístrannou spolupráci mezi Evropskou komisí, členskými státy a průmyslem – včetně malých a středních podniků – v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, zatímco stávající struktura, jejíž právní formu je třeba propracovat, v zásadě stanoví partnerství v rámci veřejného sektoru mezi Evropskou komisí a členskými státy. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV podporuje rozšíření spolupráce na průmysl – tím, že bude v budoucnu zapojen do správní rady –, a to na základě pevných závazků v oblasti vědy a investic. Zřízení průmyslové a vědecké poradní rady nemusí být zárukou stálého dialogu s podniky, spotřebiteli a dalšími relevantními zúčastněnými stranami. V novém kontextu vypracovaném Komisí navíc není jasné, jakou roli bude mít Evropská organizace pro kybernetickou bezpečnost (ECSO) vytvořená z podnětu Komise v červnu roku 2016 jako její partner, jejíž kapitál z hlediska sítí a znalostí by se neměl promarnit. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | V případě třístranné spolupráce je důležité věnovat pozornost společnostem ze třetích zemí. EHSV zejména zdůrazňuje, že by se spolupráce měla opírat o důsledně uplatňovaný mechanismus zabraňující přítomnosti společností ze zemí mimo EU, které by mohly ohrozit bezpečnost a autonomii Unie. V této souvislosti by se měla rovněž uplatnit příslušná ustanovení definovaná v Evropském programu rozvoje obranného průmyslu (9). |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EHSV zároveň uznává, že některé společnosti, které pocházejí ze zemí mimo EU a které v Evropě působí již dlouhou dobu a jsou pevnou součástí evropské průmyslové a technologické základny, by mohly být pro projekty EU velmi užitečné a měly by k nim mít přístup za předpokladu, že členské státy zavedou vhodné mechanismy pro jejich sledování a kontrolu, a pod podmínkou dodržování zásady vzájemnosti a důvěrnosti. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.7. | Kybernetická bezpečnost musí být společným závazkem všech členských států, jež proto musí být zapojeny do správní rady, a to způsobem, který bude určen. Je rovněž důležité, aby všechny státy k iniciativě Komise náležitě finančně přispěly. Pokud jde o finanční příspěvek členských států, je možné čerpat z finančních prostředků EU určených pro každý z nich. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV souhlasí s tím, že každý členský stát může do správní rady evropského centra kompetencí jmenovat svého vlastního zástupce. Výbor doporučuje, aby byly jasně definovány profily národních představitelů a strategické a technologické dovednosti se propojily s manažerskými, administrativními a rozpočtovými. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | V návrhu by mělo být jasněji uvedeno, jakou bude mít centrum možnost zasahovat do koordinace financování programů Digitální Evropa a Horizont Evropa, což je dosud předmětem jednání, a především podle jakých pokynů budou formulovány a přidělovány případné veřejné zakázky. To je nezbytné k zabránění duplicitám nebo překrývání. V zájmu zvýšení finančního krytí se navíc doporučuje rozšířit synergie s jinými finančními nástroji EU (např. regionální fondy, strukturální fondy, Nástroj pro propojení Evropy, ERF, InvestEU). Výbor doufá, že do správy a koordinace finančních prostředků bude zapojena síť národních center. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV poukazuje na to, že poradní rada by měla mít 16 členů a že nejsou jasně stanoveny mechanismy, s jejichž pomocí by měly být zapojeny podniky, vysoké školy, výzkumní pracovníci a spotřebitelé. Výbor je toho názoru, že by bylo užitečné a vhodné, aby členové této rady disponovali rozsáhlými znalostmi v tomto oboru a aby vyváženým způsobem reprezentovali jednotlivé dotčené sektory. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV považuje za důležité stanovit způsoby spolupráce a vztahy mezi evropským centrem a národními centry. Dále je důležité, aby byla národní centra financována z prostředků EU, alespoň pokud jde o administrativní náklady, aby se usnadnila harmonizace správních postupů a odborných znalostí a zmenšila se tak propast mezi členskými státy EU. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV v souladu se svými předchozími stanovisky (10) zdůrazňuje důležitost špičkového vzdělávání a odborné přípravy lidských zdrojů v oblasti kybernetické bezpečnosti, mj. prostřednictvím specifických školních, vysokoškolských a postgraduálních kurzů. Rovněž je důležité poskytnout odpovídající finanční podporu malým a středním podnikům a začínajícím podnikům v tomto odvětví (11), které jsou nezbytné pro rozvoj špičkového výzkumu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV se domnívá, že je nezbytné lépe vyjasnit příslušné oblasti působnosti a hranice mezi mandátem centra a agentury ENISA, přičemž je nutné jasně definovat způsoby spolupráce a vzájemné podpory a zamezit překrývání pravomocí a duplicitě činnosti (12). Návrh nařízení předpokládá přítomnost delegáta ENISA jako stálého pozorovatele ve správní radě, nicméně jeho přítomnost není zárukou strukturovaného dialogu mezi oběma subjekty. Podobné problémy vznikají i u jiných orgánů, které se zabývají kybernetickou bezpečností, jako je Evropská obranná agentura (EDA), EUROPOL a CERT-EU. Z tohoto hlediska je zajímavé memorandum o porozumění, které v květnu roku 2018 podepsaly agentury ENISA, EDA, EUROPOL a skupina CERT-EU. |
| --- | --- |

4.13.

V Bruselu dne 23. ledna 2019.

Předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  JOIN(2013) 1 final.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1).

2

(3)  JOIN(2017) 450 final.

3

(4)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 86.

4

(5)  Informační zpráva Využití sdělovacích prostředků k ovlivňování společenských a politických procesů v EU a ve východních sousedních zemích, zpravodajka: paní Vareikytė, 2014.

5

(6)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 86.

6

(7)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 86.

7

(8)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 86.

8

(9)  COM(2017) 294.

9

(10)  Úř. věst. C 451, 26.11.2014, s. 64.

10

(11)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 86.

11

(12)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 86.

12

---

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/68 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/68

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o úpravě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU o energetické účinnosti [ve znění směrnice (EU) 2018/2002] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 [o správě energetické unie] z důvodu vystoupení Spojeného království z Evropské unie

[COM(2018) 744 final – 2018/0385 (COD)]

(2019/C 159/11)

Hlavní zpravodaj: Séamus BOLAND

| Konzultace | Evropský parlament, 15. 11. 2018
  Rada Evropské unie, 26. 11. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Rozhodnutí předsednictva | 11. 12. 2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 23. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 106/0/0 |

Konzultace

Evropský parlament, 15. 11. 2018

Rada Evropské unie, 26. 11. 2018

Právní základ

čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Rozhodnutí předsednictva

11. 12. 2018

Přijato na plenárním zasedání

23. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

106/0/0

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá návrhy změny právních předpisů EU o energetické účinnosti, neboť jde o nutné změny vyplývající z odchodu Spojeného království z EU. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV konstatuje, že změny jsou technické povahy, a vítá skutečnost, že nové EU složené z 27 členských států umožní, aby pokračovala v plánech na provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (1) o energetické účinnosti a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (2) o správě energetické unie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vítá skutečnost, že navrhované změny nebudou mít vliv na další vývoj příslušných energetických směrnic, jak bylo uvedeno při zveřejnění politické dohody v červnu 2018. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV doporučuje, aby EU povzbuzovala Spojené království, aby se i po brexitu přizpůsobilo cílům, jež jsou obsaženy v dohodě a stanoveny směrnicí. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV doporučuje, aby se Evropská komise zavázala k zavedení komplexní celounijní komunikační strategie, která zajistí, že budou cíle směrnice o energetické účinnosti a nařízení o správě energetické unie s ohledem na svou naléhavou povahu (zejména po brexitu) splněny. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV důrazně doporučuje, aby EU využila veškerých příležitostí k zapojení občanské společnosti do plnění cílů v oblasti energetické účinnosti, a to i do procesu provádění změn, jež si vyžádal brexit. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV doporučuje, aby Komise řádným způsobem zajistila, že v důsledku těchto změn nedojde k nežádoucím důsledkům pro rozpočet či lidská práva. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Směrnice EU o energetické účinnosti a nařízení o správě energetické unie jsou nezbytné nástroje, jež mají EU pomoci splnit její závazky ohledně dosažení cílů energetické účinnosti do roku 2030, a dostát tak závazkům v oblasti životního prostředí přijatým v různých mezinárodních dohodách. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V rámci přípravy na vystoupení Spojeného království z Evropské unie navrhla Komise změnu právních předpisů EU týkajících se energetické účinnosti a nařízení o správě energetické unie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nezbytnost tohoto návrhu vychází ze skutečnosti, že údaje o spotřebě energie, které jsou uvedeny v revidované směrnici o energetické účinnosti a v nařízení o správě energetické unie, vycházejí z Unie složené z 28 států, a proto se musí změnit tak, aby zohledňovaly novou Unii o 27 členech. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Návrh nebude mít vliv na cíle EU v oblasti energetické účinnosti, jak bylo uvedeno v politické dohodě z června 2018, která zdůrazňuje závazek dosáhnout do roku 2030 cíle energetické účinnosti 32,5 %. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Úvod

| 3.1. | Dne 23. června 2016 si Spojené království Velké Británie a Severního Irska odhlasovalo v referendu o členství v EU, že z EU vystoupí. Toto rozhodnutí zahrnuje i území Gibraltaru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dne 29. března 2017 oznámilo Spojené království svůj záměr vystoupit z Unie. To znamená, že nestanoví-li ratifikovaná dohoda změnu data, přestane pro Spojené království ode dne 30. března 2019 (dále jen „datum vystoupení“) platit veškeré primární a sekundární právo Unie. Spojené království se v tom okamžiku stane třetí zemí. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Směrnice o energetické účinnosti usiluje o dosažení cíle energetické účinnosti 32,5 % pro rok 2030 a členským státům ukládá stanovit orientační vnitrostátní cíle energetické účinnosti přispívající k dosažení uvedeného cíle. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Od členských států se proto očekává, že budou brát v úvahu projekce spotřeby energie Unie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Návrh odkazuje na nařízení o správě energetické Unie, které od členských států rovněž vyžaduje, aby při stanovování svých příspěvků k cíli Unie pro rok 2030 braly v úvahu spotřebu energie v roce 2030. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vzhledem k tomu, že nařízení o správě energetické unie a směrnice o energetické účinnosti uvádějí stejné absolutní hodnoty, je třeba tyto hodnoty odpovídajícím způsobem změnit. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Projekce EU ukazují, že spotřeba primární energie v Unii v roce 2030 nesmí být vyšší než 1 273 Mtoe (milionů tun ropného ekvivalentu) a konečná spotřeba energie nesmí být vyšší než 956 Mtoe. Ekvivalentní projekce pro EU složenou z 27 členských států ukazují, že spotřeba primární energie nesmí být vyšší než 1 128 Mtoe a konečná spotřeba energie nesmí být vyšší než 846 Mtoe. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zásady subsidiarity (čl. 5 odst. 3 SEU) a proporcionality (čl. 5 odst. 4 SEU) jsou plně dodrženy, a to zejména proto, že návrh přináší pouze technické změny, které nemají vliv na právní předpisy, které již byly přijaty. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Všechny zúčastněné strany již vzaly na vědomí, že jde o nezbytné technické změny, které nové Evropské unii složené z 27 členských států umožní, aby dosáhla cílů obsažených v příslušných směrnicích. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Připomínky EHSV

| 4.1. | Je zřejmé, že cílem návrhu je dosáhnout nezbytných technických změn příslušných právních předpisů EU v oblasti energetické účinnosti a správy energetické unie vyplývajících z vystoupení Spojeného království z Evropské unie. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | S ohledem na nedávná stanoviska EHSV ke správě energetické unie (3) a k přezkumu směrnice o energetické účinnosti (4) (pan Manoliu) je rovněž zřejmé, že všechna doporučení obsažená v těchto stanoviscích zůstávají i nadále plně v platnosti, a EHSV je musí důrazně prosazovat. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ačkoli je pravdou, že návrh nemá žádný vliv na širší otázky, jako je například rozpočet či lidská práva, je nutné zachovat v této oblasti obezřetnost, tak aby nemohlo docházet k nezamýšleným důsledkům, které by znamenaly dopady na rozpočet či na lidská práva. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV vítá skutečnost, že jsou plně dodrženy zásady subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ačkoliv Výbor konstatuje, že je návrh koncipován tak, aby změnil stávající právní předpisy týkající se energie, a že pevné závazky týkající se určitých cílů zůstávají v platnosti, je třeba poznamenat, že výsledky mohou být ovlivněny tím, zda bude Spojené království i nadále plnit stejné cíle jako zbývajících 27 členů, či nikoliv. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV v tomto ohledu doporučuje zavést silnou komunikační strategii, jež by měla být navržena tak, aby zajistila, že mezi zúčastněnými stranami nebude docházet kvůli nadcházejícímu brexitu ke zmatkům, pokud jde o závazky a provádění plánů, které již byly mezi členskými státy dohodnuty za účelem dosažení cílů v oblasti energetické účinnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV konstatuje, že navrhované změny jsou technické povahy a nevyžadují veřejnou konzultaci. Zároveň však důrazně doporučuje, aby bylo využito veškerých příležitostí k zapojení občanské společnosti do podpory plánů provádění vypracovaných vládami. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV si je vědom nezbytnosti těchto technických změn a věří, že napomohou lepšímu provádění směrnice. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV vítá, že toto rozhodnutí neovlivní předběžnou dohodu z června 2018 o přezkumu směrnice o energetické účinnosti. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | S výhradou toho, že je nutné zajistit zavedení komunikační strategie, jež by měla rozptýlit veškeré nejasnosti ohledně provádění směrnic, vyslovuje EHSV své potěšení, že návrh nijak podstatně neovlivní plány členských států na plnění stanovených cílů. |
| --- | --- |

4.10.

V Bruselu dne 23. ledna 2019.

Předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. C 246, 28.7.2017, s. 34.

3

(4)  Úř. věst. C 246, 28.7.2017, s. 42.

4

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 159/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 159/71

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013, pokud jde o některá pravidla týkající se přímých plateb a podpory pro rozvoj venkova v letech 2019 a 2020

(COM(2018) 817 final – 2018/0414(COD))

(2019/C 159/12)

| Konzultace | Evropský parlament, 13. 12. 2018
  Rada Evropské unie, 14. 12. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 43 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato na plenárním zasedání | 23. 1. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 540 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 175/1/5 |

Konzultace

Evropský parlament, 13. 12. 2018

Rada Evropské unie, 14. 12. 2018

Právní základ

čl. 43 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato na plenárním zasedání

23. 1. 2019

Plenární zasedání č.

540

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

175/1/5

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je zcela uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se na 540. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 23. a 24. ledna 2019 (jednání dne 23. ledna 2019), 175 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 23. ledna 2019.

Předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---