# Uradni list C 62/15.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 62 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6215. februar 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 62

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6215. februar 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 538. plenarno zasedanje EESO, 17. 10. 2018–18. 10. 2018 |
| 2019/C 62/01 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Izzivi in industrijske spremembe v letalskem in vesoljskem sektorju EU | 1 |
| 2019/C 62/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Evropski finančno-podnebni pakt (mnenje na lastno pobudo) | 8 |
| 2019/C 62/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strateški razvoj industrijske politike do leta 2030 za krepitev konkurenčnosti in diverzifikacije evropske industrijske baze ter usmeritev v dolgoročno uspešnost znotraj svetovnih vrednostnih verig (raziskovalno mnenje na zaprosilo avstrijskega predsedstva) | 16 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

538. plenarno zasedanje EESO, 17. 10. 2018–18. 10. 2018

2019/C 62/01

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Izzivi in industrijske spremembe v letalskem in vesoljskem sektorju EU

1

2019/C 62/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Evropski finančno-podnebni pakt (mnenje na lastno pobudo)

8

2019/C 62/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strateški razvoj industrijske politike do leta 2030 za krepitev konkurenčnosti in diverzifikacije evropske industrijske baze ter usmeritev v dolgoročno uspešnost znotraj svetovnih vrednostnih verig (raziskovalno mnenje na zaprosilo avstrijskega predsedstva)

16

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR |
| | 538. plenarno zasedanje EESO, 17. 10. 2018–18. 10. 2018 |
| 2019/C 62/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb (COM(2018) 239 final – 2018/0113 (COD)) – (b) Predlog direktive o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede čezmejnih preoblikovanj, združitev in delitev (COM(2018) 241 final – 2018/0114 (COD)) | 24 |
| 2019/C 62/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov (COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)) – (b) Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)) | 33 |
| 2019/C 62/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826 (COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD)) | 40 |
| 2019/C 62/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Carina za sodelovanje na področju carine (COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD)) | 45 |
| 2019/C 62/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, 1285/2013 in 377/2014 ter Sklepa št. 541/2014/EU (COM(2018) 447 final – 2018/0236 (COD)) | 51 |
| 2019/C 62/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD)) – (b) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (vročanje pisanj) (COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD)) | 56 |
| 2019/C 62/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa EU za boj proti goljufijam (COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD)) | 63 |
| 2019/C 62/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD)) | 67 |
| 2019/C 62/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt: financiranje trajnostne rasti (COM(2018) 97 final) | 73 |
| 2019/C 62/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD)) | 83 |
| 2019/C 62/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (COM(2018) 372 final – 2018/0197 (COD)) | 90 |
| 2019/C 62/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razkrivanju informacij v zvezi s trajnostnimi naložbami in tveganji glede trajnosti ter o spremembi Direktive (EU) 2016/2341 (COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD)) | 97 |
| 2019/C 62/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1011 glede referenčnih vrednosti za nizke emisije ogljika in referenčnih vrednosti za ugodno ogljično bilanco (COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD)) | 103 |
| 2019/C 62/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 92/83/EGS o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS)) – Predlog direktive Sveta o določitvi splošnega režima za trošarino (prenovitev) (COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS)) – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskega blaga (prenovitev) (COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD)) – Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronske evidence (COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS)) | 108 |
| 2019/C 62/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednostnih papirjih, kritih z državnimi obveznicami (COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD)) | 113 |
| 2019/C 62/19 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Fiscalis za sodelovanje na področju obdavčitve (COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD)) | 118 |
| 2019/C 62/20 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podporo reformam (COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD)) | 121 |
| 2019/C 62/21 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropske stabilizacijske funkcije za naložbe (COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD)) | 126 |
| 2019/C 62/22 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD)) | 131 |
| 2019/C 62/23 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik (COM(2018) 268 final) – Predlog za priporočilo Sveta o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in srednješolskih spričeval ter izidov iz učnih obdobij v tujini (COM(2018) 270 final – 2018/0126 (NLE)) – Predlog za priporočilo Sveta o visokokakovostnih sistemih predšolske vzgoje in varstva (COM(2018) 271 final – 2018/0127 (NLE)) – Predlog za priporočilo Sveta o celostnem pristopu k poučevanju in učenju jezikov (COM(2018) 272 final – 2018/0128 (NLE)) | 136 |
| 2019/C 62/24 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Angažiranje, povezovanje in opolnomočenje mladih: nova strategija EU za mlade (COM(2018) 269 final) | 142 |
| 2019/C 62/25 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Nova evropska agenda za kulturo (COM(2018) 267 final) | 148 |
| 2019/C 62/26 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Krepitev zaščite žvižgačev na ravni EU (COM(2018) 214 final) – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (COM(2018) 218 final) | 155 |
| 2019/C 62/27 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (COM(2018) 382 final – 2018/0206 (COD)) | 165 |
| 2019/C 62/28 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (COM(2018) 324 final – 2018/0136 (COD)) | 173 |
| 2019/C 62/29 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote (COM(2018) 383 final – 2017/0207 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravosodje (COM(2018) 384 final – 2017/0208 (COD)) | 178 |
| 2019/C 62/30 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil in migracije (COM(2018) 471 final – 2018/0248 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (COM(2018) 473 final – 2018/0249(COD)) | 184 |
| 2019/C 62/31 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (COM(2018) 472 final – 2018/0250 (COD)) | 189 |
| 2019/C 62/32 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (COM(2018) 367 final – 2018/0191 (COD)) | 194 |
| 2019/C 62/33 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014 (COM(2018) 440 final – 2018/0230 (COD)) | 201 |
| 2019/C 62/34 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju vpliva nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo na okolje (COM(2018) 340 final – 2018/0172(COD)) | 207 |
| 2019/C 62/35 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD)) | 214 |
| 2019/C 62/36 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1293/2013 (COM(2018) 385 final – 2018/209 (COD)) | 226 |
| 2019/C 62/37 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (COM(2017) 772 final – 2017/0309 (COD)) | 231 |
| 2019/C 62/38 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (prenovitev) in Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru (COM(2018) 234 final – 2018/0111 (COD); COM(2018) 232 final) | 238 |
| 2019/C 62/39 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropa v gibanju – Trajnostna mobilnost za Evropo: varna, povezana in čista (COM(2018) 293 final) | 254 |
| 2019/C 62/40 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (COM(2018) 274 final – 2018/0129 (COD)) | 261 |
| 2019/C 62/41 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega evropskega okenca za pomorski sektor in razveljavitvi Direktive 2010/65/EU (COM(2018) 278 final – 2018/0139 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga (COM(2018) 279 final – 2018/0140 (COD)) | 265 |
| 2019/C 62/42 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora - Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (COM(2018) 277 final – 2018/0138 (COD)) | 269 |
| 2019/C 62/43 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti do avtomatizirane mobilnosti: strategija EU za mobilnost prihodnosti (COM(2018) 283 final) | 274 |
| 2019/C 62/44 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1222/2009 (COM(2018) 296 final – 2018/0148(COD)) | 280 |
| 2019/C 62/45 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila (COM(2018) 284 final – 2018/0143(COD)) – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES glede roka za izvajanje posebnih pravil glede največje dolžine v primeru kabin, ki zagotavljajo izboljšane aerodinamične lastnosti, energijsko učinkovitost in varnost (COM(2018) 275 final – 2018/0130(COD)) | 286 |
| 2019/C 62/46 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018) 434 final – 2018/0227 (COD)) | 292 |
| 2019/C 62/47 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018) 567 final – 2018/0298 (COD)) | 298 |
| 2019/C 62/48 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018) 568 final – 2018/0299 (COD)) | 301 |
| 2019/C 62/49 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o opustitvi premikanja ure na poletni oz. zimski čas in razveljavitvi Direktive 2000/84/ES (COM(2018) 639 final – 2018/0332 (COD)) | 305 |
| 2019/C 62/50 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter o popravku navedene uredbe glede virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta(COM(2018) 498 final – 2018/0265 (COD)) | 308 |
| 2019/C 62/51 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (meje in vizumi) ter spremembi Odločbe Sveta 2004/512/ES, Uredbe (ES) št. 767/2008, Sklepa Sveta 2008/633/PNZ, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o sistemu ETIAS], Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o SIS na področju mejnih kontrol] in Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o agenciji eu-LISA] (COM(2018) 478 final – 2017/0351 (COD)) – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (policijsko in pravosodno sodelovanje, azil ter migracije) in spremembi [Uredbe (EU) 2018/XX [uredba Eurodac],] Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o SIS na področju kazenskega pregona], Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o sistemu ECRIS-TCN] ter Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o agenciji eu-LISA] (COM(2018) 480 final – 2017/0352 (COD)) | 309 |
| 2019/C 62/52 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za nadzor ribištva (kodificirano besedilo) (COM(2018) 499 final – 2018/0263(COD)) | 310 |
| 2019/C 62/53 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (COM(2018) 461 final) | 311 |
| 2019/C 62/54 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ekonomska politika euroobmočja 2018 (dodatno mnenje) (COM(2017) 770 final) | 312 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

538. plenarno zasedanje EESO, 17. 10. 2018–18. 10. 2018

2019/C 62/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb (COM(2018) 239 final – 2018/0113 (COD)) – (b) Predlog direktive o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede čezmejnih preoblikovanj, združitev in delitev (COM(2018) 241 final – 2018/0114 (COD))

(COM(2018) 239 final – 2018/0113 (COD))

(COM(2018) 241 final – 2018/0114 (COD))

24

2019/C 62/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov (COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)) – (b) Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

(COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD))

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

33

2019/C 62/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826 (COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD))

(COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD))

40

2019/C 62/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Carina za sodelovanje na področju carine (COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD))

(COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD))

45

2019/C 62/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, 1285/2013 in 377/2014 ter Sklepa št. 541/2014/EU (COM(2018) 447 final – 2018/0236 (COD))

(COM(2018) 447 final – 2018/0236 (COD))

51

2019/C 62/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD)) – (b) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (vročanje pisanj) (COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD))

(COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD))

(COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD))

56

2019/C 62/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa EU za boj proti goljufijam (COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD))

(COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD))

63

2019/C 62/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD))

(COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD))

67

2019/C 62/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt: financiranje trajnostne rasti (COM(2018) 97 final)

(COM(2018) 97 final)

73

2019/C 62/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD))

(COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD))

83

2019/C 62/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (COM(2018) 372 final – 2018/0197 (COD))

(COM(2018) 372 final – 2018/0197 (COD))

90

2019/C 62/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razkrivanju informacij v zvezi s trajnostnimi naložbami in tveganji glede trajnosti ter o spremembi Direktive (EU) 2016/2341 (COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD))

(COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD))

97

2019/C 62/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1011 glede referenčnih vrednosti za nizke emisije ogljika in referenčnih vrednosti za ugodno ogljično bilanco (COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD))

(COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD))

(COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD))

103

2019/C 62/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 92/83/EGS o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS)) – Predlog direktive Sveta o določitvi splošnega režima za trošarino (prenovitev) (COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS)) – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskega blaga (prenovitev) (COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD)) – Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronske evidence (COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS))

(COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS))

(COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS))

(COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD))

(COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS))

108

2019/C 62/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednostnih papirjih, kritih z državnimi obveznicami (COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD))

(COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD))

113

2019/C 62/19

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Fiscalis za sodelovanje na področju obdavčitve (COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD))

(COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD))

118

2019/C 62/20

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podporo reformam (COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD))

(COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD))

121

2019/C 62/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropske stabilizacijske funkcije za naložbe (COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD))

(COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD))

126

2019/C 62/22

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD))

(COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD))

131

2019/C 62/23

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik (COM(2018) 268 final) – Predlog za priporočilo Sveta o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in srednješolskih spričeval ter izidov iz učnih obdobij v tujini (COM(2018) 270 final – 2018/0126 (NLE)) – Predlog za priporočilo Sveta o visokokakovostnih sistemih predšolske vzgoje in varstva (COM(2018) 271 final – 2018/0127 (NLE)) – Predlog za priporočilo Sveta o celostnem pristopu k poučevanju in učenju jezikov (COM(2018) 272 final – 2018/0128 (NLE))

(COM(2018) 268 final)

(COM(2018) 270 final – 2018/0126 (NLE))

(COM(2018) 271 final – 2018/0127 (NLE))

(COM(2018) 272 final – 2018/0128 (NLE))

136

2019/C 62/24

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Angažiranje, povezovanje in opolnomočenje mladih: nova strategija EU za mlade (COM(2018) 269 final)

(COM(2018) 269 final)

142

2019/C 62/25

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Nova evropska agenda za kulturo (COM(2018) 267 final)

(COM(2018) 267 final)

148

2019/C 62/26

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Krepitev zaščite žvižgačev na ravni EU (COM(2018) 214 final) – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (COM(2018) 218 final)

(COM(2018) 214 final)

(COM(2018) 218 final)

155

2019/C 62/27

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (COM(2018) 382 final – 2018/0206 (COD))

(COM(2018) 382 final – 2018/0206 (COD))

165

2019/C 62/28

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (COM(2018) 324 final – 2018/0136 (COD))

(COM(2018) 324 final – 2018/0136 (COD))

173

2019/C 62/29

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote (COM(2018) 383 final – 2017/0207 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravosodje (COM(2018) 384 final – 2017/0208 (COD))

(COM(2018) 383 final – 2017/0207 (COD))

(COM(2018) 384 final – 2017/0208 (COD))

178

2019/C 62/30

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil in migracije (COM(2018) 471 final – 2018/0248 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (COM(2018) 473 final – 2018/0249(COD))

(COM(2018) 471 final – 2018/0248 (COD))

(COM(2018) 473 final – 2018/0249(COD))

184

2019/C 62/31

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (COM(2018) 472 final – 2018/0250 (COD))

(COM(2018) 472 final – 2018/0250 (COD))

189

2019/C 62/32

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (COM(2018) 367 final – 2018/0191 (COD))

(COM(2018) 367 final – 2018/0191 (COD))

194

2019/C 62/33

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014 (COM(2018) 440 final – 2018/0230 (COD))

(COM(2018) 440 final – 2018/0230 (COD))

201

2019/C 62/34

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju vpliva nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo na okolje (COM(2018) 340 final – 2018/0172(COD))

(COM(2018) 340 final – 2018/0172(COD))

207

2019/C 62/35

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD))

(COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD))

(COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD))

(COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD))

214

2019/C 62/36

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1293/2013 (COM(2018) 385 final – 2018/209 (COD))

(COM(2018) 385 final – 2018/209 (COD))

226

2019/C 62/37

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (COM(2017) 772 final – 2017/0309 (COD))

(COM(2017) 772 final – 2017/0309 (COD))

231

2019/C 62/38

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (prenovitev) in Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru (COM(2018) 234 final – 2018/0111 (COD); COM(2018) 232 final)

(COM(2018) 234 final – 2018/0111 (COD); COM(2018) 232 final)

238

2019/C 62/39

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropa v gibanju – Trajnostna mobilnost za Evropo: varna, povezana in čista (COM(2018) 293 final)

(COM(2018) 293 final)

254

2019/C 62/40

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (COM(2018) 274 final – 2018/0129 (COD))

(COM(2018) 274 final – 2018/0129 (COD))

261

2019/C 62/41

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega evropskega okenca za pomorski sektor in razveljavitvi Direktive 2010/65/EU (COM(2018) 278 final – 2018/0139 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga (COM(2018) 279 final – 2018/0140 (COD))

(COM(2018) 278 final – 2018/0139 (COD))

(COM(2018) 279 final – 2018/0140 (COD))

265

2019/C 62/42

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora - Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (COM(2018) 277 final – 2018/0138 (COD))

(COM(2018) 277 final – 2018/0138 (COD))

269

2019/C 62/43

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti do avtomatizirane mobilnosti: strategija EU za mobilnost prihodnosti (COM(2018) 283 final)

(COM(2018) 283 final)

274

2019/C 62/44

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1222/2009 (COM(2018) 296 final – 2018/0148(COD))

(COM(2018) 296 final – 2018/0148(COD))

280

2019/C 62/45

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila (COM(2018) 284 final – 2018/0143(COD)) – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES glede roka za izvajanje posebnih pravil glede največje dolžine v primeru kabin, ki zagotavljajo izboljšane aerodinamične lastnosti, energijsko učinkovitost in varnost (COM(2018) 275 final – 2018/0130(COD))

2

(COM(2018) 284 final – 2018/0143(COD))

(COM(2018) 275 final – 2018/0130(COD))

286

2019/C 62/46

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018) 434 final – 2018/0227 (COD))

(COM(2018) 434 final – 2018/0227 (COD))

292

2019/C 62/47

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018) 567 final – 2018/0298 (COD))

(COM(2018) 567 final – 2018/0298 (COD))

298

2019/C 62/48

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018) 568 final – 2018/0299 (COD))

(COM(2018) 568 final – 2018/0299 (COD))

301

2019/C 62/49

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o opustitvi premikanja ure na poletni oz. zimski čas in razveljavitvi Direktive 2000/84/ES (COM(2018) 639 final – 2018/0332 (COD))

(COM(2018) 639 final – 2018/0332 (COD))

305

2019/C 62/50

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter o popravku navedene uredbe glede virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta(COM(2018) 498 final – 2018/0265 (COD))

(COM(2018) 498 final – 2018/0265 (COD))

308

2019/C 62/51

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (meje in vizumi) ter spremembi Odločbe Sveta 2004/512/ES, Uredbe (ES) št. 767/2008, Sklepa Sveta 2008/633/PNZ, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o sistemu ETIAS], Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o SIS na področju mejnih kontrol] in Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o agenciji eu-LISA] (COM(2018) 478 final – 2017/0351 (COD)) – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (policijsko in pravosodno sodelovanje, azil ter migracije) in spremembi [Uredbe (EU) 2018/XX [uredba Eurodac],] Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o SIS na področju kazenskega pregona], Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o sistemu ECRIS-TCN] ter Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o agenciji eu-LISA] (COM(2018) 480 final – 2017/0352 (COD))

(COM(2018) 478 final – 2017/0351 (COD))

(COM(2018) 480 final – 2017/0352 (COD))

309

2019/C 62/52

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za nadzor ribištva (kodificirano besedilo) (COM(2018) 499 final – 2018/0263(COD))

(COM(2018) 499 final – 2018/0263(COD))

310

2019/C 62/53

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (COM(2018) 461 final)

(COM(2018) 461 final)

311

2019/C 62/54

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ekonomska politika euroobmočja 2018 (dodatno mnenje) (COM(2017) 770 final)

(COM(2017) 770 final)

312

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

538. plenarno zasedanje EESO, 17. 10. 2018–18. 10. 2018

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Izzivi in industrijske spremembe v letalskem in vesoljskem sektorju EU

(2019/C 62/01)

| Poročevalec: | Thomas KROPP |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Enrico GIBELLIERI |

Poročevalec:

Thomas KROPP

Soporočevalec:

Enrico GIBELLIERI

| Pravna podlaga | 15. 2. 2018 |
| --- | --- |
| Sklep plenarne skupščine | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI) |
| Datum sprejetja mnenja komisije CCMI | 25. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 184/1/3 |

Pravna podlaga

15. 2. 2018

Sklep plenarne skupščine

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI)

Datum sprejetja mnenja komisije CCMI

25. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

184/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Glede na močno konkurenco uveljavljenih akterjev na tem področju, zlasti ZDA, pa tudi zaradi naraščajoče konkurence novih, zlasti Kitajske, je treba razviti industrijsko politiko EU za letalski sektor, ki bo letalski industriji EU omogočila sodelovanje po enakih konkurenčnih pogojih. V ta namen je treba na ravni EU vzpostaviti opazovalnico za letalski sektor ter zagotoviti, da bo to področje ključni element gospodarske diplomacije in trgovinske politike EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Lotiti se je treba izzivov, povezanih z znanjem in spretnostmi, ter zagotoviti, da bo visoko specializirana starajoča se delovna sila svoje strokovno znanje in spretnosti lahko posredovala mlajšim zaposlenim. Sektor mora privabiti več mladih z znanjem in spretnostmi v inženirstvu in IKT, ki se vse bolj iščejo. Že zaposlene delavce pa je treba dodatno usposobiti na področju digitalizacije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Raziskave v civilnem letalstvu morajo biti še naprej glavna prednostna naloga v programu Obzorje Evropa in v primerjavi s programom Obzorje 2020 jim je treba nameniti več sredstev. Ravno tako je treba še naprej izvajati uspešne tehnološke pobude za zmanjšanje okoljskega vpliva emisij, tako da se uvedeta Čisto nebo 3 in SESAR 3. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Nujno je treba uvajati rešitve SESAR in po desetletjih razprav vzpostaviti enotno evropsko nebo. Potrebne so naložbe v učinkovite zmogljivosti v zraku in na zemlji za pospešitev rasti letalstva, hkrati pa je treba zmanjšati posledice za okolje in povečati varnost. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Okrepiti je treba mednarodno vlogo Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA), njena pravila pa morajo biti bolj usmerjena v rezultate, da se omogočijo učinkovitejše in varno uvajanje nove tehnologije ter enaki konkurenčni pogoji za izvoznike EU. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Poiskati je treba rešitve za učinkovit sporazum za obdobje po brexitu, ki bo zajemal carinsko ureditev, zakonodajne okvire, sodelovanje pri raziskavah in razvoju ter mobilnost delovne sile. Čim prej je treba začeti tehnična posvetovanja o predpisih, da se zagotovi sprejetje ukrepov za blažitev posledic. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Pri pregledu neposrednih tujih naložb je treba doseči napredek, da se zaščitijo tehnologije, ki so za proizvodnjo letal in za sektor vzdrževanja, popravil in remonta (angl. MRO) kritičnega pomena. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ohraniti je treba neprekinjen socialni dialog med delodajalci, delojemalci in civilno družbo. Poleg tega je treba v skladu s Sklepom Komisije 98/500/ES začeti sektorsko specifičen socialni dialog. |
| --- | --- |

1.8

2.   Splošne ugotovitve

Letalska industrija je eden najpomembnejših visoko tehnoloških sektorjev EU na svetovnem trgu. Neposredno zaposluje 500 000 ljudi na visoko kakovostnih delovnih mestih (1) (oziroma 1 milijon, če prištejemo posredna delovna mesta), sestavlja pa jo ekosistem velikih in malih podjetij, ki pokrivajo celoten spekter letalstva.

Letalska industrija EU je na svojem področju vodilna s tehnološkega vidika, njen tržni delež pa trenutno znaša približno eno tretjino svetovnega trga. Industrija veliko prispeva k trgovinski bilanci EU (izvoz EU v višini 46 milijard EUR) (2).

Teme mnenja

Mnenje ne obravnava posebej obrambe in vesoljskega sektorja, vendar je treba poudariti, da industrija civilnega letalstva prispeva k tem sektorjem. Sem sodi tudi strateška avtonomija Evrope na podlagi sinergij z obrambnimi dejavnostmi, ki nastajajo na področju tehnologije in v skupnih središčih odločanja.

Moč in vodilni položaj letalske industrije EU na svetovni ravni sta rezultat trdnih strategij in produktivnih dejavnosti. Tega vodilnega položaja ne smemo jemati za samoumevnega, saj se sektor sooča s številnimi izzivi, kot so:

| (1) | ostra konkurenca uveljavljenih in novih akterjev, ki prejemajo znatno državno podporo; |
| --- | --- |

(1)

ostra konkurenca uveljavljenih in novih akterjev, ki prejemajo znatno državno podporo;

| (2) | premik gospodarske rasti in moči proti vzhodu, kar je hkrati priložnost in grožnja; |
| --- | --- |

(2)

premik gospodarske rasti in moči proti vzhodu, kar je hkrati priložnost in grožnja;

| (3) | operativni izzivi v bližnji prihodnosti, kot so brexit, proračunske omejitve EU in protekcionistični ukrepi v tretjih državah; |
| --- | --- |

(3)

operativni izzivi v bližnji prihodnosti, kot so brexit, proračunske omejitve EU in protekcionistični ukrepi v tretjih državah;

| (4) | nujnost, da letalska industrija EU ohrani vodilno vlogo na tehnološkem področju, zlasti pri zmanjševanju okoljskega vpliva emisij; |
| --- | --- |

(4)

nujnost, da letalska industrija EU ohrani vodilno vlogo na tehnološkem področju, zlasti pri zmanjševanju okoljskega vpliva emisij;

| (5) | odsotnost skladne industrijske politike EU; |
| --- | --- |

(5)

odsotnost skladne industrijske politike EU;

| (6) | nujnost skladne strategije EU o pregledu neposrednih tujih naložb; |
| --- | --- |

(6)

nujnost skladne strategije EU o pregledu neposrednih tujih naložb;

| (7) | nujnost vidnejše prisotnosti Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

(7)

nujnost vidnejše prisotnosti Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) na mednarodnem prizorišču;

| (8) | nujnost krepitve konkurenčnosti sektorja vzdrževanja, popravil in remonta (MRO); |
| --- | --- |

(8)

nujnost krepitve konkurenčnosti sektorja vzdrževanja, popravil in remonta (MRO);

| (9) | zagotovitev, da bo imela prihodnja delovna sila strokovno znanje in spretnosti, ki jih ta sektor potrebuje, zlasti na področju digitalizacije. |
| --- | --- |

(9)

zagotovitev, da bo imela prihodnja delovna sila strokovno znanje in spretnosti, ki jih ta sektor potrebuje, zlasti na področju digitalizacije.

Posebne ugotovitve

3.   Globalni trg in izzivi

| 3.1 | Sedanji vodilni položaj industrije EU ne bi smel veljati za samoumevnega. Delež BDP Evropske unije v svetovnem BDP se bo zmanjšal za 30 % in bo s sedanjih 17 % padel na 12 % (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Številne države so razvile in uvedle daljnosežne strategije, v katerih so opredelile, kakšen naj bi bil njihov položaj, kako bodo izkoristile svoje prebivalstvo in kako si bodo – glede na avtomatizacijo in premik gospodarske moči proti vzhodu – zagotovile vlogo na vrhu svetovne vrednostne verige. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Evropa se bo soočila s popolnoma drugačno konkurenčno situacijo, ki prinaša veliko priložnosti, če nam bo uspelo čim bolj okrepiti vsa naša prizadevanja in sprejeti pogumne odločitve. Če pa bomo našo vodilno vlogo enostavno jemali za samoumevno, nas bo nova situacija postavila pred vrsto groženj. |
| --- | --- |

3.3

4.   Državna podpora za industrijo v tretjih državah

| 4.1 | Industrija ZDA, glavni tekmec EU, še naprej prejema močno državno podporo, ki ji jo zagotavljajo vlada ZDA in njenih 34 različnih agencij in ministrstev. Ameriška administracija je v teku več let uvedla obsežno paleto ureditev, politik in orodij za podporo svoje civilne letalske industrije, ki zelo učinkovito spodbuja obrambni sektor, zlasti na področju raziskav, tehnologije in razvoja (vključno z dodelitvami iz zveznega proračuna za raziskovalne programe). Tudi drugi uveljavljeni akterji (iz Kanade in Brazilije) v okviru splošne industrijske strategije še naprej prejemajo precejšnjo podporo svojih vlad. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Poleg uveljavljenih akterjev na področju civilnega letalstva tudi več držav v vzponu (Kitajska, Indonezija, Indija, Južna Koreja, Filipini in druge) krepi svojo zavezo za podporo razvoja konkurenčne letalske industrije v državi v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Med navedenimi državami ima najobsežnejšo strategijo Kitajska. Sestavlja jo mešanica centraliziranega načrtovanja in državnih podjetij. Kitajska vlada je razvoj nacionalne industrije civilnega letalstva v več uradnih dokumentih (z najvišje ravni) opredelila kot eno glavnih prednostnih nalog, med katere sodi tudi pobuda Made in China 2025 (Narejeno na Kitajskem 2025). Sedanji petletni načrt Kitajske poziva k preboju v tehnologiji motorjev civilnih letal in k pospešitvi raziskav širokotrupnih zrakoplovov, helikopterjev, manjših regionalnih letal in letalstva na splošno. Poudariti je treba, da je kitajska proizvodnja letal v državni lasti in da je kitajska komisija za razvoj in reforme (NDRC) pristojna za odobravanje vseh nakupov letal, ki jih izvedejo kitajske letalske družbe, kar se izkorišča za spodbujanje nakupa doma izdelanih reaktivnih letal, kot je COMAC C919 (4). Na koncu je treba dodati, da načrt internet Plus vzpostavlja partnerstvo med kitajskimi tehnološkimi velikani in tradicionalnimi sektorji, vključno z letalsko industrijo. |
| --- | --- |

4.3

5.   Industrijska strategija EU

| 5.1 | Odsotnost industrijske politike EU za podporo letalske industrije, je – skupaj z razdrobljenim pristopom institucij EU in vlad držav – eden od glavnih izzivov v spreminjajočem se konkurenčnem okolju. Razviti je treba industrijsko strategijo EU za njeno letalsko industrijo, da se zagotovita konkurenčnost sektorja in še naprej vodilna vloga na svetovnem trgu civilnega letalstva. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | V ta namen sta potrebni strategija in zavezanost na ravni EU, pri čemer si vsi pomembni akterji na evropski, nacionalni in medvladni ravni (vključno z Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, ustreznimi agencijami, kot sta EASA in Eurocontrol, ter skupnimi tehnološkimi pobudami, kot sta SESAR in Čisto nebo) prizadevajo za skupni cilj, namreč podpreti konkurenčnost industrije EU na svetovnem trgu civilnega letalstva. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Zaveza na ravni EU je nujna za zagotovitev neprekinjene javne finančne podpore temu ključnemu sektorju, zlasti raziskavam in inovacijam na podlagi dolgoročnega načrta. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Na ravni Komisije bi bilo treba vzpostaviti opazovalnico za letalski sektor za spremljanje netarifnih ovir na ključnih letalskih območjih ter ocenjevanje relativne konkurenčnosti letalske industrije EU. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Poleg tega bi letalstvo moralo postati odločilen sektor v gospodarski diplomaciji in trgovinski politiki EU, vpliv EU na mednarodni ravni pa bi bilo treba okrepiti, npr. v Mednarodni organizaciji civilnega letalstva. |
| --- | --- |

5.5

6.   Raziskave in razvoj za izboljšanje učinkovitosti in zmanjšanje emisij

| 6.1 | Največja evropska raziskovalna programa na področju letalstva, tj. Čisto nebo (okolju prijaznejše in učinkovitejše letalske tehnologije) in SESAR (raziskave, razvoj in inovacije pri upravljanju zračnega prometa), delujeta kot katalizatorja za celotno inovacijsko verigo v Evropi. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Programa sta se zaradi dolgoročnega tehnološkega načrta in finančnih zavez izkazala kot učinkovita in sta dokazala svojo dodano vrednost za javne organe in inovacijsko verigo, predvsem pri 1) zasnovi, razvoju, proizvodnji in uporabi bolj konkurenčnih, varnejših in okolju prijaznejših zrakoplovov ter sistemov upravljanja zračnega prometa; 2) oblikovanju velike in učinkovite znanstvene in tehnološke skupnosti akademskih raziskovalcev in industrijskih panog, od velikih podjetij do MSP, v vseh državah EU-28, in 3) zagotavljanju odličnih demonstratorjev z dejanskim učinkom na programe in trg za zrakoplove. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Med zgodbami o uspehu pobude Čisto nebo so med drugim poskusni leti laminarnega krila BLADE (zmanjšanje trenja kril za 50 % in do 5 % manj emisij CO2) ter propelerskoventilatorstki motor odprtega tipa (angl. Contra-Rotating Open Rotor) (zmanjšanje porabe goriva in emisij CO2 za približno 30 %). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Zgodbe o uspehu SESAR je najbolje ponazoriti z učinkovitimi rezultati: uvedba 63 ponujenih rešitev SESAR naj bi zagotovila 34-odstotno povečanje zmogljivosti zračnega prostora in 30-odstotno zmanjšanje razhajanj v trajanju letov, kar pomeni manj zamud vseh letov v EU in 95 % letov v načrtovanem času, pa tudi zmanjšanje porabe goriva in emisij za 2,3 % na let. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Civilno letalstvo bi moralo v programu Obzorje Evropa ostati glavna prednostna naloga in v primerjavi s sedanjim proračunom v okviru programa Obzorje 2020 bi mu bilo treba zagotoviti več sredstev. Raziskave in inovacije so življenjska sila letalske industrije EU. Dolgi raziskovalni cikli te industrije zahtevajo delitev tveganja med javnim in zasebnim sektorjem ter financiranje z nepovratnimi sredstvi na podlagi dolgoročnih zavez za razvoj načrtov raziskav. To je odločilnega pomena za konkurenčnost letalske industrije EU. Obe skupni tehnološki pobudi (Čisto nebo in SESAR) bi bilo treba zato obdržati. V okviru Instrumenta za povezovanje Evrope bi moralo financiranje ostati glavna prednostna naloga, da se pospeši in spodbudi uvajanje tehnologij, razvitih s pobudami Čisto nebo in SESAR (raziskave in inovacije). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Civilno letalstvo beleži dobre rezultate pri zmanjševanju svojega okoljskega vpliva. Nova generacija letal praviloma pomeni zmanjšanje emisij za 15–20 %. Svetovna industrija civilnega letalstva je bila prva na svetu, ki se je dogovorila o obsežnem pristopu za zmanjšanje emisij. Ta temelji na strategiji s štirimi stebri, ki so: tehnologija, opravljanje letov, infrastruktura in globalni tržni ukrep. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Nadaljevanje podpore EU za raziskave in inovacije je ključnega pomena za dosego dodatnega napredka pri zmanjševanju okoljskega odtisa civilnega letalstva (tehnološki steber), saj je več kot 70 % vseh raziskovalnih dejavnosti povezanih z okoljskimi cilji. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Svetovalni svet za raziskave in inovacije na področju letalstva v Evropi je v dokumentu Flightpath 2050 določil cilj, ki ga je treba doseči do tega leta, in sicer morajo tehnologije in postopki omogočiti 75-odstotno zmanjšanje emisij CO2 na potnika/kilometer, 90-odstotno zmanjšanje emisij NOx in 65-odstotno zmanjšanje zaznanih emisij hrupa, ki jih povzroči letalo v zraku (glede na zmogljivosti tipičnega novega zrakoplova leta 2000). |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Poleg tega naj bi se zrakoplovi na zemlji premikali brez emisij, zasnovani in proizvedeni pa bi morali biti tako, da jih je mogoče reciklirati. Evropa bi morala na podlagi trdne evropske energetske politike postati center odličnosti za trajnostna alternativna goriva, vključno z letalskimi. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Morala bi biti prva pri raziskavah ozračja in prevzeti vodilno vlogo pri oblikovanju prednostnega okoljskega akcijskega načrta ter uvajanju svetovnih okoljskih standardov. V okviru programa Obzorje 2020 je bil sicer dosežen precejšen napredek, vendar je treba v programu Obzorje Evropa pospešiti raziskave in inovacije, vključno z elektrifikacijo in hibridizacijo letal. |
| --- | --- |

6.10

7.   Digitalizacija

| 7.1 | Digitalizacija (vključno z digitalno infrastrukturo, ki je potrebna za nove avtomatizirane platforme za upravljanje letal), avtomatizacija ter tehnologije virtualne in razširjene resničnosti (angl. augmented reality) bodo ravno tako ena od glavnih prednostnih nalog raziskav na področju letalstva in bodo – skupaj s potrebo, da se še naprej izboljšuje varnost v letalstvu in se nadaljujejo prizadevanja za zmanjšanje njegovega okoljskega odtisa – določale načrt za raziskave in inovacije v okviru SESAR 3 in Čisto nebo 3. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Pospešiti je treba uvajanje rešitev SESAR in za njihovo učinkovito uporabo v EU je ključnega pomena vzpostavitev enotnega evropskega neba. |
| --- | --- |

7.2

8.   Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA)

| 8.1 | Močnejša mednarodna vloga agencije EASA je izredno pomembna za letalsko industrijo EU (vključno s sektorjem vzdrževanja, popravil in remonta) kot protiutež še vedno močnemu mednarodnem položaju ameriške zvezne uprave za letalstvo pri spodbujanju letalske industrije ZDA na trgih tretjih držav. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | EASA bi bilo treba dovoliti, da odpre več uradov v tretjih državah, in imeti bi morala ključno vlogo pri spodbujanju evropskih varnostnih predpisov, standardov certificiranja in politik, pa tudi pri zagotavljanju, da bo evropska industrija lahko prisotna na glavnih izvoznih trgih po enakih konkurenčnih pogojih. V ta namen bi morala biti EASA vsak dan v stiku z organi za civilno letalstvo ter si prizadevati za odpravo tehničnih ovir za odobritev evropskih proizvodov na izvoznih trg teh držav. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Dvostranske sporazume EU o varnosti v letalstvu s tretjimi državami bi bilo treba razširiti, da se zmanjša podvajanje varnostnega nadzora, tako pri certificiranju tipa/začetne plovnosti kot tudi pri nadaljnjem preverjanju plovnosti in vzdrževanju. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Na koncu je treba še poudariti, da bi morala biti podrobna pravila EASA bolj usmerjena na rezultate in temeljiti na industrijskih standardih, da se omogoči varno ter učinkovitejše in hitrejše uvajanje nove tehnologije. S tega vidika je pred kratkim sklenjena revizija temeljne uredbe EASA (revizija Uredbe št. 216/2008) dobrodošla. |
| --- | --- |

8.4

9.   Infrastruktura

| 9.1 | Letalski industriji EU koristi tudi dobro stanje širše industrije civilnega letalstva EU (tj. letalske družbe, operaterji helikopterjev in poslovnih reaktivnih letal ter drugi uporabniki zračnega prostora), saj dodatno naraščanje števila uporabnikov zračnega prostora pomeni tudi več potreb po plovilih in ustrezni tehnologiji. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | S tega vidika je torej bistvenega pomena, da se še naprej vlaga v varno in stroškovno učinkovito infrastrukturo na zemlji in v zraku, pri čemer se je treba izogniti pretiranim pristojbinam za letalski promet. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Letalska strategija EU je torej dobrodošla, saj vključuje niz orodij za izboljšanje konkurenčnosti širše industrije civilnega letalstva EU, med drugim revizijo temeljne uredbe o Evropski agenciji za varnost v letalstvu, strategijo za zagotovitev vodilne vloge EU na novem trgu civilnih sistemov daljinsko pilotiranega zrakoplova in sistemov upravljanja prometa brez osebja ter druge predloge, ki se nanašajo na konkurenčnost letalske industrije (revizija Uredbe (ES) št. 868/2004 in morebitna revizija direktive o letaliških pristojbinah). |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | V tem okviru je treba obravnavati tudi revizijo Uredbe (ES) št. 1008/2008 (skupna pravila za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti), ki bi morala zagotoviti, da bo enotni trg še naprej pripravljen na prihodnji razvoj. Glede na priznano potrebo po nadaljnji konsolidaciji letalskega sektorja EU je treba poiskati ravnovesje med takšnim bolj konsolidiranim sektorjem ter koristmi, ki jih imajo potrošniki EU, če lahko izbirajo med letalskimi družbami in če je konkurenca učinkovita. |
| --- | --- |

9.4

10.   Storitve vzdrževanja, popravil in remonta (MRO)

| 10.1 | Storitve MRO so ravno tako pomemben segment letalske industrije EU zaradi njihovega prispevka k ustvarjanju delovnih mest v EU, pa tudi zaradi izvoza tovrstnih storitev. Krepitev konkurenčnosti sektorja MRO EU (dejavnosti na tem področju, ki jih izvajajo letalske družbe same, neodvisni ponudniki ali proizvajalci originalne opreme) je torej nujna, da bo ta sektor lahko še naprej ustvarjal delovna mesta in osvajal nove trge. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Uporaba velepodatkov in novih tehnologij za storitve MRO bo tudi pomemben element, ki ga bo treba vključiti v raziskovalne in inovacijske programe. |
| --- | --- |

10.2

11.   Neposredne tuje naložbe

| 11.1 | Predlog Evropske komisije o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb (COM(2017) 487) bo izboljšal izmenjavo informacij in ocene učinka ter povečal transnacionalno preglednost, vendar bo končna odločitev na nacionalni ravni. Predlog predvideva tudi, da lahko Evropska komisija zaradi varnosti ali javnega reda izvaja preglede v primerih, ki bi lahko vplivali na projekte ali programe v interesu EU. |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | Predlog Komisije je prvi korak, ki ga je treba podpreti, saj je izrednega pomena ne le zaradi neposrednih tujih naložb v letalsko industrijo EU in njeno dobavno verigo, temveč tudi zaradi tehnologij, ki so za proizvodnjo EU kritičnega pomena (avtomatizacija, virtualna inteligenca, velepodatki in kibernetika). |
| --- | --- |

11.2

12.   Brexit

Evropsko letalstvo je popolnoma povezano in mnogi sestavni deli večkrat prestopijo državne meje, preden se vgradijo v končni izdelek. Dobavno verigo sestavljajo mnoga velika, srednje velika in mala podjetja, ki poslujejo po načelu „ravno ob pravem času“.

Enotni trg in carinska unija sta tako kritičnega pomena, saj zmanjšujeta upravno breme in birokracijo za industrijo, s tem pa tudi stroške.

EU-27 in Evropski parlament sta jasno izrazila, da nameravata zaščititi celovitost enotnega trga, vključno s štirimi svoboščinami in sodno prakso Evropskega sodišča, in da nobena panoga ne bo mogla izbirati samo tistega, kar ji je všeč.

Britanska vlada je jasno napovedala, da bo Združeno kraljestvo 29. marca 2019 postalo tretja država.

| 12.1 | Preprečiti bi bilo treba izstop brez sklenjenega sporazuma, saj bi posebej škodljivo vplival na svetovno konkurenčnost evropske letalske industrije in bi ogrozil na tisoče delovnih mest na obeh straneh Rokavskega preliva. Poiskati je treba rešitve za sporazum za obdobje po brexitu, ki bo zajemal:






  — | nemotene carinske postopke, vključno z nadzorom izvoza blaga z dvojno rabo; |
| --- | --- | --- |

12.1

—

nemotene carinske postopke, vključno z nadzorom izvoza blaga z dvojno rabo;

| — | nadaljevanje članstva v agenciji EASA in Evropski agenciji za kemikalije ECHA (REACH); |
| --- | --- |

—

nadaljevanje članstva v agenciji EASA in Evropski agenciji za kemikalije ECHA (REACH);

| — | raziskave v civilnem letalstvu: nadaljevanje sodelovanja v skupnih tehnoloških pobudah ter |
| --- | --- |

—

raziskave v civilnem letalstvu: nadaljevanje sodelovanja v skupnih tehnoloških pobudah ter

| — | možnost čezmejne mobilnosti visokokvalificirane delovne sile. |
| --- | --- |

—

možnost čezmejne mobilnosti visokokvalificirane delovne sile.

Čim prej je treba začeti tehnična posvetovanja o zakonodajnem okviru glede agencij EASA in ECHA, da se zagotovi sprejetje ukrepov za blažitev posledic, ki bodo čim bolj omejili morebitne motnje.

Vlade držav članic morajo poskrbeti za jasne smernice, da bodo svojim podjetjem pomagale pri pripravah na vse možne spremembe, ki jih bo povzročil brexit, in čim bolj omejile motnje.

13.   Znanje in spretnosti

| 13.1 | Nadaljnji uspeh letalske industrije EU je močno odvisen od njene zmožnosti, da privabi kvalificirano delovno silo. Glede na njeno staranje in nove tehnološke izzive (digitalizacija, avtomatizacija, kibernetska varnost, industrija 4.0) je v ta namen potrebna splošna strategija EU za programe izobraževanja in usposabljanja EU, pri katerih morata biti v središču vseživljenjsko učenje in visokokakovostno usposabljanje. |
| --- | --- |

13.1

| 13.2 | Na nacionalni ravni se države članice pozivajo, naj spodbujajo izbiro predmetov s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti med deklicami od zgodnjega otroštva naprej, pa tudi sodelovanje v programih Erasmus+. |
| --- | --- |

13.2

| 13.3 | Razviti je treba prožne poti, ki bodo povezovale trg dela in izobraževanje (učenje pri delu, kakovostna pripravništva in sektorske pobude usposabljanja), MSP pa bi morala po potrebi prejeti posebno podporo. |
| --- | --- |

13.3

| 13.4 | Glede na te temeljne in specifične družbene izzive bi letalski industriji EU koristil sektorski socialni dialog na ravni EU (Sklep 98/500/ES), saj bi socialnim partnerjem omogočil razpravo o posebnih temah. |
| --- | --- |

13.4

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Vir: ASD, dejstva in številke.

1

Vir:

(2)  Vir: ASD, dejstva in številke.

2

Vir:

(3)  Vir: PWC.

3

Vir:

(4)  Vir: RAND, Chinese Investment in U.S. Aviation (Kitajske naložbe v letalstvu ZDA), 2017.

4

Vir:

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/8

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Evropski finančno-podnebni pakt

(mnenje na lastno pobudo)

(2019/C 62/02)

| Poročevalec: | Rudy DE LEEUW |
| --- | --- |

Poročevalec:

Rudy DE LEEUW

| Sklep plenarne skupščine | 15. 2. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 29(2) poslovnika |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 5. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 172/4/1 |

Sklep plenarne skupščine

15. 2. 2018

Pravna podlaga

člen 29(2) poslovnika

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

5. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

172/4/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) odločno podpira agendo Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariški sporazum. A če bomo nadaljevali po sedanji poti, bomo zvišanje temperature v najboljšem primeru omejili na 3 oC ali več, kar je precej pod cilji, predvidenimi v Pariškem sporazumu. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Obenem Evropa potrebuje nov zagon in nov projekt, ki bi temeljil na sodelovanju in konvergenci namesto na konkurenci in bi ponazarjal konkretno dodano vrednost, ki jo Evropa lahko prinese državljanom, zlasti mladim. Odslej moramo izvajati drzno evropsko politiko in se jasno usmeriti v socialno-ekonomski model, ki si ga želimo danes, predvsem pa za prihodnje generacije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Evropa mora dokazati, da lahko omogoči ugodno okolje za ustvarjanje visokokakovostnih, dobro plačanih in okolju prijaznih delovnih mest, kakor tudi realno gospodarstvo, ki koristi vsem: evropskim delodajalcem, delavcem in posameznikom. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Toda ogromne količine kapitala se stekajo v nove finančne balone, namesto da bi koristile realnemu gospodarstvu, in institucije, kot je Mednarodni denarni sklad (MDS), nas svarijo pred možnostjo nove krize, še hujše kot tiste iz leta 2008 (1). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Naslednji večletni finančni okvir (2021–2027) mora podpreti gospodarski razvoj (2) in zaposlovanje (3) ter EU omogočiti, da doseže svoje cilje in prispeva k prehodu na nizkoogljično gospodarstvo do leta 2050. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Na mrtvem planetu ne bo ne življenja, ne zaposlovanja in ne podjetništva. Podnebne spremembe pomenijo torej priložnost za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in lahko prinesejo rešitev, ki bo koristila delodajalcem, zaposlenim in civilni družbi. Zavlačevanje prilagajanja ali neukrepanje lahko bistveno zvišata celotne stroške podnebnih sprememb (4). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Komisija, Evropsko računsko sodišče in Svetovna banka navajajo enake zneske: EU bo morala za dosego svojih ciljev do leta 2030 v ukrepe od leta 2021 dalje vsako leto vložiti 1 115 milijard EUR (5). Ta znesek vključuje znaten del sedanjih naložb, ki jih je treba preusmeriti v korist trajnostnega razvoja (okolju prijazno dodeljevanje sredstev). Stroški neukrepanja bi letno znašali 190 milijard EUR (2 % BDP EU) (6). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | V skladu s stališčem številnih ekonomistov in političnih osebnosti iz civilne družbe (7) je treba spodbujati in podpirati vse projekte, ki lahko povežejo evropske sile v korist delavcev, podjetij in vseh evropskih državljanov. To je cilj finančno-podnebnega pakta za kakovostna delovna mesta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Namen finančno-podnebnega pakta je kapital, ki bi lahko povzročil nov pok finančnega balona, znova usmeriti v boj proti podnebnim spremembam in v realno gospodarstvo. Uporabiti pa ga je treba tudi za nova financiranja, zlasti za mala in srednje velika podjetja. Vsebovati mora nov načrt za vodilno vlogo Evrope, zahteva pa tudi celostni načrt (v sodelovanju s Kitajsko in Indijo, ki sta ključna akterja v boju proti podnebnim spremembam). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO meni, da mora načrt zajemati vse vidike politike za boj proti podnebnim spremembam: pravičen prehod (ukrepi, ki jih treba sprejeti za ublažitev posledic sprememb, pa tudi za nadomestitev škode in izgub) in resnične politike prilagajanja podnebnim spremembam. Modelu krožnega gospodarstva je treba dati čim večjo prednost (8) in izboljšati njegov regulativni okvir. Vse skupaj bo treba financirati s primernimi proračuni za preusmeritev sedanjih naložb (okolju prijazno dodeljevanje sredstev) in dostopnimi novimi viri financiranja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Pri tem prehodu se bo ustrezno preoblikoval trg dela, kar bi lahko prispevalo k ustvarjanju visokokakovostnih delovnih mest v okviru evropskega stebra socialnih pravic (9). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Nujno je, da se podpre socialna razsežnost prehoda k trajnostni družbi in da se pripravi akcijski načrt za pravičen prehod, ki nikogar ne zapostavlja. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Za tak prehod so potrebne obsežne naložbe v raziskave in razvoj ter inovacije, da se spodbudijo in podprejo inovativni projekti, skladni z evropsko taksonomijo. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Napak iz preteklosti (subvencije za goriva in pretirana raba fosilnih virov energije) ne bi smeli več ponoviti, prav tako pa bi morali ustaviti vsakršno spodbujanje projektov, ki so škodljivi za podnebje in/ali v nasprotju s Pariškim sporazumom. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Za dosego ciljev Pariškega sporazuma mora poleg javnega financiranja precejšen delež naložb za boj proti podnebnim spremembam prispevati tudi zasebni sektor. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Pakt zahteva uvedbo dolgoročnega, jasnega in predvidljivega evropskega političnega okvira, da se zagotovi varno načrtovanje naložb (10). Okvir mora spremljati prilagoditveni mehanizem za produkte, ki prihajajo prek meja in za katere ne veljajo enaki okoljski in socialni standardi. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Po mnenju EESO in kot poudarja Komisija, je nujno vzpostaviti enotni klasifikacijski sistem EU (taksonomijo), da se obdržijo trajnostni projekti (in zavrnejo netrajnostni) ter opredelijo področja, na katerih imajo lahko naložbe največji učinek. Evropski parlament podpira ta pristop in hkrati predlaga uvedbo „zelene oznake“, ki bi jo dobile naložbe, skladne s taksonomijo EU in najvišjimi standardi trajnosti, da se zagotovi njihova pozitivna usmerjenost (11). |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Projekte, skladne s cilji trajnostnega razvoja Združenih narodov, ki zahtevajo veliko sredstev na področju inovacij ter raziskav in razvoja, je treba podpreti tako, da se jih izvaja z orodjem, ki omogoča vizualizacijo več virov financiranja (med katerimi je tudi prihodnji večletni finančni okvir), ter z različnimi ukrepi:






  — | preusmeritev financiranja k trajnostnim naložbam (okolju prijazno dodeljevanje sredstev) in v tem okviru spodbujanje posojil Evropske investicijske banke z „zeleno oznako“, |
| --- | --- | --- |

1.18

—

preusmeritev financiranja k trajnostnim naložbam (okolju prijazno dodeljevanje sredstev) in v tem okviru spodbujanje posojil Evropske investicijske banke z „zeleno oznako“,

| — | uporaba ukrepov kvantitativnega rahljanja Evropske centralne banke kot vira financiranja, |
| --- | --- |

—

uporaba ukrepov kvantitativnega rahljanja Evropske centralne banke kot vira financiranja,

| — | povečanje deleža sredstev iz Evropskega sklada za strateške naložbe, ki je namenjen boju proti podnebnim spremembam, na 40 %, |
| --- | --- |

—

povečanje deleža sredstev iz Evropskega sklada za strateške naložbe, ki je namenjen boju proti podnebnim spremembam, na 40 %,

| — | EU mora pokazati raven ambicij, ki bo lahko kos izzivom boja proti podnebnim spremembam; temu cilju je treba nameniti okoli 40 % njenega celotnega proračuna (večletni finančni okvir 2021–2027), |
| --- | --- |

—

EU mora pokazati raven ambicij, ki bo lahko kos izzivom boja proti podnebnim spremembam; temu cilju je treba nameniti okoli 40 % njenega celotnega proračuna (večletni finančni okvir 2021–2027),

| — | povečanje deleža sredstev iz Kohezijskega sklada nad sedanjih 20 %, |
| --- | --- |

—

povečanje deleža sredstev iz Kohezijskega sklada nad sedanjih 20 %,

| — | uporaba 3 % sredstev pokojninskih in zavarovalniških skladov, |
| --- | --- |

—

uporaba 3 % sredstev pokojninskih in zavarovalniških skladov,

| — | podpora podjetjem, zlasti MSP, pri njihovih vlaganjih v raziskave in razvoj, za katero je treba nameniti do 100 milijard EUR, |
| --- | --- |

—

podpora podjetjem, zlasti MSP, pri njihovih vlaganjih v raziskave in razvoj, za katero je treba nameniti do 100 milijard EUR,

| — | spoštovanje zavez glede finančne podpore južnim državam, ki sodelujejo v boju proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

—

spoštovanje zavez glede finančne podpore južnim državam, ki sodelujejo v boju proti podnebnim spremembam,

| — | uvedba klavzule glede Pariškega sporazuma, ki bi bila v trgovinskih sporazumih EU resnično zavezujoča. |
| --- | --- |

—

uvedba klavzule glede Pariškega sporazuma, ki bi bila v trgovinskih sporazumih EU resnično zavezujoča.

2.   Uvod

| 2.1 | Člen 3 Pogodbe o Evropski uniji določa, da EU spodbuja trajnostno in okolju prijazno rast. Nujno ukrepanje v zvezi s podnebnimi spremembami je zdaj absolutna prednostna naloga, tudi za EESO, in postaja globalni okvir za delovanje javnih oblasti, pa tudi gospodarskih akterjev, delavcev in državljanov. Skladno s tem je treba organizirati – in predvsem financirati – obsežen gospodarski, socialni in okoljski prehod (12). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Razprava o prihodnjem večletnem finančnem okviru EU za obdobje 2021–2027, ki se je ravnokar začela, mora zato na splošno vključevati vprašanja, povezana s podnebnimi spremembami, in se osredotočiti na prednostni cilj, tj. prehod k bolj trajnostnemu svetu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pri tem prehodu se bo ustrezno preoblikoval trg dela, kar bi lahko prispevalo k ustvarjanju visokokakovostnih delovnih mest v okviru evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Evropa potrebuje nov projekt, da dokaže svojo dodano vrednost in sposobnost, da omogoči ugodno poslovno okolje za ustvarjanje kakovostnih in dobro plačanih delovnih mest ter realno gospodarstvo, ki koristi vsem. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Evropa bo del rešitve, ker se bo izkazala v primerjavi z drugimi mednarodnimi ekonomskimi akterji, če bo hkrati upoštevala vse tri razsežnosti trajnostnega razvoja – socialno, okoljsko in gospodarsko. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | V novejših študijah MDS in OECD so izražene kritike glede upravljanja krize leta 2008 in sprejemanja gospodarskih ukrepov, ki so državljane, podjetja in vlade prisilili v proračunske reze. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Potrebnih je več vlaganj v inovacije ter raziskave in razvoj, da bi se lahko soočili z novimi socialno-ekonomskimi izzivi, kot so energetski prehod, krožno in sodelovalno gospodarstvo ter avtomatizacija, in s tem preprečili slabšanje kakovosti zaposlitev. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Finančni in socialni krizi so se pridružili še politična kriza oziroma v nekaterih državah močni politični pretresi ter ekološka kriza. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Boj proti podnebnim spremembam je torej nujen, obenem pa je ta tudi priložnost, da naša gospodarstva postavimo na nove temelje, spodbujamo trajnostni model rasti, se uspešneje borimo proti neenakostim in krepimo našo demokracijo. |
| --- | --- |

2.9

3.   Dejstva

| 3.1 | EESO odločno podpira Agendo 2030 Združenih narodov, ki določa vrsto ciljev trajnostnega razvoja za odpravo revščine, zaščito planeta in človekovih pravic ter zagotovitev blaginje za vse. Sprejetje te agende je pomenilo zgodovinski premik k novemu modelu, ki na podlagi univerzalnega in celostnega pristopa obravnava ekonomske, socialne in okoljske neenakosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V Pariškem sporazumu so predvideni omejitev globalnega segrevanja do leta 2100 na precej pod 2 oC v primerjavi z ravnmi iz predindustrijske dobe in, če je to mogoče, prizadevanja za omejitev naraščanja temperature na 1,5 oC. A če bomo nadaljevali po sedanji poti, bomo po podatkih Združenih narodov zvišanje temperature v najboljšem primeru omejili na 3 oC (ali več). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Podnebne spremembe terjajo zelo visok človeški davek in povzročajo zelo velike finančne stroške, zlasti zaradi povečanja števila naravnih nesreč: vročinski vali in naraščanje voda so od začetka 20. stoletja sokrivci za smrt osem milijonov ljudi na svetu in škodo v višini 7 bilijonov USD (13). Narašča tudi število podnebnih beguncev (do leta 2050 jih bo 250 milijonov). Tako so najšibkejši tudi prve žrtve podnebnih sprememb, kar še poglablja neenakosti. Po mnenju MDS „poglabljanje neenakosti ogroža trajnostno gospodarsko rast“ (14). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Če bomo nadaljevali kot doslej in ne bomo sprejeli nobenih prilagoditvenih ukrepov, bodo pričakovane podnebne spremembe do leta 2080 gospodinjstvom v vsej EU ob nespremenjenih cenah vsako leto povzročile stroške v višini 190 milijard EUR (15). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Čeprav je bil dosežen napredek pri financiranju boja proti globalnemu segrevanju in njegovim posledicam, pa ta še ni zadosten. Trajnostnim financam in gospodarstvu je treba dati politično prednost, zlasti z jasnim, stabilnim in na spodbudah temelječim političnim okvirom, ki bi moral spodbujati tudi izvajanje inovativnih projektov, ki imajo visoko dodano vrednost in so okolju prijazni. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Čeprav si Evropa še ni povsem opomogla od finančne krize leta 2008, MDS že danes daje znak za alarm in opozarja na tveganje za novo krizo, ki bi bila še hujša in bolj razširjena od prejšnje (16). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kot trdita P. Larrouturou in J. Jouzel, je bilo le 11 % od 2 bilijona 200 milijard EUR, ki jih je od leta 2015 ustvarila Evropska centralna banka, vloženih v realno gospodarstvo, 89 % pa jih je napajalo špekulacije in nov finančni balon (17). OECD poleg tega navaja, da se v 35 državah OECD in šestih večjih gospodarstvih v vzponu iz skupine G-20 (18) izvaja skoraj 800 programov financiranja in davčnih olajšav, ki spodbujajo pridobivanje ali rabo fosilnih goriv, kar je popolnoma v nasprotju s smernicami iz Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Takšno financiranje, ne glede na to, ali je posledica špekulacij ali dodelitve sredstev, ki je v nasprotju s cilji EU v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam, ima visoko ekonomsko, socialno in okoljsko ceno za celotno evropsko družbo. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Evropski parlament ugotavlja, da večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 ni bil zmožen zadovoljiti sedanjih potreb. Poleg tega ni bilo odziva na več kriz in novih izzivov (med drugim povezanih s kmetijstvom, zaposlovanjem mladih, trajnostnimi naložbami in okoljem). Zato je treba prihodnji finančni okvir zdaj uporabiti za soočenje s tem velikim izzivom, ki je boj proti podnebnim spremembam, in z njim tudi ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest. |
| --- | --- |

3.9

4.   Priložnosti

| 4.1 | Velika podjetja tehtajo priložnosti, ki jih prinašajo podnebne spremembe. Mnoga menijo, da morajo biti podjetja del rešitve, in poudarjajo, da se podjetjem, ki so izkoristila priložnosti, povezane z nizkoogljičnimi sektorji, to vse bolj splača. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Podjetniki lahko ustvarjajo delovna mesta in uvajajo inovacije, usmerjene v uspešno nizkoogljično gospodarstvo (19), in imajo hkrati dobiček. Še pomembnejše je, da do sredine stoletja popolnoma odpravimo emisije ogljika, če želimo doseči cilj, da bo globalno segrevanje pod 2 oC. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Finančno-podnebni pakt mora prispevati k temu, da bo nujnost odziva na podnebne spremembe postala priložnost za preoblikovanje evropske industrije in ustvarjanje novih podjetij. Zato so potrebne obsežne naložbe v realno gospodarstvo ter v raziskave in razvoj, da se ustvarijo trajnostna in visokokakovostna delovna mesta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Splošna stopnja zaposlenosti v Evropski uniji se je povečala, brezposelnost pa se je zaradi nedavnega gospodarskega okrevanja zmanjšala. Dolgotrajna brezposelnost, negotovost zaposlitve, zlasti za ženske, in brezposelnost med mladimi pa so še vedno zelo zaskrbljujoče. Prehod k trajnostnemu razvoju bi moral dinamičnim in inovativnim podjetjem omogočiti, da izkoristijo vse priložnosti, ki se jim ponujajo, in kolikor le morejo pomagajo izboljšati stanje glede brezposelnosti. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Zato si mora Evropska unija v sodelovanju z državami članicami prizadevati za uvedbo usklajene strategije za omogočanje ugodnega okolja za ustvarjanje trajnostnih in visokokakovostnih delovnih mest. Komisija mora preučiti možnost, da se naložbe, ki prispevajo k ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in trajnostnemu gospodarstvu, ki koristi vsem, tako podjetjem kot zaposlenim, izključijo iz izračuna javnega dolga (20). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EU spodbuja sodelovanje med državami članicami. Podpira in ocenjuje njihova prizadevanja, zlasti v okviru evropskega semestra, smernic za zaposlovanje in spremljanja nacionalnih politik (skupna poročila o zaposlovanju, nacionalni reformni programi in priporočila za posamezne države). Vendar mora tudi svoje politike prilagoditi ciljem v podporo skupne blaginje za podjetnike, delavce in evropske državljane. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Agencija ADEME (21) ocenjuje, da bi lahko neto povečanje števila delovnih mest v Evropi, povezano s podnebnimi spremembami, do leta 2050 znašalo od 5 do 6 milijonov, po besedah Evropske komisije pa bi bilo mogoče v sektorju obnovljivih virov energije do leta 2020 ustvariti 3 milijone delovnih mest. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Nemška konfederacija delodajalcev Bundesverband der Deutschen Industrie (BDI) je napovedala, da lahko do leta 2050 doseže cilj, da emisije CO2 zmanjša za 80 %, če ji bo v tem obdobju letno zagotovljenih 50 milijard EUR. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Število delovnih mest v zelenem gospodarstvu (ekvivalent polnega delovnega časa) se povečuje (z 2,8 milijona leta 2000 na 4,2 milijona leta 2014). Nekateri sektorji so zelo dinamični: sektor obnovljivih virov energije (od leta 2000 je bilo ustvarjenih milijon delovnih mest, kar je povečanje za 182 %) ali ravnanja z odpadki (z 0,8 milijona delovnih mest leta 2000 na 1,1 milijona leta 2014, kar je povečanje za 36 %). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kljub temu je ključnega pomena, da lahko MSP in tudi zadruge ter najmanjša podjetja, ki obstajajo na vseh lokalnih ravneh, sodelujejo pri trajnostnih projektih in da se jim prednostno dodelijo sredstva. Zato je treba zagotoviti, da dostop do financiranja zanje ne bo ovira (22). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Kot je Evropski odbor regij navedel v svojem nedavnem mnenju (23), je treba poleg tega sprejeti pristop na več ravneh in k sodelovanju pritegniti vse akterje, tako javne kot zasebne, da se spodbudijo in povežejo pobude, načrti in ukrepi regij, mest in občin, ki si prizadevajo za boj proti podnebnim spremembam in izvajanje Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Nenazadnje bo treba v okviru finančno-podnebnega pakta združiti vso energijo in dobre namene javnega in zasebnega sektorja ter upoštevati podporne ukrepe, ki jih predlaga Komisija, kot so npr. taksonomija (klasifikacija), obveznost za institucionalne vlagatelje, da povsod upoštevajo vidik trajnosti, informacije vlagateljem, ponovno umerjanje lastnih sredstev bank, večja preglednost informacij, ki jih objavljajo podjetja, in oznake EU (ki jih predlaga Evropski parlament). |
| --- | --- |

4.12

5.   Različni viri financiranja in nujni ukrepi

Preusmeritev financiranja (okolju prijazno dodeljevanje sredstev) in novi viri financiranja

| 5.1 | Evropska komisija in Evropsko računsko sodišče, ki omenja enake številke, se strinjata, da bi bilo treba za boj proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam vsako leto nameniti približno 1 115 milijard EUR. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Z zneskom 1 115 milijard EUR za obdobje 2021–2030 je treba financirati dve vrsti projektov (24):






  — | projekte, ki zagotavljajo donosnost naložb in ki sodijo v področje dejavnosti EIB, javnih razvojnih bank, zasebnih bank (25), pokojninskih in zavarovalniških skladov ali državnih premoženjskih skladov, ter |
| --- | --- | --- |

5.2

—

projekte, ki zagotavljajo donosnost naložb in ki sodijo v področje dejavnosti EIB, javnih razvojnih bank, zasebnih bank (25), pokojninskih in zavarovalniških skladov ali državnih premoženjskih skladov, ter

| — | projekte, za katere so potrebne javne subvencije in se financirajo z evropskimi prispevki. |
| --- | --- |

—

projekte, za katere so potrebne javne subvencije in se financirajo z evropskimi prispevki.

| 5.3 | Sedanje financiranje je treba v celoti ali deloma preusmeriti v trajnostne naložbe, da bo evropski finančni okvir postal bolj „zelen“ in da bodo finančna sredstva usmerjena v boj proti posledicam podnebnih sprememb. To velja za naslednja sredstva:






  — | posojila EIB: zasebne banke bi lahko prek EIB financirale naložbe, ki so skladne s taksonomijo (klasifikacijo) EU, |
| --- | --- | --- |

5.3

—

posojila EIB: zasebne banke bi lahko prek EIB financirale naložbe, ki so skladne s taksonomijo (klasifikacijo) EU,

| — | ustvarjanje denarja v ECB, pri čemer se denar črpa iz kvantitativnega rahljanja in usmerja v realno in trajnostno gospodarstvo: 50 % letnega kvantitativnega rahljanja bi vsako leto zagotovilo več sto milijard EUR, |
| --- | --- |

—

ustvarjanje denarja v ECB, pri čemer se denar črpa iz kvantitativnega rahljanja in usmerja v realno in trajnostno gospodarstvo: 50 % letnega kvantitativnega rahljanja bi vsako leto zagotovilo več sto milijard EUR,

| — | 40 % sredstev (namesto sedanjih 20 %) iz Evropskega sklada za strateške naložbe (EIB in Komisija) bi bilo treba nameniti boju proti globalnemu segrevanju in njegovim posledicam, vključno s socialnim področjem in izobraževanjem, |
| --- | --- |

—

40 % sredstev (namesto sedanjih 20 %) iz Evropskega sklada za strateške naložbe (EIB in Komisija) bi bilo treba nameniti boju proti globalnemu segrevanju in njegovim posledicam, vključno s socialnim področjem in izobraževanjem,

| — | EU mora pokazati raven ambicij, ki bo lahko kos izzivom boja proti podnebnim spremembam: temu podnebnemu cilju mora biti namenjeno povprečno 40 % njenega proračuna, in sicer zlasti Kohezijskemu skladu, ki v proračunu za obdobje 2014–2020 temu boju namenja le 20 % svojih sredstev, |
| --- | --- |

—

EU mora pokazati raven ambicij, ki bo lahko kos izzivom boja proti podnebnim spremembam: temu podnebnemu cilju mora biti namenjeno povprečno 40 % njenega proračuna, in sicer zlasti Kohezijskemu skladu, ki v proračunu za obdobje 2014–2020 temu boju namenja le 20 % svojih sredstev,

| — | poleg tega financiranja bi moralo biti 3 % naložb pokojninskih in zavarovalniških skladov namenjenih boju proti globalnemu segrevanju. |
| --- | --- |

—

poleg tega financiranja bi moralo biti 3 % naložb pokojninskih in zavarovalniških skladov namenjenih boju proti globalnemu segrevanju.

| 5.4 | Posebna prizadevanja je treba vložiti v raziskave in razvoj ter poklicno usposabljanje. Zgolj temu cilju je treba nameniti 100 milijard EUR letno. Odbor bo pravočasno podal predloge o tem, kateri instrument oziroma instrumenti naj bi se uporabili za dopolnitev sedanjega in prihodnjega financiranja, ki je potreben v ta namen. |
| --- | --- |

5.4

Nujni ukrepi

| 5.5 | V boju proti podnebnim spremembam bi bilo mogoče uporabiti mnoge finančne instrumente, vendar sredstva ne bodo na voljo, če Evropa ne bo imela skladnega, jasnega in dolgoročno usmerjenega načrta (26). Pri tem načrtu je treba upoštevati naslednje: |
| --- | --- |

5.5

| 5.5.1 | Vzpostaviti bo treba jasen, stabilen in dolgoročen politični okvir. Za načrtovanje in naložbe je nujno zagotoviti varnost; nič ne škodi udeležbi bolj kot pa negotovost, ki jo prinašajo stalne politične spremembe. |
| --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | Januarja 2018 je EIB postala največja izdajateljica zelenih obveznic v Evropi. Če želimo EIB omogočiti posojanje po še boljših pogojih za razvijalce projektov v okviru finančno-podnebnega pakta, bi bilo treba sprejeti dva ukrepa:






  — | prvič, razširiti je treba Junckerjev načrt, da bo usmerjen v te projekte, kar bo EIB omogočilo uporabo jamstva Evropskega sklada za strateške naložbe, |
| --- | --- | --- |

5.5.2

—

prvič, razširiti je treba Junckerjev načrt, da bo usmerjen v te projekte, kar bo EIB omogočilo uporabo jamstva Evropskega sklada za strateške naložbe,

| — | drugič, EIB bi lahko prejela več sredstev od ECB. EIB že ima dostop do programa ECB za nakup sredstev, vendar le v zelo omejenem obsegu. Toda glede na načrtovane zneske bi EIB hitro zašla v težave zaradi zahtev glede deleža lastnega kapitala. Zato si je mogoče predstavljati, da bi EIB postala banka trajnostnega razvoja, ki financira predvsem energetski prehod, ekološko mobilnost in inovacije, in ne financira tradicionalnih projektov, katerim je še vedno namenjena večina njenih posojil. |
| --- | --- |

—

drugič, EIB bi lahko prejela več sredstev od ECB. EIB že ima dostop do programa ECB za nakup sredstev, vendar le v zelo omejenem obsegu. Toda glede na načrtovane zneske bi EIB hitro zašla v težave zaradi zahtev glede deleža lastnega kapitala. Zato si je mogoče predstavljati, da bi EIB postala banka trajnostnega razvoja, ki financira predvsem energetski prehod, ekološko mobilnost in inovacije, in ne financira tradicionalnih projektov, katerim je še vedno namenjena večina njenih posojil.

| 5.5.3 | Opredeliti je treba sektorje, v katerih bi bili ti proračuni najkoristnejši in najzanimivejši z vidika razmerja med stroški in koristmi za okolje, državljane in gospodarstvo (energija, stanovanja, kmetijstvo, mobilnost, promet, recikliranje, voda ipd.). Čeprav bi bil potreben pravičen dostop do omrežja, je treba upoštevati, da so nekateri sektorji (kot na primer fotonapetostni) dovolj donosni in zanje niso več potrebne subvencije. |
| --- | --- |

5.5.3

| 5.5.4 | Okrepiti bi bilo treba delovanje EIB, ne le z vidika obsega, temveč tudi njene zmožnosti, da prevzema več tveganja. Tako bi bila EIB koristnejša v boju proti podnebnim spremembam, če bi podpirala tudi področja, ki so v nastajanju, tudi če so zelo majhna, namesto da milijarde EUR namenja fotonapetostni industriji ali klasičnim vetrnim elektrarnam, ki jih že močno podpira zasebni sektor. |
| --- | --- |

5.5.4

| 5.5.5 | Kot predlaga Komisija, mora vsako financiranje ustrezati skupni taksonomiji (klasifikaciji) EU. EESO bi moral biti kot predstavnik civilne družbe vključen v praktičen del priprave te klasifikacije. |
| --- | --- |

5.5.5

| 5.5.6 | Modelu krožnega gospodarstva je treba dati čim večjo prednost in izboljšati njegov regulativni okvir. Cilj krožnega gospodarstva je zmanjšati oziroma na koncu celo ustaviti izkoriščanje naravnih virov z recikliranjem predmetov (samo 3 % mobilnih telefonov se reciklira, ostali predmeti pa sploh ne) in plemenitih kovin. Te kovine, kot sta kobalt ali litij, ki se uporabljajo v proizvodnji izdelkov prihodnosti, so glede na prihodnje potrebe po elektrifikaciji vozil in hranjenju elektrike na splošno na voljo le v majhnih količinah, proizvodnja teh kovin pa sploh ni v sorazmerju z nastajajočimi potrebami. |
| --- | --- |

5.5.6

| 5.5.7 | Spodbujati je treba tudi naložbe v energetsko učinkovitost stavb, ki povzročajo 30 % emisij CO2 (zlasti ker se naložbe hitro povrnejo). Poleg tega bo treba električne in plinske vode popolnoma medsebojno povezati, da se vzpostavi celostni evropski energetski trg, povezan z Afriko in Bližnjim vzhodom. |
| --- | --- |

5.5.7

| 5.5.8 | Za zagotovitev pravičnega in socialnega prehoda, ki je v skladu s Pariškim sporazumom in kot ga zagovarja Inštitut Jacques Delors (27), bo treba del financiranja nameniti za prilagoditveni sklad za regije in delavce v sektorjih, na katera bo vplival prehod. V zvezi s tem bi bilo treba velik del sredstev Kohezijskega sklada, ki so namenjena regijam, dodeliti za doseganje podnebnih ciljev in njihovih pozitivnih socialno-ekonomskih učinkov. V okviru sklada za prilagoditev prehodu bo treba podpreti tudi ukrepe za preusposabljanje delavcev. Predvidevati bo treba spremembe, namesto da smo jim podvrženi; nekaj sredstev tega sklada bi zato moralo biti namenjenih inovacijam ter raziskavam in razvoju v prednostnih sektorjih. |
| --- | --- |

5.5.8

| 5.5.9 | V vsakem prostotrgovinskem sporazumu bi morale biti socialne in ekonomske klavzule dopolnjene z zavezanostjo Pariškemu sporazumu. (To velja za vse možne trgovinske partnerje EU, saj je sporazum podpisalo 195 od 197 držav članic ZN). |
| --- | --- |

5.5.9

| 5.5.10 | Da bi poudarili izreden politični pomen teh ukrepov, je treba proračunska in finančna sredstva, ki so zanje rezervirana, uporabiti prek orodja, ki bi omogočalo dejansko in pregledno vizualizacijo zadevnih skladov. |
| --- | --- |

5.5.10

| 5.5.11 | Poleg tega – in čeprav to ni neposredno povezano z evropskim skladom za finančno-podnebni pakt – mora EU spoštovati svoje mednarodne politične zaveze (konferenca ZN o podnebju leta 2009), kar pomeni, da mora od leta 2020 letno zagotoviti 100 milijard USD za financiranje boja proti podnebnim spremembam v Afriki in Sredozemlju. |
| --- | --- |

5.5.11

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf; MDS: Poročilo o globalni finančni stabilnosti, oktober 2018

1

(2)  Mnenje EESO Večletni finančni okvir, točka 3.1.8 (sprejeto 19. 9. 2018, ni še objavljeno v Uradnem listu).

2

Večletni finančni okvir

(3)  EESO, Prednostne naloge strokovne skupine ECO za leto 2018 in pozneje.

3

Prednostne naloge strokovne skupine ECO za leto 2018 in pozneje

(4)  OECD: Ekonomske posledice podnebnih sprememb, 2.9.2016.

4

Ekonomske posledice podnebnih sprememb

(5)  Evropska komisija: Impact assessment accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency (ocena učinka – spremni dokument k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti), SWD(2016) 405 final/2, 6.12.2016, razpredelnica 22 (scenarij EUCO30 – vir: model PRIMES).

5

Impact assessment accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency

vir:

Računsko sodišče, https://www.euractiv.fr/section/climat/news/la-cour-des-comptes-fustige-linefficacite-de-la-politique-climat-de-lue/.

(6)  Ciscar, M. in drugi: Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project (Okoljske posledice v Evropi – projekt PESETA II Skupnega raziskovalnega središča), 2014.

6

(7)  https://www.pacte-climat.eu/en/the-first-signatories-of-the-call/

7

(8)  Mnenje EESO Vlaganje v pametno, inovativno in trajnostno industrijo (UL C 227, 28.6.2018, str. 70).

8

Vlaganje v pametno, inovativno in trajnostno industrijo

(9)  Mnenje EESO Evropski steber socialnih pravic (UL C 125, 21.4.2017, str. 10).

9

Evropski steber socialnih pravic

(10)  Mnenje EESO Vzpostavitev koalicije za uresničitev zavez iz Pariškega sporazuma (UL C 389, 21.10.2016, str. 20).

10

Vzpostavitev koalicije za uresničitev zavez iz Pariškega sporazuma

(11)  Poročilo z dne 4. maja 2018 o vzdržnih financah [2018/2007(INI)], poročevalka: Molly Scott Cato.

11

(12)  Mnenje EESO Akcijski načrt za trajnostno financiranje (glej stran 73 tega Uradnega lista).

12

Akcijski načrt za trajnostno financiranje

(13)  Študija Jamesa Daniella, Inštitut za tehnologijo, Karlsruhe, april 2016.

13

(14)  https://blogs.imf.org/2017/02/22/the-imfs-work-on-inequality-bridging-research-and-reality/

14

(15)  Ciscar, M. in drugi: Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project (Okoljske posledice v Evropi – projekt PESETA II Skupnega raziskovalnega središča), 2014.

15

(16)  https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf; MDS: Poročilo o globalni finančni stabilnosti, oktober 2018

16

(17)  Pour éviter le chaos climatique et financier (Preprečiti podnebni in finančni kaos) (P. Larrouturou in J. Jouzel, založba Odile Jacob).

17

Pour éviter le chaos climatique et financier (Preprečiti podnebni in finančni kaos)

(18)  OECD Companion to the Inventory of Support Measures for Fossil Fuels 2015 (Seznam OECD podpornih ukrepov za fosilna goriva 2015)

18

(19)  Paul Polman, izvršni direktor družbe Unilever, in Jean-Pascal Tricoire, izvršni direktor družbe Schneider Electric in predsednik Pacte mondial France, na vrhu o podjetjih in podnebju Business & Climate: http://www.businessclimatesummit.com/summit/2015/press-room.

19

(20)  Mnenje EESO Financiranje evropskega stebra socialnih pravic, UL C 262, 25.7.2018, str. 1 (UL C 262, 25.7.2018, str. 1).

20

(21)  Francoska Agencija za okolje in upravljanje energije.

21

(22)  Mnenje EESO Po pariški konferenci (UL C 487, 28.12.2016, str. 24).

22

Po pariški konferenci

(23)  Mnenje OR Financiranje ukrepov proti podnebnim spremembam: bistveni instrument za izvajanje Pariškega sporazuma (UL C 54, 13.2.2018, str. 9).

23

Financiranje ukrepov proti podnebnim spremembam: bistveni instrument za izvajanje Pariškega sporazuma

(24)  Po besedah Philippa Maystadta, nekdanjega predsednika EIB.

24

(25)  KfW v Nemčiji, CDC v Franciji, CDP v Italiji in ICO v Španiji.

25

(26)  Jeffrey Sachs, posvetovanje EESO 18. maja 2018.

26

(27)  http://institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/Pactesocialtransitionénergétique-FernandesPellerinCarlin-janvier18.pdf

27

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/16

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strateški razvoj industrijske politike do leta 2030 za krepitev konkurenčnosti in diverzifikacije evropske industrijske baze ter usmeritev v dolgoročno uspešnost znotraj svetovnih vrednostnih verig

(raziskovalno mnenje na zaprosilo avstrijskega predsedstva)

(2019/C 62/03)

| Poročevalec: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Gerald KREUZER |

Poročevalec:

Carlos TRIAS PINTÓ

Soporočevalec:

Gerald KREUZER

| Zaprosilo | avstrijsko predsedstvo Sveta, 12. 2. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI) |
| Datum sprejetja mnenja komisije CCMI | 25. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 158/9/4 |

Zaprosilo

avstrijsko predsedstvo Sveta, 12. 2. 2018

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI)

Datum sprejetja mnenja komisije CCMI

25. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

158/9/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Industrijska politika bi morala opredeliti in ponuditi priložnosti za globalno trajnostno in vključujočo prihodnjo rast. Nihče ne bi smel biti zapostavljen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Evropa mora vztrajati v svojih prizadevanjih za povrnitev deleža industrijske proizvodnje na prejšnje ravni, ta cilj pa prilagajati s pomočjo ključnih kazalnikov uspešnosti. Izboljšati je treba industrijsko politiko Evrope (v generalnih direktoratih, državah članicah, regijah), ki je v vedno bolj globaliziranem svetu vpeta v kompleksne čezmejne vrednostne verige. Potreben je celosten pristop, da bi se izzivi, povezani z rastjo, podnebjem in okoljem uskladili s socialnimi težavami v duhu „pravičnega prehoda“, ki bi učinkovito povezoval nacionalne in evropske sile. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Evropska rEUnesansa je celovit
  osrednji načrt za
  evropsko industrijo, ki vključuje industrijsko politiko v vse politike EU in omogoča industriji, da se preoblikuje. Evropa bi tako postala največje gospodarstvo, temelječe na znanju, ki bo ustvarjalo industrijsko dodano vrednost s pomočjo ustvarjalnosti in pametnega načrtovanja, socialnih inovacij ter spodbujanja novih trajnostnih in vključujočih industrijskih modelov (znamka Proizvedeno v Evropi). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Če naj ozračje v EU in politike krožnega gospodarstva ustvarjajo delovna mesta v Evropi, je ključno, da so glavni deli vrednostne verige, ki omogoča te politike, prav v Evropi. Zato je pomembno, da se v strategiji EU prizna pomen vrednostnih verig in obravnavajo ambiciozni ukrepi za njihov nadaljnji razvoj. Strategija bi morala zagotoviti privlačne operativne pogoje v Evropi, namesto da se osredotoča na posamezne sektorje. Za zagotovitev neprekinjene vloge Evrope v svetovnem gospodarstvu bi merilo uspeha morala biti možnost za vključitev posameznih členov evropskih vrednostnih verig v globalne vrednostne verige, tj. evropski dobavitelji bi morali biti konkurenčni na globalni ravni, ne le v Evropi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Izboljšave na področju izobraževanja in usposabljanja za nova delovna mesta in storitve bi prav tako morale biti tesno povezane s politikami na področju raziskav, razvoja in inovacij ter zagotavljanjem učenja na delovnem mestu, da bi se program znanj in spretnosti (1) razširil na ključne industrijske sektorje, na primer gradbeništvo, jeklarstvo, papirništvo, zelene tehnologije in obnovljive vire energije, proizvodnjo in pomorski promet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Za zagotovitev vodilnega položaja Evrope na področju tehnologije EESO priporoča tudi povečanje naložb v prelomne in revolucionarne tehnologije, kot so umetna inteligenca in robotika, internet stvari, podatkovna analitika, 3D-tiskanje, novi in nano materiali, razširjena navidezna resničnost, biogospodarstvo, trajnostna živila, digitalne tehnologije, nevrotehnologije, nano elektronika, raziskovanje oceanov in vesolja itd. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 je treba posebej in podrobno urediti dodelitev dodatnih proračunskih sredstev posameznim sektorjem, zlasti politiki na področju raziskav, razvoja in inovacij ter kohezijski politiki. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja, da bi bilo treba okrepiti institucionalno upravljanje, med drugim pri oceni ne le ekonomskega, temveč tudi okoljskega in družbenega učinka vzdolž celotne vrednostne verige. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Da bo celotna industrijska vrednostna veriga bolj trajnostna, EESO odločno podpira načrt Komisije za financiranje trajnostne rasti (2), izgradnjo taksonomije financiranja trajnostne rasti, ki preusmerja odgovorne prihranke v trajnostne naložbe, in krepitev evropskih strateških naložb (ustrezna kombinacija načrtovanih virov iz sklada InvestEU in zasebnih finančnih virov). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO ponovno izraža močno podporo zlatemu pravilu za javne naložbe, ne le pri sofinanciranju strateških naložbenih projektov, ampak tudi pri vseh trajnostnih naložbenih projektih, povezanih s pozitivnim napredkom v zvezi z enotnim sistemom klasifikacije trajnostnih dejavnosti EU (ali taksonomijo), da se zagotovi nove razvojne priložnosti evropskim državam, ki jih je kriza najbolj prizadela. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Instrumenti financiranja: vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev, zagotovitev javnih sredstev za financiranje projektov na industrijski ravni (do 75 % ali več stroškov naložbe, če je utemeljeno), povečana preferenčna posojila in večji dostop do kreditov ter dostop do javnih nepovratnih sredstev za ukrepe, osredotočene na zmanjševanje tveganj pri po naravi visoko tveganih projektih prelomnih inovacij. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Največ inovacij je v najproduktivnejših sektorjih (tistih z najvišjo dodano vrednostjo). To so tudi sektorji, v katerih veljajo strožji okoljski predpisi, v njih pa nastane tudi največ patentov, verjetno zaradi regulativnega pritiska (3). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Izvajanje politik EU z delegiranimi ali izvedbenimi akti je eden od glavnih dejavnikov regulativnih stroškov. Tehnokratski postopki za ugotavljanje skladnosti, ne da bi bili pri tem opredeljeni stroškovno najučinkovitejši načini za doseganje želenih regulativnih rezultatov, upočasnjujejo inovacijske zmogljivosti v industriji, zlasti MSP. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Trajnostni razvoj in konkurenčnost se morata dopolnjevati. EESO poziva, naj se v EU oblikujejo standardi za proizvode, ki jih bodo morali izpolnjevati tako domači kot tuji proizvajalci ter jih bo mogoče preveriti na meji. Zaradi uvoza izdelkov, ki niso skladni z okoljskimi in socialnimi predpisi, se namreč industrijski sektorji EU srečujejo z resnimi omejitvami pri odzivanju na družbene potrebe in zahteve na področju trajnosti. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Evropska komisija bi morala dosledno spremljati pravilno izvajanje sporazumov EU o prosti trgovini, vključno s preprostimi in jasnimi pravili. Poglavja v sporazumih o prosti trgovini, ki se nanašajo na trajnost, morajo spodbujati izvajanje standardov dela MOD in načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah (4), ki določajo minimalne medsektorske pogoje, ki jih ni mogoče nadomestiti (pravice ranljivih oseb, dobro fiskalno upravljanje itd.). Zagotoviti bi bilo treba vzajemnost v trgovinskih odnosih (npr. pri naložbah, javnih naročilih, subvencijah). |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | V trajnostnih podjetjih, v katerih imajo besedo delavci, je razširjeni socialni dialog na različnih ravneh potreben za pravilno analizo in zagotavljanje skupnih odgovorov na globalne vrednostne verige. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj konkurenčnost in vodilno vlogo industrije opredeli kot glavno politično prednostno nalogo in začne izvajati program za industrijsko strategijo EU. Komisijo prav tako poziva, naj objavi letno poročilo o rezultatih industrijske strategije EU, v katerem bo obravnavala vsa svoja zadevna področja politike. |
| --- | --- |

1.17

2.   Megatrendi – samo en svet

| 2.1 | Današnja industrija se spopada s korenito preobrazbo glede na ogromen obseg digitalizacije in nizkoogljično gospodarstvo. Obnovljivi viri energije bodo nadomestili fosilna goriva, podatki postajajo nova prevladujoča surovina, internet (stvari) pa je najpomembnejši način komuniciranja. Linearni proizvodni modeli se bodo umaknili bolj krožnim sistemom proizvodnje-porabe-recikliranja, množično proizvodnjo pa bodo nadomestili prilagojeni proizvodni postopki. Sodobna industrija pomeni proizvodnjo in inovacije v mreži tesno sodelujočih akterjev, tj. od velikih do malih in srednje velikih podjetij, ki se širi do povezanih storitev vzdolž vrednostne verige. Znanje je kot najpomembnejši dejavnik nadomestilo delo ali kapital. Dolgoročna industrijska strategija Evrope mora združiti vse te (revolucionarne) izzive, da bi vstopila v t. i. „infolitik“ (5), tj. fazo, ki jo je v človeški zgodovini mogoče primerjati samo s prehodom iz paleolitika v neolitik. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Večina akademskih raziskav opozarja, da bo nekje do leta 2030, odvisno od zadevnega sektorja, zaradi tehnologije in robotike izginilo od 20 % do 50 % delovnih mest (6). Nastajala pa bodo nova delovna mesta, čeprav z večjimi razlikami glede na geografsko razporeditev, sektorje ter znanja in spretnosti. Izziv, s katerim se srečuje evropska industrijska politika, je preprečiti, da bi bili EU, njene regije in državljani izključeni. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Digitalizacija vpliva na vse glavne vire industrije: naravne in okoljske, delo in kapital (fizični, tehnološki in institucionalni). Za ustrezno upravljanje njenih socialnih učinkov je za vsako državo in sektor posebej potrebna nova ocena najpomembnejših virov oziroma osnovnega kapitala, ki bodo glavni viri dohodka. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Veliki deli industrije Evrope so v čedalje bolj globaliziranem svetu vedno bolj odvisni od zunanjega izvoza ali so del kompleksnih čezmejnih vrednostnih verig. Obenem se EU spopada s širitvijo politik „Najprej Amerika“, katerih posledica je vse večje tveganje trgovinskih sporov, v katerih ne bo zmagovalcev, temveč le poraženci. Te politike predstavljajo tudi grožnjo povojnemu večstranskemu gospodarskemu redu. Priča smo tudi razraščanju centraliziranih gospodarskih modelov, ki jih upravlja država. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Da se zagotovi pravičen prehod na bolj trajnostno industrijo do leta 2050 (7), se bo Evropa morala spopasti z naslednjimi izzivi:






  — | podnebne spremembe in slabšanje okoljskih razmer, |
| --- | --- | --- |

2.5

—

podnebne spremembe in slabšanje okoljskih razmer,

| — | siromašenje naravnih virov planeta in izguba biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

siromašenje naravnih virov planeta in izguba biotske raznovrstnosti,

| — | digitalizacija večine industrijskih sektorjev, ki bo zabrisala meje med industrijami ter fizičnim in navideznim svetom in odprla sektorje za nove udeležence, pri čemer se bo zmanjšal obseg fizičnih del, |
| --- | --- |

—

digitalizacija večine industrijskih sektorjev, ki bo zabrisala meje med industrijami ter fizičnim in navideznim svetom in odprla sektorje za nove udeležence, pri čemer se bo zmanjšal obseg fizičnih del,

| — | družbene neenakosti, vključno z naraščajočo polarizacijo na trgih dela in brezposelnostjo mladih ter ljudmi, ki so ostali zapostavljeni v regijah v industrijskem zatonu, |
| --- | --- |

—

družbene neenakosti, vključno z naraščajočo polarizacijo na trgih dela in brezposelnostjo mladih ter ljudmi, ki so ostali zapostavljeni v regijah v industrijskem zatonu,

| — | izguba zaupanja javnosti v vladne organe, politične strukture ter EU in njene strukture upravljanja, pa tudi v druge institucije, |
| --- | --- |

—

izguba zaupanja javnosti v vladne organe, politične strukture ter EU in njene strukture upravljanja, pa tudi v druge institucije,

| — | demografske spremembe: staranje, migracije, visoka rast svetovnega prebivalstva in nova ozaveščenost o okolju, |
| --- | --- |

—

demografske spremembe: staranje, migracije, visoka rast svetovnega prebivalstva in nova ozaveščenost o okolju,

| — | koncentracija prebivalstva v velemestih z integracijo infrastrukturnih mrež, umetno inteligenco ter strojnim in globokim učenjem, |
| --- | --- |

—

koncentracija prebivalstva v velemestih z integracijo infrastrukturnih mrež, umetno inteligenco ter strojnim in globokim učenjem,

| — | spremembe v izbirah potrošnikov (spreminjanje navad potrošnikov, večja ozaveščenost o okolju, ureditev navad potrošnikov s strani javnih organov). |
| --- | --- |

—

spremembe v izbirah potrošnikov (spreminjanje navad potrošnikov, večja ozaveščenost o okolju, ureditev navad potrošnikov s strani javnih organov).

Dolgoročna vizija bi morala sočasno predvideti vse te trende. Glavna prednostna naloga industrijske politike Evrope bo razumevanje izzivov in iskanje načinov za njihovo spreminjanje v priložnosti. Zaradi zapletenega oblikovanja odzivnih ukrepov sta potrebni sodelovanje vseh deležnikov in deljena odgovornost. Uspeh je odvisen od prizadevanj in sodelovanja institucij EU, držav članic in regij, zlasti pa od aktivne vloge same industrije.

3.   Prehod: industrija EU se je zavezala, da si bo s trajnostjo ohranila konkurenčnost

| 3.1 | Da bi se Evropa lotila številnih, še nevidenih izzivov, s katerimi se mora spopadati industrija, se je odločila, da okrepi svojo konkurenčnost s kakovostnejšimi izdelki in storitvami ter izvajanjem strategije diverzifikacije po regijah in industrijskih panogah. Cilj je ustvarjati rast in delovna mesta prek dodane vrednosti z ustvarjalnostjo in pametno zasnovo, socialnimi inovacijami ter novimi trajnostnimi in vključujočimi industrijskimi modeli. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pojavilo se je že nekaj spodbudnih kazalnikov, na primer 40-odstotni evropski delež med svetovnimi patenti na področju obnovljivih tehnologij. Hkrati se pojavljajo nova in resna neskladja med izobraževalno funkcijo in funkcijo usposabljanja, poslovnimi pobudami ter novimi znanji in spretnostmi, ki jih potrebuje industrija. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Še ena večjih ovir za industrijski razvoj v Evropi izhaja iz razdrobljenosti politik Evropske unije tako z geografskega kot tudi s sektorskega vidika. Za opustitev 28 različnih politik za vsak industrijski sektor in zagotovitev splošnega pogleda na industrijsko politiko EU so potrebni skladnost z ukrepi za dokončanje EMU (zlasti fiskalne in bančne unije), razvoj vseevropskega trga tveganega kapitala in sprejetje trajnostnega modela financiranja, ki bodo zagotovili uravnoteženo in usklajeno rast po vsej Evropski uniji. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Da bi lahko ocenili učinke okoljske politike na konkurenčnost držav in bolje načrtovali okoljske politike, je treba ugotoviti, ali več zelenih inovacij krepi inovacije v drugih sektorjih, in razumeti njihove učinke na cene surovin v industriji. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Potreben bo tudi močan poudarek na potencialu MSP na področjih, ki ponujajo inovativne in na znanju temelječe storitve na visoki ravni. Inovacije v Evropi pogosto izvirajo iz malih struktur, izvoz na znanju temelječih storitev na visoki ravni pa je gonilna sila pri uveljavljanju zadevnih industrij na trgu. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Če želi Evropa znova prevzeti vodstvo v industriji znanja ali neopredmetenega kapitala, sta pri razvoju evropskih inovacij ključnega pomena industrijsko sodelovanje in uskladitev med državami članicami. EESO želi poudariti pomen skupnega evropskega interesa, inovativnih javno-zasebnih partnerstev in regionalnega sodelovanja znotraj vseh strategij za pametno specializacijo. |
| --- | --- |

3.6

4.   Globalna in celostna strategija

| 4.1 | Gospodarstva, ki so bolj vključena v svetovne vrednostne verige, uspešneje ustvarjajo dodano vrednost. Zato bi morala EU odločneje nasprotovati novodobnemu protekcionizmu, ki bi lahko zaostril nedavno blokado vključevanja v take verige. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Obstaja možnost povezovanja globalnih vrednostnih verig z lokalnim gospodarstvom, da bi podprli razvoj lokalnega gospodarstva in revolucionarnih tehnologij (veriga podatkovnih blokov, 3D-tiskalniki, robotika, internet stvari, shranjevanje energije, obnovljivi viri energije, velepodatki, genetska biologija, nanotehnologija itd.) s poudarkom na vključevanju: s tem se lahko utre tudi pot lokalni proizvodnji z nižjimi vhodnimi stroški, zlasti s sprejetjem (dobro urejenega) profila proizvajalca-odjemalca ter spodbujanjem razvoja produktivnih in vključujočih mikropodjetij v povezavi z glavnimi svetovnimi vrednostnimi verigami. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Namen nove paradigme trajnosti kot dejavnika konkurenčnosti, usmerjene v dolgoročni pristop, je zbirati, usklajevati in zagotoviti dovolj javnih in zasebnih virov za dosego ciljev, določenih v politikah EU. Zagotovitev zadostnih virov je ključnega pomena za pravično, uravnoteženo in vključujoče preoblikovanje, v katerem ne bo nihče zapostavljen ali izključen iz igre in bodo prednostne naloge še naprej javni interesi, kot so varstvo potrošnikov, zdravje, varnost in kakovost. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Sektorske pobude evropske industrije in zavezništva za oblikovanje programa za nova znanja in spretnosti in pripravo kataloga dobro strukturiranih pobud za krepitev ali prilagajanje obstoječih programov (Erasmus+, nova evropska agenda za kulturo itd.) ter izvajanje novih morajo čim prej doseči EU-27 v celoti in zagotoviti geografsko raznovrstnost ter tesno sodelovanje lokalnih organov. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO hkrati močno podpira prizadevanja za forume za dialog med več deležniki, skupni razvoj inovativnih strategij in zgledne pilotne sheme, skupno preizkušanje, izmenjavo dobre prakse in pripravljenost za natančno spremljanje in ocenjevanje projektov. Poudarja tudi, da morajo biti vanje vključeni vsi subjekti v industrijski vrednostni verigi in potrošniki. Pri tem bi bilo treba omeniti okroglo mizo na visoki ravni o industriji ter skupino na visoki ravni za energetsko intenzivne industrijske panoge oziroma za konkurenčnost in rast. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Bistveno je, da se izboljša zmogljivost EU za naložbe ter zapre vrzel med oblikovanjem sektorskih politik ter izvedenimi finančnimi naložbami s povečanjem dodeljenih sredstev v EFSI 2.0 in strukturne sklade, povezane z naložbami, da se dosežejo geografske regije in prebivalci, ki so bili med krizo zapostavljeni, in da se nedavni zunanji presežki EU in presežki javnih organov usmerijo v naložbe, ki posodabljajo našo industrijsko infrastrukturo, s tem pa prispevajo k povečanju produktivnosti in gospodarske rasti. |
| --- | --- |

4.6

5.   Institucionalno upravljanje industrije EU

| 5.1 | Dolgoročni akcijski načrti EU (EU 2020, podnebni načrti itd.) morajo biti del industrijskih akcijskih načrtov. Ustvarjanje sinergij med različnimi pobudami politike (krožno gospodarstvo, inovacije, prometna politika, trgovina, znanja in spretnosti, regionalna politika) bi zagotovo prispevalo k povečanju njihovega vpliva. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Preglednost je odločilni dejavnik za zagotovitev uspeha tega procesa. Industrija v celoti mora „ukrepati in komunicirati“ z zagotavljanjem kakovostnih informacij (ustreznih, preverljivih in primerljivih), da se omogoči natančno merjenje finančnih in nefinančnih učinkov v celotni globalni vrednostni verigi izdelka. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Cilji trajnostnega razvoja (17 ciljev trajnostnega razvoja in 169 povezanih ciljev) in Pariški sporazum o podnebnih spremembah so smernice k skupnemu dobremu, vendar je nujno treba prilagoditi in razširiti kazalnike s skupno metodologijo, ki bo združevala kvantitativne in kvalitativne parametre ter ovrednotila zunanje dejavnike. Novi sklop kazalnikov mora vključevati tudi tiste, ki zadevajo razsežnost globalne spremembe vrednosti ter ponazarjajo vrednote EU. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO poziva k sprejetju kodeksov ravnanja za internacionalizirane segmente vrednostnih verig evropskih izdelkov ali storitev, na primer na področju trajnostnih živil, saj številni izmed njih ostajajo zakonsko neurejeni. Poziva tudi k strožjemu tržnemu nadzoru in uvedbi odvračilnih ukrepov ali kazni za prakse, ki škodujejo trajnosti, kot je načrtovano zastaranje. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Okrepljene odgovorne raziskave in inovacije kot del pristopa od spodaj navzgor. Natančnejše napovedi v zvezi s posebnimi sektorji po posameznih regijah in usklajevanje naložb s strateškimi cilji EU za leto 2030 in načrti za leto 2050 (8). EU bi morala zagotoviti tudi, da se raziskave in razvoj, ki se financirajo iz javnih sredstev, prvič izvajajo znotraj EU. Na koncu bi bilo treba doseči 3-odstotni cilj za naložbe v raziskave in razvoj (ta trenutno znaša 1,9 %, kar je nižje od cilja Kitajske, ki dosega 2,2 %). Revolucionarne tehnologije morajo spremljati načrti, ki obravnavajo izzive in pogoje, povezane z njihovo uporabo (vključno z gospodarskim, regulativnim in socialnim učinkom). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | V večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 je treba posebej in podrobno urediti dodelitev ali dodatna proračunska sredstva za posamezne sektorje, zlasti za politiko na področju raziskav, razvoja in inovacij ter kohezijsko politiko. Javno podporo bi bilo treba povečati na vseh ravneh inovacijskega ciklusa, vključno s podporo za ustanavljajoča se podjetja, demonstratorje in pilotne projekte, sodelovalne projekte na področju raziskav in tehnološkega razvoja, širitev tehnologije itd. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Unija kapitalskih trgov in industrijski razvoj EU bi moral omogočati uporabo javnih in zasebnih prihrankov prek varnih poti, ki segajo od družbeno odgovornih naložb do družbene odgovornosti podjetij. Certifikat sistema za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) bi lahko zagotovil optimizacijo in uravnoteženje finančne donosnosti z vektorji za trajnost. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Prehod na pravično politiko do leta 2030 ne pomeni le inovacij za ljudi in vlaganje v delovna mesta za delavce, temveč tudi ustvarjanje inovacij skupaj z ljudmi in delavci, kar jim omogoča, da najdejo dostojna nova delovna mesta. V zvezi s tem EESO poudarja, da mora proizvodnja ostati tehnološko nevtralna. |
| --- | --- |

5.8

6.   Ambicioznejši akcijski načrt za evropsko industrijo

| 6.1 | Razvoj učeče se družbe je temeljni pogoj za inovativno in konkurenčno industrijo. Evropa ne more biti konkurenčna nastajajočim gospodarstvom na podlagi plač: biti mora pametnejša. Znanja in spretnosti niso ključna samo za povečanje zaposljivosti delojemalcev, temveč tudi za varnost njihove zaposlitve, njihovo vključevanje v družbo in boljše možnosti v življenju, naložbe v trajno izpopolnjevanje in prekvalifikacijo delavcev, spodbujanje kakovostnega izobraževanja, usposabljanje in strokovni razvoj v celotnem poklicnem življenju. Program „Nova znanja in spretnosti za Evropo“ mora postati ambicioznejši, pri čemer je treba pregledati evropski okvir ključnih kompetenc, da bodo ljudje pridobili znanje in spretnosti, ki jih industrija potrebuje. Tako bi se okrepila odpornost evropskega gospodarstva in spodbudil trajnostni razvoj (cilj 4 v okviru ciljev trajnostnega razvoja OZN). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Izboljšan mehanizem za prenos znanja med univerzo in raziskovalnimi središči ter industrijskimi sektorji in njihovimi zaposlenimi. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | MSP so pogosto pionirji v razvoju visokokakovostnega inovativnega blaga in storitev, vendar jim večkrat primanjkuje sredstev za uvajanje teh inovacij na širšem trgu. V skladu s prednostnimi nalogami industrijske politike EU do leta 2030 je potreben širok nabor možnih spodbud in koristi, zlasti za MSP, pa tudi za svobodne poklice, ki so vodilni pri zagotavljanju in izvozu inovativnih in na znanju temelječih storitev na visoki ravni:






  — | strateško javno naročanje je pomemben vzvod industrijske politike. Njegov potencial bi bilo treba v celoti izkoristiti z vključevanjem inovativnih, zelenih in socialnih meril v javne razpise in ne zgolj iskati najnižje cene. EU bi morala v tem smislu pomagati organom z zagotavljanjem smernic, vzpostavitvijo službe za pomoč, podporo načrtovanju velikih infrastrukturnih projektov in povečanjem izmenjave dobre prakse, |
| --- | --- | --- |

6.3

—

strateško javno naročanje je pomemben vzvod industrijske politike. Njegov potencial bi bilo treba v celoti izkoristiti z vključevanjem inovativnih, zelenih in socialnih meril v javne razpise in ne zgolj iskati najnižje cene. EU bi morala v tem smislu pomagati organom z zagotavljanjem smernic, vzpostavitvijo službe za pomoč, podporo načrtovanju velikih infrastrukturnih projektov in povečanjem izmenjave dobre prakse,

| — | podpora internacionalizaciji, |
| --- | --- |

—

podpora internacionalizaciji,

| — | testni poligon z več deležniki, podpora predhodnemu ocenjevanju inovativnih rešitev, |
| --- | --- |

—

testni poligon z več deležniki, podpora predhodnemu ocenjevanju inovativnih rešitev,

| — | oblikovanje skupin (sektorskih, horizontalnih in vertikalnih) in zagonskih inkubatorjev, spodbujanje povezav med industrijskimi subjekti za deljenje in izmenjavo virov, |
| --- | --- |

—

oblikovanje skupin (sektorskih, horizontalnih in vertikalnih) in zagonskih inkubatorjev, spodbujanje povezav med industrijskimi subjekti za deljenje in izmenjavo virov,

| — | specializirano mentorstvo z visoko dodano vrednostjo, redni sestanki med zagonskimi in uveljavljenimi podjetji v sektorju za povezovanje na področju načrtovanja in pobud, |
| --- | --- |

—

specializirano mentorstvo z visoko dodano vrednostjo, redni sestanki med zagonskimi in uveljavljenimi podjetji v sektorju za povezovanje na področju načrtovanja in pobud,

| — | davčne ugodnosti in javna jamstva v podporo naložbam, |
| --- | --- |

—

davčne ugodnosti in javna jamstva v podporo naložbam,

| — | itd. |
| --- | --- |

—

itd.

| 6.4 | Spodbujanje znanja in konsolidacija novih trajnostnih gospodarskih modelov (9), ki spodbujajo socialne inovacije (novi načini zadovoljevanja potreb družbe, osredotočeni na ljudi) kot rezultat uporabe nastajajočih metod. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Posebno pozornost je treba nameniti manj razvitim regijam in regijam v industrijski tranziciji. Lokalne razvojne agencije in sklop orodij, ki jih imajo, morajo biti gonilna sila za ustvarjanje mikroklime ali ekosistemov, ki povezujejo in spodbujajo naraščajočo sinergijo med proizvodnjo in storitvami, začenši s potrebami posameznikov in območij. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Vloga mednarodne trgovine je bistvena za reševanje izzivov trajnostne industrije. Pregled in izboljšanje preferenčnih prostotrgovinskih pogodb in sporazumov (od GATT do TTIP) z uvedbo določene stopnje pogojnosti, vezane na zaveze glede trajnosti. Določitev sprejemljivih pogojev: zakonsko in fiskalno upravljanje, reševanje razlik glede offshore podjetij, minimalni socialni in okoljski pragovi. Zagotoviti bi bilo treba vzajemnost v trgovinskih odnosih (npr. pri naložbah, javnih naročilih, subvencijah). |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Priprava sektorske agende za uravnoteženo upravljanje prehoda na nizkoogljično, krožno gospodarstvo: določitev sektorskih ciljev in ciljev za geografska območja, uvedba načrtov, usklajenih z dejanskimi okoliščinami, učinkom stroškov energije in drugimi vložki. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Nadgradnja industrije za digitalno dobo bo preoblikovala evropsko industrijo v visoko informacijsko intenziven proizvodni sistem s poudarkom na znanju. EESO zato želi poudariti naslednje prednostne naloge:






  — | celovita podpora uporabi informacijskih tehnologij pri obravnavanju družbenih izzivov, |
| --- | --- | --- |

6.8

—

celovita podpora uporabi informacijskih tehnologij pri obravnavanju družbenih izzivov,

| — | razvoj vseevropske visoko zmogljive digitalne infrastrukture, |
| --- | --- |

—

razvoj vseevropske visoko zmogljive digitalne infrastrukture,

| — | obravnavanje velikih razhajanj pri digitalizaciji med regijami ter med velikimi in malimi podjetji, |
| --- | --- |

—

obravnavanje velikih razhajanj pri digitalizaciji med regijami ter med velikimi in malimi podjetji,

| — | pospešitev razvoja standardov IKT, |
| --- | --- |

—

pospešitev razvoja standardov IKT,

| — | obravnavanje socialne razsežnosti digitalizacije: vpliv na kakovost in količino delovnih mest, regulacija ekonomije delitve, da se prepreči nepoštena konkurenca, |
| --- | --- |

—

obravnavanje socialne razsežnosti digitalizacije: vpliv na kakovost in količino delovnih mest, regulacija ekonomije delitve, da se prepreči nepoštena konkurenca,

| — | digitalno inteligenco bi bilo treba dvigniti na vse strokovne ravni, digitalna znanja in spretnosti pa spodbujati na vseh ravneh izobraževanja (od šol do vseživljenjskega učenja), |
| --- | --- |

—

digitalno inteligenco bi bilo treba dvigniti na vse strokovne ravni, digitalna znanja in spretnosti pa spodbujati na vseh ravneh izobraževanja (od šol do vseživljenjskega učenja),

| — | opredelitev novih pravil za obdavčitev digitalnega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

opredelitev novih pravil za obdavčitev digitalnega gospodarstva,

| — | zagotavljanje kibernetske varnosti. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje kibernetske varnosti.

| 6.9 | Varna, zadostna in trajnostna energija so ključne prednostne naloge za industrijo in družbo. Obnovljivi viri energije morajo biti na voljo po konkurenčni ceni. Za to bodo prav tako potrebne ogromne naložbe v pametna omrežja in medsebojno povezljivost ter v revolucionarne tehnologije na področju shranjevanja energije. Pametna raba ogljika bo prispevala tudi k ponovni uporabi odpadnega ogljika in vodika, ki se trenutno sežiga, in sicer za pridobivanje energije ter proizvodnjo sintetičnih goriv in kemikalij. Uporaba teh produktov bi lahko na splošno znatno pospešila zmanjšanje CO2 v združenem sektorju jekla/kemikalij/prometa. Ta sintetična goriva ali njihove surovine bi morala podpreti direktiva o energiji iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | EESO želi poudariti pomen akcijskih načrtov za sektorje in vrednostne verige z velikimi možnostmi za rast, za strukturno nadgradnjo tradicionalnih industrij in podporo dekarbonizaciji v energetsko intenzivnih industrijah. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Industrijska politika bo morala posebno pozornost nameniti prometnemu sektorju, ki se je znašel na robu povsem nove paradigme, saj se številne motnje v tehnološkem razvoju dogajajo istočasno: elektrifikacija, digitalizacija proizvodnje, povezani in avtomatizirani avtomobili, vključevanje zasebnega in kolektivnega prometa. |
| --- | --- |

6.11

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Sedanje izvajanje načrta za sektorsko sodelovanje na področju spretnosti.

1

(2)  COM(2018) 97 final.

2

(3)  ftp://ftp.unibocconi.it/pub/RePEc/bcu/papers/iefewp69.pdf

3

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2018 o prispevku EU k zavezujočemu instrumentu OZN o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih z nadnacionalnimi značilnostmi v zvezi s človekovimi pravicami (2018/2763(RSP)) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2018-0382+0+DOC+XML+V0//SL.

4

(5)  Končnica -litik izhaja iz „liza“, razgradnja (npr. elektroliza), širjenje. Razširjanje informacij.

5

(6)  D. Acemoglu in P. Restrepo (2017), Robots and jobs: evidence from US labour markets (Roboti in delovna mesta: kaj se dogaja na trgih dela ZDA), delovni dokument NBER št. 23285. M. Arntz, T. Gregory in U. Zierahn (2016), The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis (Nevarnost avtomatizacije delovnih mest v državah članicah OECD: primerjalna analiza), OECD Social, Employment and Migration Working Papers št. 189.

6

Robots and jobs: evidence from US labour markets

The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis

(7)  Glej SC/047 v UL C 81, 2.3.2018, str. 44.

7

(8)  Kot je določeno v mnenju EESO SC/047, UL C 81, 2.3.2018, str. 44.

8

(9)  Glej raziskovalno mnenje EESO SC/048, UL C 81, 2.3.2018, str. 57.

9

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

538. plenarno zasedanje EESO, 17. 10. 2018–18. 10. 2018

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/24

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb

(COM(2018) 239 final – 2018/0113 (COD))

(b) Predlog direktive o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede čezmejnih preoblikovanj, združitev in delitev

(COM(2018) 241 final – 2018/0114 (COD))

(2019/C 62/04)

| Poročevalec: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Norbert KLUGE |

Poročevalec:

Dimitris DIMITRIADIS

Soporočevalec:

Norbert KLUGE

| Zaprosilo | (a) | Evropski parlament, 28. 5. 2018 |
| --- | --- | --- |

Zaprosilo

(a)

Evropski parlament, 28. 5. 2018

| (a) | Svet, 30. 5. 2018 |
| --- | --- |

(a)

Svet, 30. 5. 2018

| (b) | Evropski parlament, 28. 5. 2018 |
| --- | --- |

(b)

Evropski parlament, 28. 5. 2018

| (b) | Svet, 29. 5. 2018 |
| --- | --- |

(b)

Svet, 29. 5. 2018

Pravna podlaga

| (a) | člen 50(1) ter točke (b), (c), (f) in (g) člena 50(2) PDEU |
| --- | --- |

(a)

člen 50(1) ter točke (b), (c), (f) in (g) člena 50(2) PDEU

| (b) | člen 50(1) in (2) PDEU |
| --- | --- |

(b)

člen 50(1) in (2) PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

2. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

190/2/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predloga Komisije, ki sta del celovitega pristopa za uravnoteženje in zaščito legitimnih interesov in potreb vseh zainteresiranih strani, MSP, manjšinskih delničarjev, upnikov in zaposlenih. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Obenem je treba cilj enotnega trga brez notranjih meja za družbe uskladiti z drugimi cilji evropskega povezovanja, kot so socialna zaščita iz člena 3(3) PEU, člena 9 in 151 PDEU ter Evropski steber socialnih pravic. EESO meni, da je nedavni zakonodajni predlog o mobilnosti družb dobra priložnost za nadaljnjo razpravo o zahtevah in učinkovitosti evropskega prava družb v digitalni dobi. Pri tem bi bilo treba upoštevati stališča vseh zainteresiranih strani, kot so delavci in družba kot celota. Želeni razvoj vodi v vzpostavitev trajnostnih podjetij, ki bi predstavljala konkurenčno prednost EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO podpira predloga, s katerima bi se okrepila mednarodna konkurenčnost MSP, znižali stroški ter uskladili in poenostavili postopki za registracijo, vpis sprememb družbe in preoblikovanja. Meni, da so smernice Komisije o tem, kako naj države članice prenašajo direktive, koristne. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO nasprotuje vrzelim, ki slamnatim družbam omogočajo zlorabo zakonodaje za goljufije, davčne utaje, pranje denarja, znižanje delovnih standardov ali zmanjšanje socialne zaščite in povečanje nelojalne konkurence. Pristojne organe poziva, naj odkrivajo goljufive prakse in jih kaznujejo. Podpira omejitev izbire države članice registracije, in sicer na tisto državo članico, s katero je družba dejansko povezana. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO podpira preglednost in varnost, tudi pravno. Poudarja pomen učinkovitega preverjanja identitete, ki mora biti za ustanavljanje družb obvezno in ga je vsekakor treba opraviti pred njihovo registracijo. Za učinkovito preverjanje identitete in zanesljive informacije, ki bi omogočale izvajanje celovitih standardov glede dejanskega lastništva, bi morale države članice v celoti spoštovati standarde EU oziroma uporabljati enakovredne standarde. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da predložitev skeniranih kopij potnega lista, osebne izkaznice ali pooblastila ne bi smela biti sprejemljiva in ogroža pravno varnost. Obrazce s pooblastilom, ki bi morali biti javni dokumenti, bi bilo treba pred vpisom informacij ustrezno preveriti. Pravne osebe, registrirane v nacionalnih registrih, naj bi uporabljale spletna orodja za registracijo in vpis dokumentacije, če jih zastopa pravni zastopnik, ki je fizična oseba, ne pa holding. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja načelo „samo enkrat“, na podlagi katerega se bodo MSP izognila večkratni registraciji in večkratnim uradnim objavam, hkrati pa bodo nacionalni registri zagotavljali zanesljivost in verodostojnost objavljenih dokumentov in informacij. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja pomen stroškovnega dejavnika za mikro, mala in srednja podjetja, saj tovrstna podjetja nimajo ne zmogljivosti ne potrebnih instrumentov za izpolnjevanje zahtev digitalne družbe. Zgodnja registracija in čezmejna mobilnost bosta pripomogla, da bodo lahko ta podjetja v celoti izkoriščala možnosti enotnega digitalnega trga, in zmanjšala njihovo upravno breme. EESO podpira pobudo, da bi bilo treba dokumente in informacije, ki jih izdajo poslovni registri, šteti za „točen prepis“. Vendar bi morali biti dejanski upravni stroški, ki jih je treba plačati za uporabo poslovnega registra, pregledni in zmerni ter ne bi smeli vplivati na dostop do registra. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da bi moral biti dostop do poslovnih registrov brezplačen in enostaven, da se lahko potrdijo informacije o družbi, na primer v zvezi s prepovedjo opravljanja funkcije direktorja, kar bo omogočilo nadzor nad informacijami o družbi in omejilo čezmejne goljufije. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO pozdravlja dejstvo, da je v predlogu Komisije izrecno priznana vloga, ki jo ima notar v številnih državah članicah pri zagotavljanju pravne varnosti, pravnem svetovanju ter preprečevanju goljufij in zlorab v vse bolj digitaliziranem gospodarskem okolju. Zlasti meni, da preprečevanje goljufij in zlorab ne ovira gospodarske dejavnosti, temveč je, nasprotno, osnovni pogoj za pošten in pregleden enotni trg EU, na katerem imajo mikropodjetja enake možnosti ter lahko tekmujejo za stranke v pravičnem in spodbujevalnem okolju s ponujanjem najboljših izdelkov in storitev v korist vseh udeležencev na trgu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO podpira predlog Komisije za spodbujanje čezmejne mobilnosti družb, v katerem so na podlagi sekundarne zakonodaje določeni jasni pogoji. Kot pa je v svoji sodni praksi poudarilo Sodišče Evropske unije, je treba pojasniti, da namen družbe, da izkoristi ugodnejšo zakonodajo, sam po sebi ni zloraba pravice do ustanavljanja. Mobilnost družb bo omogočila ustvarjanje novih delovnih mest v vsej EU, vendar bi bilo treba pri tem upoštevati škodljive učinke preoblikovanja, delitev in združitev na lokalne in regionalne trge dela. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO predlaga, naj Komisija nameni pozornost razlikam med Direktivo 2005/56/ES o čezmejnih združitvah ter predlaganimi postopki za čezmejna preoblikovanja in delitve zaradi morebitnih posledice za njihovo učinkovitost in privlačnost. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO meni, da bo nov postopek za prenos sedeža družbe (čezmejno preoblikovanje) s predhodno kontrolo vzpostavil pravno varnost v izvorni in ciljni državi članici, pri čemer bi morala ciljna država pregledovati le izpolnjevanje pogojev glede navezave preoblikovanega podjetja na njen nacionalni pravni red. Prav tako meni, da bi bilo koristno uvesti splošno določbo za boj proti zlorabi pravice do ustanavljanja. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO podpira predlog Komisije, v katerem je upoštevano dejstvo, da se preoblikovanja, združitve in delitve lahko uporabljajo z namenom goljufije; vendar pa v predlogu ni pojasnjeno, kaj je „umetna ureditev“. Zato predlaga, da se za jasno opredelitev izraza „umetna ureditev“ določijo merila ali kazalniki, s katerimi bodo opredeljene goljufive prakse ali neupravičene davčne ugodnosti, ki ovirajo pravno varnost, pošteno konkurenco in socialno zaščito. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO pozdravlja dejstvo, da so mala in mikro podjetja izvzeta iz pregleda, ki ga opravi neodvisni strokovnjak, saj bi bili stroški takšnega poročila zanje preveliko breme. Meni, da bi moralo biti to poročilo predpisano le za velika podjetja, ki jih zanimajo čezmejna preoblikovanja, združitve ali delitve. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO pozdravlja namero Komisije, da se zaščitijo obstoječe pravice glede soodločanja delavcev, vendar si želi, da bi se na podlagi Direktive 2009/38/ES v primeru preoblikovanj velikih družb okrepila vloga evropskih svetov delavcev. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO pozdravlja uvedbo usklajenih pravil za varstvo manjšinskih delničarjev in upnikov, ki jih Direktiva 2005/56/ES ni vključevala. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESO poudarja, da morajo biti vsa digitalna orodja in postopki za namene teh predlogov v celoti dostopni, in sicer zlasti slepim in slabovidnim. |
| --- | --- |

1.18

2.   Predlogi komisije

| 2.1 | Komisija je predstavila celovit sklop ukrepov (1) (2), za sodobna pravila o pravu družb v EU, ki so pravična in družbam nudijo več možnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Trenutno evropsko pravo družb (3) vključuje nekatere elemente digitalizacije, kot je obveznost držav članic, da prek spleta dajo na voljo informacije o kapitalskih družbah. Vendar so te zahteve omejene in niso dovolj natančne, kar vodi v različno izvajanje na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cilj predloga (4) je zagotoviti več digitalnih rešitev za družbe na enotnem trgu in enake možnosti za družbe v EU, obenem pa državam članicam nuditi potrebno prožnost, da nacionalne sisteme prilagodijo svojim potrebam in ohranijo svoje pravne tradicije. Dopuščati in spodbujati bi morali nemoteno uporabo digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb, ki bi državam članicam omogočali, da svoje sedanje sisteme predhodne kontrole prilagodijo digitalni dobi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Splošni cilj tega predloga, v katerem je zajeto celotno ozemlje EU, je zagotoviti nemoteno delovanje enotnega trga v celotnem življenjskem ciklu družbe, ko ta komunicira z organi glede svoje registracije in registracije podružnic ter vpisovanja informacij. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Pravica do ustanavljanja ima ključno vlogo pri razvoju enotnega trga, saj gospodarskim subjektom omogoča nemoteno opravljanje gospodarskih dejavnosti v drugih državah članicah. Družbe še vedno težko uresničujejo pravico do ustanavljanja v praksi, kar velja zlasti za MSP, kot je razvidno iz strategije za enotni trg za leto 2015 (5). Zaradi pravne negotovosti, delne neustreznosti in pomanjkanja pravil za nekatere čezmejne operacije družb ni jasnega okvira za zagotavljanje učinkovitega varstva teh deležnikov. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Čezmejno preoblikovanje ponuja učinkovito rešitev za družbe, ki se lahko preselijo v drugo državo članico, ne da bi izgubile svojo pravno osebnost in ne da bi se jim bilo treba ponovno pogajati o svojih poslovnih pogodbah. Sodišče Evropske unije je menilo, da pravica do ustanavljanja, določena v členu 49 PDEU, pomeni, da lahko družbe, ustanovljene v eni izmed držav članic, sedež prenesejo v drugo državo članico v okviru čezmejnega preoblikovanja, ne da bi pri tem izgubile pravno osebnost (6). Sodišče je v nedavni sodbi v zadevi Polbud (7) potrdilo pravico družb do čezmejnih preoblikovanj na podlagi pravice do ustanavljanja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V skladu s sodbami Sodišča (8) sta glavna cilja usklajenih pravil o čezmejnih preoblikovanjih (9) dva:






  — | omogočiti družbam, zlasti mikro in malim podjetjem, da se urejeno, učinkovito in uspešno čezmejno preoblikujejo, |
| --- | --- | --- |

2.7

—

omogočiti družbam, zlasti mikro in malim podjetjem, da se urejeno, učinkovito in uspešno čezmejno preoblikujejo,

| — | primerno in sorazmerno zaščititi najbolj prizadete zainteresirane strani, kot so zaposleni, upniki in delničarji. |
| --- | --- |

—

primerno in sorazmerno zaščititi najbolj prizadete zainteresirane strani, kot so zaposleni, upniki in delničarji.

| 2.8 | Predlog določa tudi usklajena pravila za varstvo upnikov in delničarjev. Družba bi morala zagotoviti varstvo upnikov in delničarjev, kakršno je predvideno v načrtu čezmejnega preoblikovanja. Ta pravila dopolnjujejo tudi nedavne pobude za okrepitev pravil o napotenih delavcih, boj proti davčnim utajam in goljufijam ter predlog Komisije o ustanovitvi Evropskega organa za delo. |
| --- | --- |

2.8

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Direktiva (EU) 2017/1132 (10) Evropskega parlamenta in Sveta kodificira obstoječe direktive o pravu družb EU. Direktiva je začela veljati 20. julija 2017 in še preden je minilo eno leto, je Evropska komisija predložila nova predloga za posodobitev prava družb EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO pozdravlja ti pobudi Evropske komisije in soglasje med evropskimi institucijami in državami članicami, da je treba nadaljevati digitalizacijo, da bi se izpolnili cilji iz strategije za enotni digitalni trg iz leta 2015 (11) in akcijskega načrta za e-upravo iz leta 2016 (12). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Predloga Evropske komisije za spremembo Direktive (EU) 2017/1132 vsebujeta potrebne ukrepe, s katerimi se bodo družbe EU izenačile z družbami iz drugih industrializiranih držav z močno digitalno tradicijo, kot so ZDA, Kanada in Avstralija. Družbe morajo delovati v določenem pravnem in upravnem okolju, ki je prilagojeno za soočanje z novimi gospodarskimi in družbenimi izzivi globaliziranega in digitalnega sveta, hkrati pa stremi tudi k drugim legitimnim javnim interesom, kot je varstvo delavcev, upnikov in manjšinskih delničarjev, ter organom zagotavlja vse potrebne zaščitne ukrepe za boj proti goljufijam ali zlorabam, kot je prenos fiskalnih podatkov v okviru upravnega sodelovanja (13), ter jamčenje zanesljivosti in verodostojnosti dokumentov in informacij, ki jih vsebujejo nacionalni registri. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vendar je treba uvesti nekatere spremembe, da se zmanjša upravno breme in znižajo stroški za izvajanje predlaganih pobud za mikro ali mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

3.4

3.5   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb – COM(2018) 239 final

| 3.5.1 | EESO pozdravlja ta zakonodajni predlog (14) za zagotovitev nemotenega delovanja enotnega trga EU v celotnem življenjskem ciklu družbe, ko ta komunicira z organi glede svoje registracije in registracije podružnic ter vpisovanja informacij. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | EESO meni, da je digitalizacija prava družb orodje za poštene, pregledne in učinkovite postopke, vendar ni sama sebi namen, temveč mora služiti interesom podjetij, zlasti mikropodjetij. Zato bi bilo treba z zakonodajnim predlogom o uporabi digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb uvesti zgoraj navedene ključne značilnosti sodobnega prava družb EU v digitalni dobi, in sicer pravno varnost in preprečevanje zlorab, zanesljive informacije, ki bi omogočale izvajanje celovitih standardov glede dejanskega lastništva, preventivna preverjanja in pregledne korporativne strukture prek zanesljivih poslovnih registrov. Le pod temi pogoji se lahko izkoriščajo vse možnosti digitalizacije in lahko imajo mikropodjetja koristi od „enakih digitalnih konkurenčnih pogojev“ za ustvarjanje rasti in delovnih mest v EU. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | EESO pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija priznala ovire, ki povzročajo nepotrebno upravno obremenitev in stroške za podjetnike, ki želijo ustanoviti novo podjetje ali razširiti poslovanje z registracijo podružnic, in predlagala njihovo odpravo. Ovire, ki jih je treba odpraviti, so:






  (a) | spletna registracija družbe ali podružnice je z nacionalnim pravom dovoljena, prepovedana ali predpisana, kar ustvarja zelo raznolike razmere in posledično zapletenost za MSP (15); |
| --- | --- | --- |

3.5.3

(a)

spletna registracija družbe ali podružnice je z nacionalnim pravom dovoljena, prepovedana ali predpisana, kar ustvarja zelo raznolike razmere in posledično zapletenost za MSP (15);

| (b) | večkratna objava podatkov o družbi v nacionalnih uradnih listih in vpis računovodskih izkazov podružnic vanje v številnih državah članicah, v katerih so registrirane podružnice; |
| --- | --- |

(b)

večkratna objava podatkov o družbi v nacionalnih uradnih listih in vpis računovodskih izkazov podružnic vanje v številnih državah članicah, v katerih so registrirane podružnice;

| (c) | različni pogoji, pod katerimi tretje osebe (vlagatelji, državljani, druge družbe) dostopajo do informacij o družbi v nacionalnih registrih (katere informacije so na voljo brezplačno in katere so plačljive). |
| --- | --- |

(c)

različni pogoji, pod katerimi tretje osebe (vlagatelji, državljani, druge družbe) dostopajo do informacij o družbi v nacionalnih registrih (katere informacije so na voljo brezplačno in katere so plačljive).

| 3.5.4 | EESO meni, da je spodbujanje digitalizacije zelo pomembno iz naslednjih razlogov:






  (a) | Postopki spletne registracije so na splošno cenejši, hitrejši in učinkovitejši od postopkov, pri katerih se vloge predložijo osebno in v papirni obliki (16). |
| --- | --- | --- |

3.5.4

(a)

Postopki spletne registracije so na splošno cenejši, hitrejši in učinkovitejši od postopkov, pri katerih se vloge predložijo osebno in v papirni obliki (16).

| (b) | Pobuda je v celoti skladna z obstoječimi digitalnimi elementi prava družb EU in jih bo nadgradila, zlasti kar zadeva sistem povezovanja poslovnih registrov (BRIS), ki temelji na pravnih obveznostih iz Direktive 2012/17/EU (17) in izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/884 (18). |
| --- | --- |

(b)

Pobuda je v celoti skladna z obstoječimi digitalnimi elementi prava družb EU in jih bo nadgradila, zlasti kar zadeva sistem povezovanja poslovnih registrov (BRIS), ki temelji na pravnih obveznostih iz Direktive 2012/17/EU (17) in izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/884 (18).

| (c) | Sedanji predlog bo dopolnil predlog Komisije za uredbo o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala, ki bo zajemal spletno splošno registracijo poslovne dejavnosti z izjemo ustanovitve kapitalskih družb, ter je „lex specialis“ v razmerju do enotnega digitalnega portala (19). |
| --- | --- |

(c)

Sedanji predlog bo dopolnil predlog Komisije za uredbo o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala, ki bo zajemal spletno splošno registracijo poslovne dejavnosti z izjemo ustanovitve kapitalskih družb, ter je „lex specialis“ v razmerju do enotnega digitalnega portala (19).

| 3.5.5 | Pomisleki glede goljufij ali zlorab, zlasti v zvezi s slamnatimi družbami, iz več razlogov ne bi smeli ovirati podpore predlogu. Obravnava teh pomislekov je prepuščena državam članicam, ki lahko zakonsko opredelijo pogoje, pod katerimi se družbe ustanavljajo, vključno z obveznim sodnim, notarskim in/ali upravnim nadzorom statuta družb (20). Evropska unija je že sprejela več ukrepov za preprečevanje izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb, obvezno razkritje posrednikov za sheme davčnega načrtovanja, prenos fiskalnih podatkov v okviru upravnega sodelovanja (21) in obvezno priznavanje sredstev za elektronsko identifikacijo državljanov Unije v skladu z e-IDAS, izdanih v drugi državi članici. |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | EESO kot temeljni zaščitni ukrep za preprečevanje goljufij podpira določbo, ki državam članicam omogoča, da zahtevajo osebno zglasitev zadevnih oseb pred pristojnim organom, vendar le v primeru pomembnih razlogov, ki se nanašajo na javni interes. Meni, da tega digitalnega postopka ne bi smeli uporabljati holdingi oziroma da se ta postopek ne bi smel uporabljati v primeru zastopnikov s pooblastilom, ki bi lahko prikrili dejansko zainteresirano stran, ter opozarja pred „krajo identitete“. |
| --- | --- |

3.5.6

| 3.5.7 | EESO pozdravlja dejstvo, da je v predlogu Komisije izrecno priznana vloga, ki jo ima notar v številnih državah članicah pri zagotavljanju pravne varnosti, pravnem svetovanju ter preprečevanju goljufij in zlorab v vse bolj digitaliziranem gospodarskem okolju. Zlasti meni, da preprečevanje goljufij in zlorab ne ovira gospodarske dejavnosti, temveč je, nasprotno, osnovni pogoj za pošten in pregleden enotni trg EU, na katerem imajo mikropodjetja enake možnosti ter lahko tekmujejo za stranke v pravičnem in spodbudnem okolju s ponujanjem najboljših izdelkov in storitev v korist vseh udeležencev na trgu. |
| --- | --- |

3.5.7

Za zagotovitev pravne varnosti in preprečevanje goljufij bi morale države članice imeti možnost določiti, da lahko pristojni organi in/ali notarji preventivno preverjajo podjetja ves čas njihovega obstoja, in sicer tudi v primeru uporabe predlog, pod pogojem da se lahko postopek v celoti izvede prek spleta. Elektronsko oddajanje dokumentov in avtomatična izmenjava izvlečkov iz poslovnih registrov ne bosta vplivala na zahteve iz nacionalnega prava države registracije glede oblike in točnosti predloženih dokumentov.

| 3.5.8 | EESO zato pozdravlja predlog Evropske komisije za spodbujanje digitalizacije na področju prava družb na podlagi načela „samo enkrat“, ki se bo izvajalo na podlagi vzajemnega zaupanja med državami članicami, pri čemer bodo te še naprej uporabljale nacionalne zahteve za ustanavljanje družb. |
| --- | --- |

3.5.8

3.6   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede čezmejnih preoblikovanj, združitev in delitev – COM(2018) 241 final

| 3.6.1 | Cilj predloga je določiti jasna pravila in pravo družb prilagoditi čezmejni mobilnosti družb v EU. S predlogom se previdno vzpostavlja ravnotežje med specifičnimi pravili in postopki za čezmejno poslovanje družb, katerega cilj je izkoriščati možnosti enotnega trga, in zaščito pred zlorabo za vse zainteresirane strani, na katere vplivajo dejavnosti družbe, in sicer zaposlene, upnike in manjšinske delničarje. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | EESO podpira čezmejna preoblikovanja družb v EU (22) in dejstvo, da je Komisija v svoj predlog vključila sodbo Sodišča EU iz leta 2017 v zadevi Polbud (23). Sodišče je v zadevi Polbud razsodilo, da je nacionalno pravilo, ki čezmejni prenos pogojuje z obveznostjo likvidacije družbe, neupravičeno in nesorazmerno ter zato nezdružljivo s pravico do ustanavljanja. Splošna obveznost izvedbe postopka likvidacije, ki jo nalaga država, vzpostavlja splošno domnevo o obstoju zlorabe; takšna ureditev ni sorazmerna. Prenos statutarnega sedeža takšne družbe, pri katerem ne pride do prenosa dejanskega sedeža, spada na področje uporabe pravice do ustanavljanja, ki je zaščitena s pravom EU. Sodišče je zato ponovno potrdilo pravico družb, da v drugo državo članico prenesejo le svoj statutarni sedež, ne da bi prenesle dejanski sedež, tudi če družba opravlja pretežno ali celo vso svojo gospodarsko dejavnost v prvi državi članici. Namen družbe Polbud glede uporabe ugodnejše zakonodaje sam po sebi ni zloraba pravice do ustanavljanja. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | EESO načeloma podpira uvedbo postopka, ki bi omogočil takšna preoblikovanja, in sprejetje materialnih pogojev, da se odpravi pravna negotovost, ki izhaja iz različnih nacionalnih pravil ter negativno vpliva na družbe, zainteresirane strani in države članice. Nacionalni zakoni, kjer obstajajo, pogosto niso združljivi ali pa je njihova združljivost težavna. Poleg tega več kot polovica držav članic ne dovoljuje čezmejnih preoblikovanj. Zlasti so prizadeta MSP, saj pogosto nimajo sredstev, da bi za izvajanje čezmejnih postopkov uporabila drage in zapletene alternativne metode. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Postopek se začne s pristojnim organom matične države članice, ki v enem mesecu izda potrdilo pred preoblikovanjem; če pa obstajajo pomisleki, zadevni organ izvede podrobno oceno, ki lahko traja še en mesec. Postopek se konča, ko ciljna država članica ob upoštevanju vseh pomembnih dejstev in informacij registrira preoblikovano družbo, če družba posluje v skladu z njeno zakonodajo o registraciji in varstvu delavcev. Komunikacija med pristojnimi organi se bo spodbujala prek sistema povezovanja poslovnih registrov (BRIS). Pomisleki glede soodločanja delavcev se obravnavajo v okviru pravice delavcev, da jih družba pravočasno obvešča in da sodelujejo v posvetovanjih o vprašanjih, ki jih zadevajo. Varstvo delavcev lahko potrdi tudi organ ciljne države članice. Pomembno vlogo imajo evropski sveti delavcev. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | EESO želi izraziti pomisleke glede tega, ali dolgotrajen in drag postopek izpolnjuje merila glede uresničevanja pravice do ustanavljanja v drugi državi članici ter ali je skladen s sodbo Sodišča EU v zadevi Polbud (C-106/16). Pomembno je poudariti, da je Sodišče razlagalo člen 54 Pogodbe o delovanju EU in uporabljalo splošno načelo sorazmernosti. Zato pravica družbe do čezmejnega preoblikovanja izhaja iz Pogodbe, države članice (in institucije EU) pa morajo poskrbeti, da je ne kršijo. EESO zato podpira postopek za prenos sedeža družbe (čezmejno preoblikovanje) v matični državi članici, vendar priporoča, naj bo postopek v ciljni državi članici (člen 86(p)) omejen le na predhodni pregled izpolnjevanja pogojev glede navezave preoblikovanega podjetja na njen nacionalni pravni red (24). Hkrati bi morala biti uvedena splošna določba proti zlorabi pravice do ustanavljanja podjetja. Nov postopek tako ne bo nalagal nepotrebnih bremen, ki presegajo opredeljene cilje, obenem pa bo organu ciljne države članice podelil pristojnost za nadzor nad zlorabami tudi po preoblikovanju. |
| --- | --- |

3.6.5

| 3.6.6 | Poleg tega je treba pojasniti pojem „umetne ureditve“ družbe v državi članici za pridobitev neupravičenih davčnih ugodnosti. Ta pojem, ki ga je natančneje pojasnjevalo predvsem Sodišče Evropske unije, je vsebovan v uvodnih izjavah in členu 86(c)(3). Je ključen pojem, na podlagi katerega bo dovoljena ali odvzeta pravica do ustanovitve družbe v drugi državi članici. Določiti je treba jasna merila ali kazalnike, da se v skladu z zadevo Polbud, ki jo je obravnavalo Sodišče Evropske unije, ne bo ovirala dejanska gospodarska dejavnost, ki temelji na razumnih ekonomskih odločitvah. |
| --- | --- |

3.6.6

| 3.6.7 | Čezmejne združitve (25): predlog temelji na pozitivnih izkušnjah z Direktivo 2005/56/ES (26) o čezmejnih združitvah, v kateri so obravnavane le kapitalske družbe, in se ukvarja z njenimi pomanjkljivostmi. Medtem ko so bila v Direktivi 2005/56/ES določena le postopkovna pravila, na primer obveznost obveščanja delničarjev, državam članicam pa so bila prepuščena materialna pravila o varstvu, predlog uvaja usklajena materialna pravila za varstvo upnikov in delničarjev. V predlogu se na novo zahteva, da se v načrtih združitve opredeli:






  — | zaščitne ukrepe za upnike: s predlogom se uvaja predpostavka, da upniki niso oškodovani, če jih izplača porok ali nastala družba, in sicer na podlagi ocene njihovega položaja, ki jo opravi neodvisni strokovnjak, |
| --- | --- | --- |

3.6.7

—

zaščitne ukrepe za upnike: s predlogom se uvaja predpostavka, da upniki niso oškodovani, če jih izplača porok ali nastala družba, in sicer na podlagi ocene njihovega položaja, ki jo opravi neodvisni strokovnjak,

| — | pravico do izstopa iz družbe za delničarje, ki niso glasovali ali ki nimajo glasovalnih pravic, ter njihovo pravico do prejetja ustreznega nadomestila in pravico do izpodbijanja predlaganega menjalnega razmerja deležev pred nacionalnimi sodišči. |
| --- | --- |

—

pravico do izstopa iz družbe za delničarje, ki niso glasovali ali ki nimajo glasovalnih pravic, ter njihovo pravico do prejetja ustreznega nadomestila in pravico do izpodbijanja predlaganega menjalnega razmerja deležev pred nacionalnimi sodišči.

| 3.6.8 | EESO odobrava tudi druge elemente iz predloga Komisije:






  (a) | usklajena pravila o zagotavljanju posebnih in celovitih informacij delavcem o posledicah čezmejnih združitev; v Direktivi 2005/56/ES je bilo določeno le soodločanje delavcev v upravnem ali nadzornem organu in to, da je treba posledice združitve za delavce navesti v poročilu poslovodnega organa; |
| --- | --- | --- |

3.6.8

(a)

usklajena pravila o zagotavljanju posebnih in celovitih informacij delavcem o posledicah čezmejnih združitev; v Direktivi 2005/56/ES je bilo določeno le soodločanje delavcev v upravnem ali nadzornem organu in to, da je treba posledice združitve za delavce navesti v poročilu poslovodnega organa;

| (b) | usklajena pravila za hitri postopek za manj zapletene združitve ali opustitev poročila neodvisnega strokovnjaka, če se z njo strinjajo vsi delničarji, ali v primeru združitve matične družbe z odvisno družbo; |
| --- | --- |

(b)

usklajena pravila za hitri postopek za manj zapletene združitve ali opustitev poročila neodvisnega strokovnjaka, če se z njo strinjajo vsi delničarji, ali v primeru združitve matične družbe z odvisno družbo;

| (c) | povezovanje poslovnih registrov za izmenjavo informacij – uporabo digitalnih orodij. |
| --- | --- |

(c)

povezovanje poslovnih registrov za izmenjavo informacij – uporabo digitalnih orodij.

| 3.6.9 | Čezmejne delitve (27): zanje se uporabljajo različna ali nezdružljiva nacionalna pravila v le 13 državah članicah, ki se kljub njihovemu pomenu za rast ne usklajujejo na ravni EU. Da se preprečijo zlorabe in zaščitijo zainteresirane strani, je treba uvesti pravni okvir EU za kapitalske družbe, podoben okviru za čezmejna preoblikovanja. Določiti je treba dvofazni postopek. V prvi fazi se pripravi osnutek načrta delitve skupaj z dvema poročiloma, v katerima so v celoti pojasnjene posledice delitve za upnike in delavce. Za srednja in velika podjetja je poleg tega potrebno tudi poročilo neodvisnega strokovnjaka. To je le prvi korak, pri čemer EESO meni, da bi moral predlog zajemati tudi čezmejne delitve s pridobitvijo sredstev/obveznosti obstoječih družb, ne le primere, v katerih so ustanovljene nove družbe. |
| --- | --- |

3.6.9

| 3.6.10 | Trenutno se nacionalni predpisi med državami članicami zelo razlikujejo in včasih vključujejo pretirane upravne postopke, ki jih mora Komisija z novim predlogom omejiti, da podjetij ne bi odvrnili od iskanja novih priložnosti. Čeprav EESO podpira nova pravila in postopke, pa opozarja, da jih je treba skrbno nadzirati, da ne bodo povzročili dodatnega upravnega bremena in stroškov, ki presegajo cilje glede varstva delavcev, upnikov in delničarjev. |
| --- | --- |

3.6.10

| 3.6.11 | EESO pozdravlja dejstvo, da so v členu 86(g) predloga mala in mikro podjetja izvzeta iz obveznosti preučitve, ki jo opravi neodvisni strokovnjak, saj bi stroški njegovega poročila za mikro ter mala in srednja podjetja pomenili preveliko breme. |
| --- | --- |

3.6.11

| 3.6.12 | EESO želi poudariti pomembno vlogo, ki jo ima neodvisni strokovnjak pri odkrivanju goljufij v velikih družbah, in sicer med preučitvijo in zbiranjem dokumentov družbe v pisnem poročilu, vendar pod pogojem, da so izpolnjene nekatere zahteve, na primer učinkovita struktura notranjega nadzora in standardni postopki delovanja za preprečevanje in zmanjševanje morebitnih navzkrižij interesov ter zagotavljanje neodvisnosti poročila v zvezi z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

3.6.12

| 3.6.13 | EESO močno podpira predlog Evropske komisije, s katerim se prvič vzpostavlja postopek za čezmejno preoblikovanje in ki z okrepljenim varstvom zainteresiranih strani dopolnjuje že vzpostavljene postopke za čezmejne združitve in delitve. Vendar pa razlike med postopki za čezmejne združitve na eni strani ter postopki za čezmejno preoblikovanje in delitve na drugi lahko vplivajo na dejansko privlačnost slednjih. EESO Komisiji predlaga, naj te učinke preuči. |
| --- | --- |

3.6.13

| 3.6.14 | EESO pozdravlja namero Komisije, da se zaščitijo obstoječe pravice glede soodločanja delavcev, EESO meni, da se mora v družbi, ki nastane s čezmejnim preoblikovanjem, še naprej uporabljati vsaj enaka raven vseh elementov soodločanja delavcev, kot je določena v pravu matične države članice, in sicer v skladu s postopkom in standardnimi pravili iz Direktive 2001/86/ES (28). |
| --- | --- |

3.6.14

| 3.6.15 | EESO poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo evropski sveti delavcev v velikih družbah, ki se bodo preoblikovale, in v skladu z Direktivo 2009/38/ES poziva k njihovi večji vključenosti (29). |
| --- | --- |

3.6.15

| 3.7 | EESO na splošno poudarja, da morajo biti vsa digitalna orodja in postopki za namene teh predlogov v celoti dostopni invalidom, zlasti slepim in slabovidnim. |
| --- | --- |

3.7

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 239 final.

1

(2)  COM(2018) 241 final.

2

(3)  Direktiva (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o določenih vidikih prava družb (UL L 169, 30.6.2017, str. 46).

3

(4)  COM(2018) 239 final.

4

(5)  COM(2015) 550 final.

5

(6)  Cartesio, C-210/06, ECLI:EU:C:2008:723, točke od 109 do 112; VALE, C-378/10, ECLI:EU:C:2012:440, točka 32.

6

Cartesio

VALE

(7)  Polbud – Wykonawstwo, C-106/16, ECLI:EU:C:2017:804.

7

Polbud – Wykonawstwo

(8)  Glej opombi 6 in 7.

8

(9)  COM(2018) 241 final.

9

(10)  UL L 169, 30.6.2017, str. 46.

10

(11)  COM(2015) 192 final.

11

(12)  COM(2016) 179 final.

12

(13)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

13

(14)  COM(2018) 239 final.

14

(15)  COM(2018) 241, str. 3.

15

(16)  COM(2018) 241, str. 5.

16

(17)  UL L 156, 16.6.2012, str. 1.

17

(18)  UL L 144, 10.6.2015, str. 1.

18

(19)  COM(2017) 256 final.

19

(20)  Člen 10 kodificirane direktive o pravu družb (EU) 2017/1132.

20

(21)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

21

(22)  Postopek, pri katerem se družba, ustanovljena in registrirana v skladu s pravom države članice, preoblikuje v družbo, ustanovljeno in registrirano v skladu s pravom druge države članice, pri čemer ohrani svojo pravno osebnost, ne da bi prenehala delovati ali šla v likvidacijo.

22

(23)  Zadeva C-106/16. ECLI:EU:C:2017:804. Polbud je bila družba s sedežem na Poljskem, ki se je odločila, da bo svoj statutarni sedež prenesla v Luksemburg, ne da bi pri tem prišlo do prenosa dejanskega sedeža. Začetek postopka likvidacije je bil vpisan v poljski poslovni register, imenovan je bil tudi likvidacijski upravitelj. Statutarni sedež družbe Polbud je bil leta 2013 prenesen v Luksemburg. Družba se je nato preimenovala v „Consoil Geotechnik Sàrl“, družbo po pravu Luksemburga. Poleg tega je na poljsko registrsko sodišče vložila predlog za izbris iz poljskega poslovnega registra. Registrsko sodišče je predlog za izbris zavrnilo, družba Polbud pa je zoper to odločbo vložila tožbo. Vrhovno sodišče Poljske, na katerega je bila vložena kasacijska pritožba, je Sodišče najprej vprašalo, ali se pravica do ustanavljanja uporablja za prenos zgolj statutarnega sedeža družbe, ki je bila ustanovljena na podlagi prava ene države članice, na ozemlje druge države članice, če se ta družba preoblikuje v družbo po pravu te druge države članice, ne da bi prenesla dejanski sedež. Glej tudi https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2017-10/cp170112en.pdf.

23

(24)  Sodbi sodišča v zadevi Vale Epitesi, C-378/10, EU:C:2012:440 (odstavek 31), in zadevi Polbud, C-106/16, ECLI:EU:C:2017:804 (odstavki 33, 35 in 44).

24

Vale Epitesi

Polbud

(25)  Postopek, pri katerem dve ali več družb iz dveh ali več držav članic prenesejo svoja sredstva in obveznosti na obstoječo (prevzemno) ali novo družbo.

25

(26)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb. Zdaj je del kodificirane direktive iz leta 2017.

26

(27)  Postopek, pri katerem družba razdeli in prenese vsa ali nekatera svoja sredstva in obveznosti na obstoječo ali novo družbo oziroma družbe v drugi državi članici.

27

(28)  Direktiva Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (UL L 294, 10.11.2001 str. 22).

28

(29)  Direktiva 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (Prenovitev) (UL L 122, 16.5.2009, str. 28).

29

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/33

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov

(COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD))

(b) Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

(2019/C 62/05)

| Poročevalec: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Poročevalec:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zaprosilo | (a) | Evropski parlament, 14. 6. 2018
  Svet, 25. 6. 2018 |
| --- | --- | --- |

Zaprosilo

(a)

Evropski parlament, 14. 6. 2018

Svet, 25. 6. 2018

| (b) | Evropski parlament, 14. 6. 2018
  Svet, 27. 6. 2018 |
| --- | --- |

(b)

Evropski parlament, 14. 6. 2018

Svet, 27. 6. 2018

Pravna podlaga

| (a) | členi 173(3), 182(1), (4) in (5) in 188 PDEU ter člen 7(5) Pogodbe Euratom |
| --- | --- |

(a)

členi 173(3), 182(1), (4) in (5) in 188 PDEU ter člen 7(5) Pogodbe Euratom

| (b) | člena 173(3) in 182(4) PDEU |
| --- | --- |

(b)

člena 173(3) in 182(4) PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

2. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

187/1/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO veseli, da je Evropska komisija jasno poudarila, da morajo raziskave in inovacije ostati glavna prednostna naloga EU tudi v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Z veseljem ugotavlja, da so bila na področjih, kot so skupne raziskave in mobilnost, upoštevana številna njegova priporočila v zvezi z vmesno oceno programa Obzorje 2020 ter ukrepi za krepitev inovacij, odpravo razlik med regijami, spodbujanje dejavnosti na področju znanosti in inovacij med državljani, dvig nizkih stopenj uspešnosti in zmanjšanje upravnega bremena (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poudarja, da morajo biti znanost, raziskave in inovacije ključni elementi izgradnje evropske skupnosti, zato podpira pristop programa Obzorje Evropa, da se državljanom približajo te dejavnosti in dosežki. Zato mora biti del strategije tudi učinkovito obveščanje o priložnostih, ki jih prinaša program, pa tudi učinkih inovacij in raziskav na življenja državljanov, da bi države članice spodbudili k bolj aktivni podpori. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO podpira zasnovo nalog raziskav in inovacij v okviru strategije Obzorje Evropa, katere namen je doseči rezultate raziskav in inovacij z večjim učinkom ter resnično spremeniti način, kako državljani v vsakdanjem življenju dojemajo znanost in njene učinke. EESO poziva, da je nujno treba opredeliti strateške naloge, ki lahko spodbudijo raziskovalno in inovacijsko okolje v Evropi ter okrepijo skupne raziskave kot glavno sredstvo za pridobivanje znanja in ustvarjanje učinka. Naloge bi morale biti osredotočene na specifične, merljive in dosegljive cilje ter odprte vsem morebitnim sodelujočim, da bi zajeli odličnost iz različnih delov Evrope. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO podpira dejstvo, da bodo pri nalogah na voljo različne rešitve od spodaj navzgor in bodo zajemale celoten cikel raziskav in inovacij. Naloge bi se morale nanašati na srednje- do dolgoročne cilje, zato bi bilo treba pri njih upoštevati tudi velik pomen raziskav na nizki ravni tehnološke pripravljenosti. Naloge ne bi smele biti osredotočene le na linearne inovacijske modele, ki so pogosto omejeni na postopne inovacije, temveč bi morale izrecno spodbujati prelomne inovacijske modele. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO je kot predstavnik organizirane civilne družbe pripravljen aktivno sodelovati pri sooblikovanju in podpira koncept nalog, vendar opozarja, da se lahko zaradi prevelikega približevanja odločitev končnim uporabnikom zmanjšata obseg in prelomnost nalog. V odborih za naloge bi morala biti kakovostna in zadostna kritična masa vseh deležnikov, da bi preprečili postopne raziskave na eni strani in naloge, ki daleč presegajo obstoječe tehnične in tehnološke zmogljivosti, na drugi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poudarja, da je Evropski svet za inovacije pomemben instrument za podpiranje prodornih inovacij ter spodbujanje podjetništva in konkurenčnosti na ravni EU. Kot tak bi se moral po mnenju EESO ob upoštevanju evropskega okolja osredotočati zlasti na zelo inovativna in prodorna mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO se strinja, da bi bilo treba v program Obzorje Evropa sistematično vključevati družbene in humanistične vede, ki bi jih bilo treba obravnavati skupaj s tehnološkim pristopom. Inovacije se namreč ne nanašajo le na tehnologije, z združevanjem različnih vizij, kompromisov ter izzivov pa se bo bolje oblikovalo področje raziskav in inovacij v Evropi. EESO meni, da bi z upoštevanjem tudi drugih vidikov, ne le tehnoloških, spodbudili družbene in humanistične vede v programu Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO podpira politiko „odprte znanosti“ kot sredstvo za usmeritev v odličnost znanosti in kakovostno znanje. Odprta znanost je bistvena za splošni znanstveni razvoj evropskih institucij, vendar bi bilo treba razmisliti o uvedbi določenega časovnega okvira za objavo vseh znanstvenih rezultatov, s čimer bi zagotovili, da bodo vsi rezultati projektov na voljo v ustreznih zbirkah in v natančno določenih rokih. EESO pozdravlja odprt dostop do objav in raziskovalnih podatkov, zelo priporočljivo pa je redno posvetovanje z deležniki s področja raziskav o prihodnjih zahtevah v zvezi z odprto znanostjo. V okviru programa Obzorje Evropa bi bilo treba ohraniti možnosti izvzetja, ki so že na voljo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO se strinja, da se bo s preoblikovano strukturo stebrov izboljšala notranja usklajenost, zlasti z vključitvijo industrijskih tehnologij v steber 2, s čimer se bo okrepil prispevek industrije k obravnavi globalnih izzivov, zagotovila pa se bo tudi ustrezna ponudba za povpraševanje po novih rešitvah. Ta pristop je zelo privlačen. Eden od predlogov je, da se prednost nameni konzorcijem, ki pokrivajo celoten inovacijski cikel, kar pomeni, da vključujejo akademske partnerje, ki ustvarjajo, ponudnike rešitev, ki razvijajo inovativne rešitve, in končne uporabnike, ki izražajo svoje potrebe. Tako bodo lahko delovali trajnostno. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO prav tako pozdravlja prizadevanja za dodatno poenostavitev pravil o državni pomoči, s čimer bi olajšali kombiniranje različnih skladov. To lahko ključno prispeva k odpravi večjih razlik med državami članicami in regijami glede števila uspešnih raziskovalnih in inovacijskih projektov. Sinergije med različnimi programi financiranja Unije in politikami Unije, zlasti s strukturnimi skladi, dosežene na podlagi združljivih predpisov, so bistvene za zagotavljanje čim večjega učinka projektov raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO poudarja, da je tudi podpiranje mobilnosti raziskovalcev z ukrepi Marie Skłodowske-Curie temeljnega pomena za nadaljnjo krepitev evropskega raziskovalnega prostora, obenem pa si je treba v okviru politike EU in nacionalnih politik prizadevati za ustvarjanje primernih in privlačnih delovnih pogojev za strokovnjake, da bi preprečili beg možganov, ki resnično ovira doseganje kohezije v EU. Poleg tega je v programu ERC bistveno okrepiti podporo za raziskovalce, ki so na začetku poklicne poti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO meni, da je treba v stebru Krepitev Evropskega raziskovalnega prostora posebno pozornost nameniti naravoslovnemu izobraževanju in komuniciranju o znanosti. To bi okrepilo znanost z družbo in za družbo v okviru tega stebra in posledično v okviru programa Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

1.12

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO pozdravlja nedavna prizadevanja Komisije, da bi rast v Evropi spodbudili z novo in premišljeno evropsko politiko, podprto z večjim spodbujanjem dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij, ki lahko Evropi na številnih področjih zagotovijo vodilni položaj (2). Evropska skupnost inovatorjev in raziskovalcev je v zadnjih letih dosegla številne cilje, vendar še vedno velja, da evropski državljani iz več razlogov, kot so pomanjkanje komunikacije, nezavzetost skupnosti ali celo nezanimanje državljanov za znanstvene dosežke, tega ne cenijo v celoti. Ta odnos v evropski družbi je nujno treba spremeniti, ne le kratkoročno, ampak tudi zato, da bi prispevali k dolgoročnim inovacijam in znanstvenemu okolju, ki je del družbe kot celoto. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO podpira prepričanje, da je mogoče mnenje državljanov spremeniti z opredelitvijo ključnih globalnih izzivov v okviru trdnih prizadevanj za mobilizacijo družbe in njeno vključevanje v evropski projekt. Spodbujanje konkurenčnosti Evrope z inovacijami je ključno, voditelji pa ga morajo upoštevati, ko določajo prioritete politik. Ni mogoče le trditi, da dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij veliko prispevajo k ustvarjanju delovnih mest in rasti. Ne zadošča zgolj navajanje informacij, da dve tretjini gospodarske rasti v današnji Evropi izvirata iz dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij. Države članice morajo sodelovati pri teh skupnih prizadevanjih. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO pozdravlja predlog novega evropskega programa za razvoj in inovacije, ki bo podpiral in spodbujal razvoj in inovacije na ravni EU v obdobju 2021–2027, ter njegove glavne točke, tj. poudarek na odprti znanosti, globalnih izzivih in konkurenčnosti industrije ter odprtih inovacijah. EESO je trdno prepričan, da je pristop soustvarjanja, pri katerem so vsi deležniki vključeni v skupnost znanja in inovacij, osnova za spodbujanje evropske konkurenčnosti, ustvarjanja delovnih mest, socialne kohezije, zlasti boja proti brezposelnosti med mladimi, in varovanja okolja v skladu z Agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenimi cilji trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Program Obzorje Evropa očitno odraža prednostno nalogo Komisije, da ustvari inovacijsko in znanstveno okolje, ki bi lahko omogočilo EU, da s strukturnimi dejavnostmi, ki bodo imele gospodarski in družbeni vpliv, izboljša svojo konkurenčnost. Tega ne potrjuje le predlagano povečanje finančnega svežnja, ampak tudi dejavnosti, načrtovane v okviru treh stebrov programa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO podpira glavne nove elemente, ki so izpostavljeni v predlogu programa Obzorje Evropa: (i) spodbujanje prodornih inovacij z Evropskim svetom za inovacije, (ii) doseganje večjega učinka prek ciljne naravnanosti in sodelovanja državljanov: naloge raziskav in inovacij, (iii) krepitev mednarodnega sodelovanja, (iv) krepitev odprtosti s trdnejšo politiko odprte znanosti, in (v) racionalizacija področja financiranja z novim pristopom k evropskemu partnerstvu. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Dober način za večje vključevanje družbe v znanstvene in inovacijske dejavnosti bi lahko bila vzpostavitev nalog raziskovanja in inovacij EU od spodaj navzgor s poudarkom na globalnih izzivih in konkurenčnosti industrije. Na ta način bi lahko uspešno vključili družbo in državljane v naloge, ki jih je treba opredeliti, ter ustvarili občutek skupnosti, ki je lahko bistven za doseganje pomembnih rezultatov in učinka. Organizirana civilna družba bi lahko imela v tem procesu ključno vlogo. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO pozdravlja tudi dejstvo, da bo program Obzorje Evropa podpiral javno-zasebna partnerstva kot učinkovit instrument za spodbujanje skupnih raziskav s poudarkom na raziskavah in inovacijah, ki temeljijo na industriji, pri čemer bo poudarjal manj partnerstev z večjim učinkom. Evropa se mora sprijazniti s tem, da jo čaka še veliko dela, preden bo vzpostavljen vitek proces učinkovitega sodelovanja akademske skupnosti in industrije. Seveda obstajajo številni dobri primeri in dobre prakse, vendar so še vedno mogoče izboljšave. Javno-zasebna partnerstva so eno od orodij za zmanjšanje obstoječe vrzeli med različnima svetovoma, ki se dopolnjujeta, tj. akademski svet in industrija/trg. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO ponovno (3) poziva Komisijo, naj si nenehno prizadeva za zmanjšanje birokracije v programu Obzorje, zato pozdravlja njen predlog o manjšem obsegu birokracije in krajšem času do prodaje na trgu/boljši stopnji odziva na predloge, kot je razvidno na primer iz programa Obzorje 2020 v zvezi s posebnim instrumentom za MSP. Eden glavnih ciljev programa Obzorje Evropa mora biti poenostavitev, kar zadeva čas do dodelitve sredstev in poznejši vstop na trg, stalne stopnje financiranja, manjše število instrumentov, omejeno uporabo evidence opravljenega dela, razširjeno uporabo pavšalnih zneskov itd. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESO meni, da je poleg zmanjšanja birokracije, večje poenostavitve ter bolj prepoznavne kampanje za pritegnitev malih in srednjih podjetij k inovacijam ter raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim zelo dobrodošel tudi pristop, na katerem temelji Evropski svet za inovacije, zlasti kar zadeva spodbujanje komercializacije, širitvenih inovacij in podjetništva. EESO je prepričan, da se bo s to strategijo uspeh povečal, saj nekatera zagonska podjetja in zamisli v preteklosti niso uspeli iz različnih razlogov, ki jih namerava Evropski svet za inovacije obravnavati. Treba je upoštevati, da mora evropska kultura postati bolj naklonjena tveganju. K tem prizadevanjem bo prispeval tudi Evropski svet za inovacije, ki bi moral v svojih splošnih ciljih in merilih za ocenjevanje upoštevati ukrepe za raziskave in inovacije z visoko stopnjo tveganja. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESO podpira zamisel, da bi v program vključili več malih in srednjih ter zagonskih podjetij, vendar ima pomisleke glede predloga širitve. Kljub prejšnjim prizadevanjem v okvirnih programih bi morala biti mala in srednja podjetja bolj vključena v dejavnosti, ki temeljijo na raziskavah in inovacijah, program Obzorje Evropa pa bi lahko bil najboljši način za pridobitev njihovega zanimanja. Zamisel o večji kapitalski vključenosti je morda dobra, vendar se morajo vsa podjetja zavedati, za kaj gre. Mala in srednje velika podjetja še vedno drugače gledajo na lastništvo kapitala, zato je v okviru programa potrebna celovita razlaga, da bi spodbudili udeležbo skupnosti in preprečili napačne razlage. V MSP kapital tradicionalno sloni na družinskih podjetnikih, zato se utegnejo s predlogi, naj ta podjetja odprejo svoj kapital trgu – prek financiranja s tem programom – pojaviti posebna vprašanja. Zato EESO poziva Komisijo, naj zelo jasno opredeli ta zanimiv predlog. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESO se tudi strinja z načelom, da brez dialoga z Unijo finančne naložbe EU za podjetnike ne bi bile več mogoče. Ta slogan, ki ga je na javni seji nedavno napovedal komisar Moedas, kaže na ambiciozno zamisel neposrednejšega komuniciranja s podjetniki in kandidati, vendar gre hkrati za zelo tvegan pristop, saj še ni jasno, kakšna sredstva bodo dodeljena za razgovore s kandidati, cel proces pa mora biti učinkovit. EESO je novi pristop kljub temu pripravljen v celoti podpreti, ponuja pa celo sodelovanje v procesu s strokovnim znanjem svojih članov in podporo organizacij civilne družbe, ki podpirajo svoje člane. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESO pozdravlja tudi domnevna prizadevanja za povečanje sinergije sredstev med programi, saj lahko take sinergije odigrajo pomembno vlogo pri spodbujanju in krepitvi zmogljivosti za raziskave in inovacije v različnih regijah Evrope. Povečanje sinergije z drugimi programi financiranja Unije in politikami Unije, in sicer s strukturnimi skladi prek združljivih uredb, bi moralo biti ena ključnih točk. V skladu z uredbami večletnega finančnega okvira o kohezijskih skladih lahko države članice do 5 % svojih dodelitev prenesejo iz enega sklada v drugega, kar jim omogoča, da denar za naložbe prenesejo na druga področja, ki so bila prepoznana kot ključna. Tudi to bi bil lahko pomemben korak v smeri boljšega vključevanja držav članic v doseganje cilja programa inovacij in dodatni razvoj znanosti. EESO meni, da bo le s sodelovanjem javnega in zasebnega sektorja program uspel in vplival na vsakdanje življenje državljanov. Pomembno bi bilo tudi uskladiti pravila in predpise različnih skladov, vsaj za iste vrste dejavnosti in zlasti za raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

2.12

3.   Predlog programa Obzorje Evropa (2021–2027)

| 3.1 | Program Obzorje Evropa, ki ga je predlagala Komisija, temelji na objavi pomembnega dosežka, in sicer programa raziskav in inovacij v vrednosti 100 milijard EUR, ki že sam po sebi pomeni velik korak naprej za evropsko družbo znanja na podlagi znanosti in inovacij. V tem pogledu dejstvo, da so se države članice strinjale s povečanjem proračuna, ne dokazuje le njihove politične zavezanosti, ampak svetu tudi jasno sporoča, da želi Evropa prevzeti vodilni položaj na področju inovacij, za kar ima zdaj ustrezne pogoje financiranja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Poleg finančnega povečanja se je pojavilo nekaj novih in inovativnih zamisli, ki jih želi EESO povzema neposredno iz predloga, ker so pomembne za to mnenje. Zato se želi na kratko dotakniti naslednjih točk:






  a) | Struktura programa Obzorje Evropa s tremi stebri: kot je navedla Komisija, pri tem programu ne gre za revolucijo, ampak za evolucijo, zato temelji na treh glavnih stebrih, in sicer (i) odprti znanosti, ki vključuje Evropski raziskovalni svet, ukrepe programa Marie Skłodowska-Curie in raziskovalno infrastrukturo, (ii) globalnih izzivih in industrijski konkurenčnosti, ki vključuje pet tematskih sklopov: zdravje, vključujočo in varno družbo, digitalno področje in industrijo, podnebje, energijo in mobilnost ter hrano in naravne vire, ter (iii) odprtih inovacijah, ki vključujejo Evropski svet za inovacije, evropske inovacijske ekosisteme ter Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo. Podlaga za te tri stebre bodo dejavnosti za krepitev evropskega raziskovalnega prostora. |
| --- | --- | --- |

3.2

a)

Struktura programa Obzorje Evropa s tremi stebri: kot je navedla Komisija, pri tem programu ne gre za revolucijo, ampak za evolucijo, zato temelji na treh glavnih stebrih, in sicer (i) odprti znanosti, ki vključuje Evropski raziskovalni svet, ukrepe programa Marie Skłodowska-Curie in raziskovalno infrastrukturo, (ii) globalnih izzivih in industrijski konkurenčnosti, ki vključuje pet tematskih sklopov: zdravje, vključujočo in varno družbo, digitalno področje in industrijo, podnebje, energijo in mobilnost ter hrano in naravne vire, ter (iii) odprtih inovacijah, ki vključujejo Evropski svet za inovacije, evropske inovacijske ekosisteme ter Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo. Podlaga za te tri stebre bodo dejavnosti za krepitev evropskega raziskovalnega prostora.

| b) | Z ustanovitvijo Evropskega sveta za inovacije bo EU lažje prevzela vodilni položaj na področju inovacij, ki oblikujejo trg. Evropa si za ta cilj prizadeva že dolgo, vendar stopnja rasti in ustvarjanja delovnih mest kljub trudu, odličnim zamislim ter zelo močni inovacijski in znanstveni skupnosti ne odraža stopnje predanosti. S predlogom Komisije se bo vzpostavila točka „vse na enem mestu“ za prenos najobetavnejših prodornih tehnologij in tehnologij z velikim potencialom iz laboratorijev na trg, najbolj inovativna zagonska in druga podjetja pa bodo lažje širila svoje zamisli. Novi Evropski svet za inovacije bo prispeval k prepoznavanju in financiranju hitrih, visoko tveganih inovacij z velikim potencialom za ustvarjanje popolnoma novih trgov. Inovatorjem bo zagotavljal neposredno podporo prek dveh glavnih instrumentov financiranja, od katerih bo eden namenjen zgodnjim fazam, drugi pa razvoju in uporabi na trgu. Evropski svet za inovacije bo dopolnjeval Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo. EESO meni, da bi se moral osredotočiti zlasti na zelo inovativna in prodorna mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja. |
| --- | --- |

b)

Z ustanovitvijo Evropskega sveta za inovacije bo EU lažje prevzela vodilni položaj na področju inovacij, ki oblikujejo trg. Evropa si za ta cilj prizadeva že dolgo, vendar stopnja rasti in ustvarjanja delovnih mest kljub trudu, odličnim zamislim ter zelo močni inovacijski in znanstveni skupnosti ne odraža stopnje predanosti. S predlogom Komisije se bo vzpostavila točka „vse na enem mestu“ za prenos najobetavnejših prodornih tehnologij in tehnologij z velikim potencialom iz laboratorijev na trg, najbolj inovativna zagonska in druga podjetja pa bodo lažje širila svoje zamisli. Novi Evropski svet za inovacije bo prispeval k prepoznavanju in financiranju hitrih, visoko tveganih inovacij z velikim potencialom za ustvarjanje popolnoma novih trgov. Inovatorjem bo zagotavljal neposredno podporo prek dveh glavnih instrumentov financiranja, od katerih bo eden namenjen zgodnjim fazam, drugi pa razvoju in uporabi na trgu. Evropski svet za inovacije bo dopolnjeval Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo. EESO meni, da bi se moral osredotočiti zlasti na zelo inovativna in prodorna mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja.

| c) | V okviru Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo bodo predlogi za prihodnje skupnosti znanja in inovacij navedeni v strateškem inovacijskem programu. EESO meni, da se število teh skupnosti ne bi smelo bistveno povečati, ampak bi ga bilo treba omejiti v skladu z načelom poenostavitve področja raziskav in inovacij. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da bodo v prihodnjih skupnostih znanja in inovacij zastopane različne države članice, kar zadeva lokacijo inovacijskih vozlišč. Okrepiti bi bilo treba podjetništvo, ki ga spodbuja akademski steber (npr. podjetniško izobraževanje, spodbujanje trdnega izvendisciplinarnega sodelovanja med industrijo in visokošolskimi ter raziskovalnimi ustanovami ter odkrivanje perspektivnih znanj in spretnosti za prihodnje inovatorje). |
| --- | --- |

c)

V okviru Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo bodo predlogi za prihodnje skupnosti znanja in inovacij navedeni v strateškem inovacijskem programu. EESO meni, da se število teh skupnosti ne bi smelo bistveno povečati, ampak bi ga bilo treba omejiti v skladu z načelom poenostavitve področja raziskav in inovacij. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da bodo v prihodnjih skupnostih znanja in inovacij zastopane različne države članice, kar zadeva lokacijo inovacijskih vozlišč. Okrepiti bi bilo treba podjetništvo, ki ga spodbuja akademski steber (npr. podjetniško izobraževanje, spodbujanje trdnega izvendisciplinarnega sodelovanja med industrijo in visokošolskimi ter raziskovalnimi ustanovami ter odkrivanje perspektivnih znanj in spretnosti za prihodnje inovatorje).

| d) | Vzpostavitev nalog raziskovanja in inovacij EU s poudarkom na globalnih izzivih in konkurenčnosti industrije. Na ta način bi lahko uspešno vključili družbo in državljane v naloge, ki jih je treba opredeliti, ter ustvarili občutek skupnosti, ki je lahko bistven za doseganje pomembnih rezultatov in učinka. Primeri bi lahko segali od boja proti raku do čistega prometa, oceanov brez plastike ter varne in čiste vode za vse. Naloge bodo oblikovane v sodelovanju z državljani, deležniki, Evropskim parlamentom in državami članicami. EESO kot predstavnik organizirane civilne družbe je pripravljen aktivno prispevati k procesu sooblikovanja. |
| --- | --- |

d)

Vzpostavitev nalog raziskovanja in inovacij EU s poudarkom na globalnih izzivih in konkurenčnosti industrije. Na ta način bi lahko uspešno vključili družbo in državljane v naloge, ki jih je treba opredeliti, ter ustvarili občutek skupnosti, ki je lahko bistven za doseganje pomembnih rezultatov in učinka. Primeri bi lahko segali od boja proti raku do čistega prometa, oceanov brez plastike ter varne in čiste vode za vse. Naloge bodo oblikovane v sodelovanju z državljani, deležniki, Evropskim parlamentom in državami članicami. EESO kot predstavnik organizirane civilne družbe je pripravljen aktivno prispevati k procesu sooblikovanja.

| e) | Povečanje potenciala za inovacije v EU in krepitev evropskega raziskovalnega prostora: podvojena bo podpora za države, ki imajo majhen potencial za raziskave in inovacije, zaradi sinergij z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (npr. strukturnimi in kohezijskimi skladi) pa bo lažje usklajevati in združevati sredstva ter regijam pomagati pri sprejemanju inovacij in pridobivanju vpliva na ravni EU. |
| --- | --- |

e)

Povečanje potenciala za inovacije v EU in krepitev evropskega raziskovalnega prostora: podvojena bo podpora za države, ki imajo majhen potencial za raziskave in inovacije, zaradi sinergij z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (npr. strukturnimi in kohezijskimi skladi) pa bo lažje usklajevati in združevati sredstva ter regijam pomagati pri sprejemanju inovacij in pridobivanju vpliva na ravni EU.

| f) | Večja odprtost: načelo odprte znanosti/odprtih inovacij bo postalo način delovanja programa Obzorje Evropa, zato bo potreben odprt dostop do publikacij in podatkov. S tem se bosta spodbujala razširjanje in izkoriščanje rezultatov ter uvajanje rezultatov na trg, povečal pa se bo tudi inovacijski potencial rezultatov, ustvarjenih s sredstvi EU. |
| --- | --- |

f)

Večja odprtost: načelo odprte znanosti/odprtih inovacij bo postalo način delovanja programa Obzorje Evropa, zato bo potreben odprt dostop do publikacij in podatkov. S tem se bosta spodbujala razširjanje in izkoriščanje rezultatov ter uvajanje rezultatov na trg, povečal pa se bo tudi inovacijski potencial rezultatov, ustvarjenih s sredstvi EU.

| g) | Nova generacija evropskih partnerstev in tesnejše sodelovanje z drugimi programi EU: pričakuje se, da se bo s programom Obzorje Evropa racionaliziralo število partnerstev, ki jih EU sonačrtuje ali sofinancira s partnerji, kot so industrija, civilna družba in agencije za financiranje, da bi se povečala njihova učinkovitost in učinek pri doseganju prioritet evropskih politik. S programom Obzorje Evropa se bodo spodbujale učinkovite in operativne povezave z drugimi prihodnjimi programi EU, kot so kohezijska politika, evropski obrambni sklad, program Digitalna Evropa ter Instrument za povezovanje Evrope, pa tudi z mednarodnim projektom za raziskave fuzijske energije ITER. |
| --- | --- |

g)

Nova generacija evropskih partnerstev in tesnejše sodelovanje z drugimi programi EU: pričakuje se, da se bo s programom Obzorje Evropa racionaliziralo število partnerstev, ki jih EU sonačrtuje ali sofinancira s partnerji, kot so industrija, civilna družba in agencije za financiranje, da bi se povečala njihova učinkovitost in učinek pri doseganju prioritet evropskih politik. S programom Obzorje Evropa se bodo spodbujale učinkovite in operativne povezave z drugimi prihodnjimi programi EU, kot so kohezijska politika, evropski obrambni sklad, program Digitalna Evropa ter Instrument za povezovanje Evrope, pa tudi z mednarodnim projektom za raziskave fuzijske energije ITER.

| h) | Skupno raziskovalno središče, služba Komisije za znanost in znanje, bo še naprej prispevalo znanstvene nasvete, tehnično podporo in namenske raziskave. |
| --- | --- |

h)

Skupno raziskovalno središče, služba Komisije za znanost in znanje, bo še naprej prispevalo znanstvene nasvete, tehnično podporo in namenske raziskave.

4.   Znanost in inovacije za vse Evropejce

| 4.1 | Državljani se morajo zavedati evropskega potenciala in dosežkov v znanstvenih in inovacijskih dejavnostih. Te so del življenja vseh Evropejcev, družbi pa ponujajo resnično priložnost za sodelovanje v evropskem projektu. Pristopi in ukrepi, ki jih je predlagala Komisija, so ambiciozni in pomenijo neskončen proces, vendar je to tudi najboljša priložnost za pritegnitev državljanov k evropskim vrednotam, ki so povezane z inovacijami in znanostjo za vse. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Naravoslovno izobraževanje in komuniciranje o znanosti je treba šteti za temeljna, da bo mogoče vsakogar pritegniti k evropskemu projektu. Če bo sodelovanje javnosti določeno kot prednostna naloga v okviru programa Obzorje Evropa, bo to pomenilo jasen napredek pri vpeljevanju rezultatov raziskav in inovacij na trg in v naše vsakdanje življenje. Proces soustvarjanja, temelječ na večdeležniškem pristopu, bi bil jasen znak za sodelovanje javnosti na področju raziskav in inovacij. Družbene inovacije z vključevanjem javnosti in zaupanje v inovacije bodo ključnega pomena za spodbujanje novih vzorcev upravljanja, proizvodnje in potrošnje. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Razširjanje rezultatov, komuniciranje ter izkoriščanje uspeha evropske znanosti in inovacij je očitno precej neučinkovito. Državljani cenijo inovacije drugih regij, evropskih dosežkov pa ne prepoznajo, tudi kadar se srečajo z njimi. To se mora spremeniti, za kar je več razlogov. Poleg pridobivanja evropske vrednosti iz evropskih naložb je pomemben tudi ponos na dosežke in cilje EU v zvezi z evropskim projektom za vse. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Evropo pogosto kritizirajo, ker ima premalo naložb ter nima kulture tveganja in podjetništva. Predlog Komisije je na splošno namenjen obravnavi teh izzivov in oblikovanju novega pojmovanja teh zamisli. Prispevek znanstvenih in inovacijskih dejavnosti k oblikovanju boljše in bolj vključujoče Evrope je del spremembe, ki je potrebna, da bi preprečili nesporazume v zvezi z evropskim projektom. Poleg tega pomembno prispeva k večjemu vključevanju državljanov in v njih vzbuja ponos, ker so postali del rešitve. Pomembno je tudi preprečiti napačne predstave o porabi evropskih sredstev v lokalni skupnosti. Če bi državljani menili, da se davkoplačevalski denar koristno uporablja, bi bil to pomemben korak za preprečevanje skrajnega populizma, ki mu je treba nasprotovati. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Program bi moral zlasti prispevati k okrepitvi evropskega raziskovalnega prostora, tako da bi zagotovil, da se večina njegovih sredstev porabi za skupne raziskave s sodelujočimi iz držav članic in/ali pridruženih držav, s čimer bi ustvarili pomembno dodano vrednost EU. Za vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora je bilo ključno sodelovanje med evropskimi raziskovalci, industrijo (vključno z malimi in srednjimi podjetji) ter drugimi javnimi in zasebnimi institucijami. To sodelovanje je značilno za evropske okvirne programe za raziskave in inovacije, ki jih deležniki zelo cenijo ter jih je treba v programu Obzorje Evropa ohraniti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Dejavnosti programa Obzorja Evropa se izvajajo predvsem prek razpisov za zbiranje predlogov. Zagotoviti je treba, da bo večina proračuna programa porabljena za konkurenčne razpise, ki jih neposredno, pa tudi pregledno in učinkovito vodi Evropska komisija ali njene izvajalske agencije, število in proračun nalog in partnerstev pa morata biti omejena na razumno raven, da bi v skladu z glavnim ciljem poenostavitve racionalizirali področje raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | V programu Obzorje Evropa je treba racionalizirati potrebe in nujne prioritete, ki so bile izpostavljene na posvetovanju z deležniki na začetku leta 2018 v okviru ocene učinka (4). Cilj posvetovanja z deležniki je bil dobiti pregled nad mnenji zainteresiranih državljanov in strani o zasnovi programa Obzorje Evropa, kar zadeva spodbujanje raziskav in inovacij v EU, podpiranje izobraževanja, znanj in spretnosti in usposabljanja ter zagotavljanje čistega in zdravega okolja in varovanja naravnih virov. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Za aktiven prispevek h koheziji med različnimi regijami v Evropi je dobrodošlo povečanje proračuna Evropskega raziskovalnega sveta, zlasti če bodo sredstva dodeljena predvsem raziskovalcem, ki so na začetku poklicne poti, saj je to skupina, ki ima največji možni potencial za prihodnost Evrope. Treba je ustaviti beg možganov iz obrobnih regij na druga območja in resnično poskrbeti za opolnomočenje raziskovalcev, ki so na začetku poklicne poti. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Da bi izboljšali prevzemanje rezultatov raziskav v civilni družbi, je pomembno poudariti temeljno vlogo, ki jo imajo družbene inovacije. Poudariti je treba tudi pomen podjetij socialne ekonomije in deležnikov na splošno, ki poleg industrije in MSP danes pomenijo pomemben del evropskega gospodarskega sistema. |
| --- | --- |

4.9

5.   Vloga podjetij

| 5.1 | EESO ponovno poudarja, da so mala in srednja podjetja najpomembnejša poslovna skupnost v Evropi. Odgovorna so za ustvarjanje delovnih mest in povečanje njihovega števila, zato morajo imeti v procesu oblikovanja politike osrednji položaj. Predlog to stališče odraža, vendar EESO opozarja Komisijo, da ni univerzalne rešitve za vse države članice, s katero bi povečali vključenost malih in srednjih podjetij v program Obzorje Evropa. Države članice imajo različne stopnje rasti in ekosisteme strukturnih inovacij, kar je treba upoštevati v predlogih specifičnih ukrepov. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO priznava vlogo zagonskih podjetij v inovacijskih in znanstvenih ekosistemih, vendar opozarja Komisijo, da morajo imeti podjetniki posloven pristop, če hočejo uspeti, zato bi jim bilo priporočljivo svetovati glede potenciala in potreb trga. V proces morajo biti vključena tudi velika podjetja, saj ponujajo več priložnosti zagonskim ter malim in srednjim podjetjem, ne le zaradi izzivov, ki jih ustvarjajo, ampak tudi zaradi poslovnih priložnosti, s katerimi so običajno povezane njihove dejavnosti Glede na to bi bilo dobro vzpostaviti učinkovitejši inovacijski ekosistem, ki bo združeval vse njihove potrebe. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO opozarja skupnost podjetnikov in Komisijo, da je treba razviti nov pristop k industrijskim dejavnostim. Tradicionalnim industrijskim sektorjem bi lahko resnično koristile dejavnosti zagonskih podjetij, povezane z izzivi, ki izhajajo iz digitalizacije in robotizacije industrijskih dejavnosti, saj bi jim lahko pomagale pri vzpostavljanju krožnega gospodarstva oziroma povečale uvedbo zelo naprednih novih proizvodnih tehnologij s sodelovanjem malih, srednjih in zagonskih podjetij ter spodbudile njihovo sodelovanje z velikimi podjetji. Stopnja uspeha bi se lahko zvišala, če bi se skupnost zagonskih podjetij zavedala industrijskih izzivov v prihodnosti. |
| --- | --- |

5.3

6.   Finančna vprašanja

| 6.1 | Predlagana proračunska sredstva, dodeljena za obdobje 2021–2027, v višini 100 milijard EUR vključujejo 94,1 milijarde EUR v okviru programa Obzorje Evropa, 3,5 milijarde EUR v okviru sklada InvestEU in 2,4 milijarde EUR za program Euratoma za raziskave in usposabljanje. Program Euratoma, s katerim se financirajo raziskave in usposabljanje v zvezi z jedrskim varovanjem, varnostjo in zaščito pred sevanjem, bo bolj osredotočen na načinih uporabe, ki niso vezani na proizvodnjo električne energije, kot so zdravstvo in medicinska oprema, podpiral pa bo tudi mobilnost jedrskih raziskovalcev v okviru ukrepov programa Marie Skłodowska-Curie. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | V okvirni razdelitvi proračuna programa Obzorje Evropa je izpostavljeno veliko povečanje proračuna Evropskega raziskovalnega sveta (okoli 20 %) in ukrepov programa Marie Skłodowska-Curie (okoli 10 %) glede na okvirni program Obzorje 2020 za obdobje 2014–2020. EESO to povečanje v celoti podpira in meni, da bi moral Evropski raziskovalni svet večino svojega proračuna nameniti raziskovalcem na začetku svoje poklicne poti, ki so v najproduktivnejši in najbolj ustvarjalni fazi (začetna (5) in konsolidacijska (6) nepovratna sredstva). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | V programu Obzorje Evropa se je najbolj povečal proračun Evropskega sveta za inovacije, ki skupaj znaša 13,5 milijarde EUR. V okviru stebra globalnih izzivov in industrijske konkurenčnosti se je najbolj povečal proračun sklopa hrane in naravnih virov, ki skupaj znaša 10 milijard EUR. Znatno je večji tudi proračun medsektorskega stebra krepitve Evropskega raziskovalnega prostora, ki skupaj znaša 2,1 milijarde EUR. EESO pozdravlja te proračunske spremembe ter meni, da se bo evropski raziskovalni prostor zaradi njih okrepil, v vseh evropskih regijah pa se bodo razvila močnejša raziskovalna in inovacijska okolja z več akterji. |
| --- | --- |

6.3

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 34, 2.2.2017, str. 66, in Informativno poročilo Obzorje 2020 (ocena).

1

(2)  UL C 197, 8.6.2018, str. 10.

2

(3)  UL C 34, 2.2.2017, str. 66.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/publications/horizon-europe-impact-assessment-swd-2018-307_en

4

(5)  Za raziskovalce vseh narodnosti z 2 do 7 leti izkušenj od zaključka doktorata, obetavnimi znanstvenimi dosežki in odličnim raziskovalnim predlogom (https://erc.europa.eu/funding/starting-grants).

5

(6)  Za raziskovalce vseh narodnosti s 7 do 12 leti izkušenj od zaključka doktorata, obetavnimi znanstvenimi dosežki in odličnim raziskovalnim predlogom (https://erc.europa.eu/funding/consolidator-grants).

6

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/40

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826

(COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD))

(2019/C 62/06)

| Poročevalec: | Oliver RÖPKE |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Violeta JELIĆ |

Poročevalec:

Oliver RÖPKE

Soporočevalka:

Violeta JELIĆ

| Zaprosilo | Evropski parlament, 14. 6. 2018
  Svet, 26. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 114(1), 169(3), 43(2) in 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 2. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 187/4/2 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 14. 6. 2018

Svet, 26. 6. 2018

Pravna podlaga

členi 114(1), 169(3), 43(2) in 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

2. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

187/4/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Enotni trg je ključen za gospodarsko rast in konkurenčnost. Pomembno prispeva k ustvarjanju delovnih mest in potrošnikom omogoča široko izbiro blaga in storitev, poleg tega pa lahko pripomore tudi k zagotavljanju blaginje v Evropski uniji. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) načeloma pozdravlja združitev petih predhodnih programov (in tudi evropskega statističnega programa, ki pa presega področje notranjega trga) in več proračunskih postavk v program za enotni trg, saj se v zvezi z njim lahko pričakuje, da bo ustvaril sinergije in izboljšal stroškovno učinkovitost. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO se strinja s Komisijo, da je treba odstraniti obstoječe ovire ter pospešiti razvoj, izvajanje in izvrševanje prava Unije na notranjem trgu. To zlasti velja za področja blaga in storitev, javnih naročil, nadzora trga, prava gospodarskih družb, pogodbenega in nepogodbenega prava, preprečevanja pranja denarja, prostega pretoka kapitala, finančnih storitev in konkurence, ter za razvoj orodij upravljanja. EESO poziva k oblikovanju pravičnega in popolnega notranjega trga, na katerem se spoštujejo tudi standardi dela ter potrošniški in okoljski standardi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kar zadeva prehransko verigo, pa EESO poziva Komisijo, naj zagotovi financiranje za kategorijo 3 – Naravni viri in okolje –, saj je program tesno povezan s kmetijsko politiko. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO pozdravlja predlog Komisije, da se 25 % razpoložljivih finančnih sredstev nameni izpolnjevanju podnebnih ciljev iz Pariškega sporazuma, vendar želi pridobiti dodatne informacije o tem, kateri izdatki štejejo za izdatke, povezane s podnebjem. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO ugotavlja, da se obseg dela na področju politike varstva potrošnikov stalno povečuje, nenazadnje tudi zaradi digitalne preobrazbe. Zato Komisijo poziva, naj nadalje razvija sodelovanje s potrošniškimi mrežami in organizacijami ter skladno s tem poveča financiranje za varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO ugotavlja, da bo financiranje za prednostne naloge iz novega programa za enotni trg po ocenah Komisije znašalo približno 3,9 milijarde EUR, kar pomeni, da bo na približno enaki ravni kot v sedanjem proračunskem obdobju 2014–2020, vendar je zaskrbljen, da bi lahko pogajanja o finančnem okviru EU privedla do proračunskih rezov in posledično manjših proračunskih sredstev kot v preteklosti. EESO kljub temu pozdravlja dejstvo, da sta v okviru programa COSME na voljo dodatni 2 milijardi EUR za program InvestEU in da je financiranje mogoče kombinirati z drugimi programi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Statistika, ki se pripravlja v okviru evropskega statističnega programa, ima visoko evropsko dodano vrednost in je ena od podlag za odločanje o politiki Evropske unije, med drugim zlasti na področju notranjega trga. EESO se zato strinja s Komisijo, da bi bilo treba evropskemu statističnemu programu v okviru novega programa za enotni trg še naprej zagotavljati potrebna sredstva. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva, naj bodo evropski socialni partnerji ustrezno vključeni v vse faze novega programa za enotni trg. |
| --- | --- |

1.9

2.   Splošne ugotovitve glede novega programa za enotni trg

| 2.1 | EESO je večkrat poudaril, da je enotni trg temelj procesa evropskega povezovanja ter da pomembno prispeva h gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest. Poleg tega enotni trg lahko pripomore tudi k blaginji (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO je v mnenju o večletnem finančnem okviru po letu 2020 (2) že podal kritično pripombo, da bo v naslednjem obdobju financiranja na voljo še manj sredstev za uresničevanje ciljev Evropske unije kot pa v sedanjem obdobju. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komisija na podlagi večletnega finančnega okvira EU predlaga združitev več programov in proračunskih postavk v zvezi s konkurenčnostjo podjetij (vključno z MSP), varstvom potrošnikov, strankami in končnimi uporabniki finančnih storitev, oblikovanjem politike na področju finančnih storitev, prehransko verigo ter razvojem, pripravo in izkazovanjem evropske statistike. EESO načeloma pozdravlja ta predlog, saj se z njim lahko dosežejo sinergije in večja učinkovitost pri financiranju podprtih projektov. Program zagotavlja tudi prožnejši finančni okvir, ki bo upravičencem olajšal izvajanje projektov. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Iz vrednotenja posameznih programov, ki bodo zdaj vključeni v novi program za enotni trg, je poleg tega razvidna visoka evropska dodana vrednost, ki jo zagotavljajo te različne pobude. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Opozoriti je treba, da ovire za ustrezno delovanje enotnega trga še vedno obstajajo. Zato je treba slediti razvoju na tem področju, oceniti preostale ovire in pripraviti časovni načrt za nemoteno delovanje enotnega trga v dobro vseh. EESO se strinja s Komisijo, da lahko novi program z oblikovanjem, izvajanjem in izvrševanjem zakonodaje EU pripomore k boljšemu delovanju enotnega trga. Ukrepi EU morajo prispevati k preprostemu, jasnemu, trdnemu in predvidljivemu regulativnemu okviru za podjetja, delavce in državljane. EESO poziva k oblikovanju pravičnega in popolnega notranjega trga, na katerem se spoštujejo tudi standardi dela ter potrošniški in okoljski standardi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO izrecno pozdravlja možnost kumulativnega financiranja dejavnosti in projektov v okviru več programov EU, kot so sklad InvestEU, program Obzorje Evropa in Evropski socialni sklad. To bi lahko ustvarilo sinergije in olajšalo financiranje projektov. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO poleg tega opozarja na poseben pomen nadaljnjega razvoja davčne politike EU za spodbujanje učinkovitega, konkurenčnega in pravičnega notranjega trga (3). |
| --- | --- |

2.7

3.   Cilji programa

| 3.1 | Mala in srednja podjetja imajo osrednjo vlogo v evropskem gospodarstvu. Predstavljajo 99 % podjetij v EU in zagotavljajo dve tretjini delovnih mest. Zato EESO meni, da je ključno, da Evropska unija podpira MSP pri izboljševanju njihove konkurenčnosti. EESO želi opozoriti na pomen podpornih ukrepov za strokovne in poslovne storitve, s katerimi se spodbuja konkurenčnost evropskih MSP: ključne so za številne druge sektorje in imajo osrednjo vlogo pri „ostoritvenju“ evropskega gospodarstva. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO želi poudariti pozitivne izkušnje s programom COSME, ki zelo koristi MSP, saj jim zagotavlja v potrebe usmerjeno podporo na področjih, kot so turizem, tekstilna industrija in drugi sektorji, s čimer pomembno prispeva tudi h gospodarski rasti in ustvarjanju novih delovnih mest. Zato bi bilo treba še naprej zagotavljati podporo prek programa COSME in jo nadgrajevati. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | MSP se v zadnjih letih srečujejo s posebnimi težavami pri dostopanju do finančnih sredstev. Nezadostna kreditna sposobnost jim preprečuje izvedbo ustreznih naložb na področjih, usmerjenih v prihodnost, kot so digitalizacija, inovacije in globalizacija. To negativno vpliva na gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest, lahko pa tudi ogrozi preživetje podjetij. EESO zato pozdravlja dodatno možnost refinanciranja z dolžniškimi in lastniškimi instrumenti v okviru novega sklada InvestEU. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Poleg tega socialni partnerji, javna uprava in drugi upravičenci potrebujejo podporo za krepitev zmogljivosti, da bodo lahko sodelovali pri programih EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Podpora za mlade podjetnike ter inovativne proizvode in storitve bo eden od ključnih elementov programa za enotni trg. Po mnenju EESO je pozitivno, da se pobude grozdov uporabljajo za podpiranje novih poslovnih modelov, naprednih tehnologij, nizkoogljičnih in z viri gospodarnih rešitev ter drugih področij, kot so pobude za mednarodne dejavnosti, privabljanje delavcev ter nadgrajevanje znanja in spretnosti, zato podpira dejavnosti evropske platforme za sodelovanje grozdov. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Uporaba digitalnih rešitev je v številnih gospodarskih sektorjih že samoumevna. Nadaljnja uspešnost in konkurenčnost MSP je odvisna zlasti od pravočasnih vlaganj v ustrezno digitalno infrastrukturo. EESO zato podpira zamisel o podpiranju MSP pri naložbah v digitalne projekte. Te projekte bi bilo treba zasnovati tako, da bodo koristili poslovnemu sektorju in civilni družbi kot celoti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO se zavzema za nadaljevanje podpore digitalnim portalom Tvoja Evropa, SOLVIT, Tvoja Evropa – nasveti, informacijskemu sistemu za notranji trg (IMI) in pregledu enotnega trga ter za spodbujanje oblikovanja in razširitve dodatnih javnih digitalnih storitev ter sodelovanja organov na digitalnem področju v državah članicah in med njimi, med drugim v povezavi s programom za digitalno Evropo. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | V zvezi s tem EESO pozdravlja postopni pristop Komisije, v skladu s katerim bo 25 % razpoložljivih finančnih sredstev namenila za izpolnjevanje podnebnih ciljev iz Pariškega sporazuma, vendar želi pridobiti dodatne informacije o tem, kateri izdatki se štejejo za izdatke, povezane s podnebjem. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Cilj programa za enotni trg je podpirati interese potrošnikov in zagotavljati visoko raven varstva potrošnikov. EESO ugotavlja, da se izzivi v zvezi s politiko varstva potrošnikov na splošno stalno povečujejo, deloma zaradi spletne trgovine z blagom in storitvami, pa tudi zaradi digitalne preobrazbe. Vzrok je med drugim iskati v neustreznih deregulativnih ukrepih, kot je odprava zakonsko določenih ukrepov za zagotavljanje kakovosti ali predpisov o dostopu do poklicev. Z novim programom je zato treba zagotoviti, da so potrošniki ustrezno obveščeni in deležni podpore. Hkrati je treba poskrbeti za primerno podporo in ozaveščanje podjetij o zakonodaji o varstvu potrošnikov. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Finančna in gospodarska kriza, ki se je začela leta 2008, je pokazala, da je zlasti bistveno, da se potrošnikom zagotovijo izčrpni nasveti in informacije o finančnih storitvah, vključno s svetovanjem glede odplačevanja dolgov. Poleg tega je treba v oblikovanje politike na tem področju tesneje vključiti civilno družbo, zlasti s spodbujanjem organizacij, ki podpirajo politične interese potrošnikov na področju finančnih storitev. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Tržne in potrošniške informacije ter dostop do pravnih sredstev je treba zagotoviti s podpiranjem organizacij za varstvo potrošnikov in pristojnih izvršilnih organov. EESO poleg tega poudarja, da novi dogovor za potrošnike ne ustreza upravičenim pričakovanjem potrošnikov, kot je tudi navedel v nedavnem mnenju o ustreznem predlogu Komisije. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Varstvo potrošnikov se na ravni Evropske unije močno podpira, zlasti prek mreže evropskih potrošniških centrov in Evropske potrošniške organizacije (BEUC). Mreža v zadnjih letih dosega in obvešča milijone potrošnikov, poleg tega je odgovorila na več sto tisoč njihovih poizvedb. Organizacija BEUC dejavno zastopa interese potrošnikov na vseh pomembnih področjih politike EU. Podpora mreži in organizaciji BEUC je ustvarila veliko evropsko dodano vrednost. EESO se zato zavzema za dolgoročno uresničevanje in nadaljnji razvoj tega uspešnega sodelovanja z mrežo evropskih potrošniških centrov in Evropsko potrošniško organizacijo (BEUC). Ravno tako pozdravlja načrtovano sodelovanje z nacionalnimi organizacijami za varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Da bi se izboljšala zastopanost interesov potrošnikov na področju finančnih storitev, se je zagotavljalo financiranje za dve neprofitni združenji, Finance Watch in Better Finance, in sicer najprej v okviru pilotnega projekta, nato pa s pripravljalnim ukrepom. V Uredbi (EU) 2017/826 o krepitvi zmogljivosti na tem področju je določeno nadaljnje sofinanciranje za ti združenji. EESO poziva Komisijo, naj še okrepi sodelovanje z organizacijami na tem področju politike. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO ugotavlja, da je proračun za varstvo interesov potrošnikov v višini 198,5 milijona EUR zelo omejen glede na obilico nalog, ki jih je treba izvajati, in poziva Evropski parlament in Svet, naj ustrezno povečata razpoložljivi proračun. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Na podlagi podatkov in statistike se sprejemajo odločitve na številnih področjih, vključno s socialno, gospodarsko, regionalno, okoljsko in kmetijsko politiko. Statistika, ki se pripravlja v okviru evropskega statističnega programa, ima zato visoko evropsko dodano vrednost in je ena od podlag za odločanje o politiki Evropske unije, med drugim zlasti na področju enotnega trga. EESO se zato strinja s Komisijo, da bi bilo treba dosedanjemu evropskemu statističnemu programu tudi v okviru programa za enotni trg še naprej zagotavljati potrebna sredstva, predvsem zaradi potrebe po posodobitvi procesov priprave statistike in vse večjega povpraševanja po statističnih podatkih. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Kar zadeva standarde, se EESO zavzema za njihov hiter in pravočasen razvoj v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi, ki zastopajo interese MSP, delavcev, potrošnikov in okolja. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Program za prehransko verigo podpira ukrepe za zagotavljanje visoke ravni zdravja ljudi, živali in rastlin, izboljšanje trajnosti evropske proizvodnje hrane in krme ter zvišanje standardov kakovosti. S preventivnimi programi, ki jih podpira EU, bi bilo treba zmanjšati vpliv bolezni živali in škodljivih organizmov. Podpirati bi bilo treba tudi visoko raven varstva okolja in biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Številne dejavnosti iz programa za prehransko verigo spadajo na področje kmetijske in okoljske politike. EESO zato poziva Komisijo, naj financiranje za te dejavnosti v zvezi s prehransko verigo zagotovi v okviru kategorije 3 o naravnih virih in okolju. |
| --- | --- |

3.18

4.   Proračun

| 4.1 | Komisija za program za enotni trg predlaga skupni proračun v višini 4,089 milijarde EUR za obdobje 2021–2027. To vključuje:






  — | približno 438 milijonov EUR za cilj glede notranjega trga, |
| --- | --- | --- |

4.1

—

približno 438 milijonov EUR za cilj glede notranjega trga,

| — | 1 milijardo EUR za program COSME za MSP, |
| --- | --- |

—

1 milijardo EUR za program COSME za MSP,

| — | 198,5 milijona EUR za potrošnike, |
| --- | --- |

—

198,5 milijona EUR za potrošnike,

| — | 220,5 milijona EUR za standardizacijo, |
| --- | --- |

—

220,5 milijona EUR za standardizacijo,

| — | 552 milijonov EUR za statistiko in |
| --- | --- |

—

552 milijonov EUR za statistiko in

| — | 1,68 milijarde EUR za prehransko verigo. |
| --- | --- |

—

1,68 milijarde EUR za prehransko verigo.

| 4.2 | EESO ugotavlja, da je – kar zadeva primerljivost teh finančnih sredstev s tekočim obdobjem financiranja 2014–2020 – zaradi izstopa Združenega kraljestva iz EU in vključitve posameznih programov v program za enotni trg mogoče oblikovati le maloštevilne ugotovitve v zvezi s sedanjim proračunom. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO poleg tega ugotavlja, da je po ocenah Evropske komisije financiranje, ki se zagotavlja za program za enotni trg, primerljivo s financiranjem v tekočem proračunskem obdobju (približno 3,9 milijarde EUR), vendar je zaskrbljen, da bi pogajanja lahko povzročila proračunske reze in posledično zmanjšanje razpoložljivih virov v primerjavi z obdobjem 2014–2020. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO ugotavlja, da je več kot 41 % skupnih proračunskih sredstev – 1,68 milijarde EUR – dodeljenih prehranski verigi, ki je daleč najbolje financirana postavka programa za enotni trg, medtem ko bo za projekte v zvezi s potrošniško politiko na voljo manj kot 5 % skupnih proračunskih sredstev. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Z zadovoljstvom ugotavlja, da bosta poleg 1 milijarde EUR, namenjene programu COSME, dodatni 2 milijardi EUR dodeljeni v okviru sklada InvestEU za podporo MSP (4). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO poziva k bistvenemu povečanju financiranja za element potrošniške politike v okviru programa za enotni trg, saj se močno povečujejo izzivi na področju politike varstva potrošnikov, med drugim zaradi vse večjega pomena čezmejnega e-trgovanja in spletnih storitev. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kar zadeva prehransko verigo, EESO poziva k zagotavljanju financiranja v okviru kategorije 3 o naravnih virih in okolju za ukrepe, ki niso zajeti z nadzorom trga. To na primer vključuje dejavnosti za boj proti boleznim živali in škodljivim organizmom na rastlinah ter ukrepe za dobrobit živali. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO pozdravlja možnost kombiniranega financiranja projektov v okviru drugih programov, kot so Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad, Evropski socialni sklad plus ali Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Upravičenost na podlagi člena 3 programa za enotni trg bi bilo treba poleg podpore za MSP in zagonska podjetja ter spodbujanja konkurenčnosti in rasti podjetij razširiti tudi na ukrepe, ki javnosti, potrošnikom, končnim uporabnikom, sindikatom ter predstavnikom civilne družbe in podjetij omogočajo dejavno sodelovanje pri političnih razpravah, oblikovanju politik in odločanju, vključno s podporo za dejavnosti predstavniških organizacij na nacionalni ravni in ravni Unije. |
| --- | --- |

4.9

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 125, 21.4.2017, str. 1.

1

(2)  ECO/460 – mnenje o večletnem finančnem okviru po letu 2020 (sprejeto na plenarnem zasedanju septembra 2018).

2

večletnem finančnem okviru po letu 2020

(3)  UL C 125, 21.4.2017, str. 1.

3

(4)  COM(2018) 439 final.

4

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/45

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Carina“ za sodelovanje na področju carine

(COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD))

(2019/C 62/07)

| Poročevalka: | Laure BATUT |
| --- | --- |

Poročevalka:

Laure BATUT

| Zaprosilo | Evropski parlament, 14. 6. 2018
  Svet EU, 27. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 114, 33 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 2. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 191/3/5 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 14. 6. 2018

Svet EU, 27. 6. 2018

Pravna podlaga

členi 114, 33 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

2. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

191/3/5

1.   Sklepi in priporočila

EESO izraža zadovoljstvo, da se carini priznava njen pomen v okviru notranjega trga, in pozdravlja cilj predloga, da se carinska unija in carinski organi podprejo z novim finančnim instrumentom, ki bo prispeval k izvajanju carinske politike in zagotavljanju enotne uporabe pravil. EESO meni, da bi morale evropske carinske uprave, ki že zdaj izvajajo skupni carinski zakonik, na koncu s političnega vidika delovati kot en sam subjekt.

1.1   Proračun in izvajanje programa Carina

| 1.1.1 | EESO meni, da znesek, predviden za program Carina, v višini 950 milijonov EUR za 7 let oziroma 5,02 milijona EUR letno v povprečju na posamezno državo (EU-27), morda ne bo zadoščal glede na obseg ciljev iz predloga in opredeljenih ambicij za osebje, omrežja, tehnologije in materiale. Ker bodo države članice morale kriti stroške izvajanja svojih pristojnosti, Odbor Komisiji priporoča, naj nacionalnim carinskim organom omogoči polno uporabo programa ter napovedanih sinergij med programi, želi pa si tudi, da bi Komisija bdela nad prožnostjo med proračunskimi prioritetami večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | EESO priznava, da je težko s konkretnimi številkami ugibati o stroških izstopa Združenega kraljestva iz EU, ki utegnejo biti zelo visoki. Priporoča, da se obravnavano besedilo sproti prilagaja, da ne bi ovirali dokončanja notranjega trga 27 držav članic, pri tem pa je treba izpolniti bistveno zahtevo, da so na voljo dobro usposobljeni uslužbenci ter skupni carinski instrumenti in postopki, ki so konkurenčni v primerjavi z državami, kot so ZDA in Kitajska. |
| --- | --- |

1.1.2

1.2   Vloga informacijske tehnologije (IT) v programu

Ker gre za največjo dodano vrednost, ki se pričakuje od tega programa, in ker je treba zagotoviti ustrezen razvoj strategije za carinski sistem informacijske tehnologije (1), je EESO zadovoljen, da so v program vključeni instrumenti za financiranje in olajšanje razvoja in vzdrževanja vseevropskih carinskih IT sistemov, zlasti pa orodja za informacijsko načrtovanje, toliko bolj, če bodo pripomogli k zmanjšanju razlik med državami članicami.

| 1.2.1 | Tehnološke inovacije: EESO priporoča, naj se program izvaja tako, da omogoča sočasno razširjanje tehnoloških inovacij v vseh sodelujočih državah. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Digitalno sodelovanje: da bi bilo digitalno sodelovanje povsem učinkovito, EESO priporoča, naj se države članice spodbudijo k ukrepanju za zmanjšanje medsebojnih razlik v praksi ter znanjih in spretnostih in naj se okrepi skupna pripravljenost za boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

1.2.2

1.3   Poglobitev znanj in spretnosti

EESO ocenjuje, da sta poglobitev znanj in spretnosti upravnih uslužbencev in carinsko usposabljanje bistvena za dober potek carinskega sodelovanja v EU. Priporoča, da se program v celoti izkoristi, da bi se nadaljevalo že začeto ukrepanje (2), ki bi mu lahko, več let po programu Matthaeus, sledil program Erasmus za carino (začasne izmenjave uslužbencev vseh kategorij).

| 1.3.1 | EESO priporoča, naj se carinskim organom dodeli naziv „pristojnih organov“ za dostopanje do interoperabilnih sistemov nadzora oseb na mejah (3). |
| --- | --- |

1.3.1

1.4   Temeljne pravice

EESO priporoča, naj program na svojem področju uporabe prispeva k okrepitvi spoštovanja temeljnih pravic in varstva podatkov.

1.5   Kazalniki

EESO priporoča, naj se sodelujočim državam pomaga izpolnjevati njihove obveznosti glede poročanja o izvajanju programa v skladu s predlaganimi kazalniki, pri čemer je treba upoštevati, da nacionalne uprave zaradi omejitev, ki obremenjujejo javne proračune, nimajo vedno na voljo dovolj časa/osebja. EESO predlaga, naj se v najmanj prvih 5 letih naredi primerjava med državami članicami.

1.6   Upravljanje

EESO je naklonjen odprtemu dialogu glede izvajanja programa med državami članicami, Komisijo in zainteresiranimi stranmi. Priporoča, da nova podpora Evropskega sveta programu horizontalno sčasoma zagotovi večjo prepoznavnost in da se spodbujajo pogoji, ki bodo omogočili njegov popoln uspeh, kot so fiskalno usklajevanje med državami članicami, udeležba vseh sodelujočih držav v usposabljanju in njihova pripravljenost vlagati v to sodelovanje, boriti se proti goljufijam in pošteno trgovati.

2.   Uvod

| 2.1 | V večletnem finančnem okviru, ki ga je predlagala Evropska komisija, je cilj programa Carina podpirati sodelovanje med carinskimi organi in zaščititi gospodarske in finančne interese Unije. Carinska unija ima po 50 letih pravni okvir, ki je usklajen na evropski ravni, vendar bo treba storiti še marsikaj, da bodo carinske uprave držav članic svoje naloge opravljale enotno in enakovredno. Skupno carinsko območje in skupna zunanja tarifa obstajata in prepovedujeta carine in dajatve z enakim učinkom med državami članicami. Vendar razlike ostajajo in „carinski turizem“, ki pomeni nelojalno konkurenco, izkorišča luknje pri uporabi pravil, ki je, skupaj s carinskimi sankcijami, v nacionalni pristojnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Enotno izvajanje je še težje doseči, ker ima carina različne vloge. Predstavlja točko političnega ravnovesja med nacionalnimi, evropskimi in mednarodnimi ureditvami trgovine ter svobodo pretoka. Usmerjena je v blago – dovoljeno blago, katerega pretok mora omogočati, nedovoljeno blago, ki ga mora prestrezati, in nevarno blago, ki ga mora zadržati. V nekaterih državah članicah zagotavlja statistiko o zunanji trgovini. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Carina mora prav tako zagotoviti spoštovanje predpisov s številnih necarinskih področij:







  (a) | ščiti prebivalstvo pred terorističnimi, okoljskimi in zdravstvenimi grožnjami, pred strelnim orožjem in drogami, nadzoruje gibanje tujih valut, pravice intelektualne lastnine, zdravje in javno varnost, varnost proizvodov, zaščito prostoživečih vrst in okolja itd. Njena vloga narašča na vseh področjih varnosti; |
| --- | --- | --- |

2.3

(a)

ščiti prebivalstvo pred terorističnimi, okoljskimi in zdravstvenimi grožnjami, pred strelnim orožjem in drogami, nadzoruje gibanje tujih valut, pravice intelektualne lastnine, zdravje in javno varnost, varnost proizvodov, zaščito prostoživečih vrst in okolja itd. Njena vloga narašča na vseh področjih varnosti;

| (b) | carinski organi imajo tudi ključno vlogo pri zaščiti celovitosti dobavne verige. Med drugimi programi financiranja večletnega finančnega okvira in programom Carina bodo številne sinergije. |
| --- | --- |

(b)

carinski organi imajo tudi ključno vlogo pri zaščiti celovitosti dobavne verige. Med drugimi programi financiranja večletnega finančnega okvira in programom Carina bodo številne sinergije.

| 2.4 | Carina že uporablja digitalne naprave in tehnologije, ki so kljub povečanemu obsegu svetovne trgovine ter mednarodnega kriminala zmanjšale kontrolni čas in javno porabo. Gre za pomembno orodje vlad in Unije. Lahko se uporabi na celotnem ozemlju EU za zaščito finančnih interesov EU (na primer: carine/ZDA) in njenih državljanov (na primer: bolezen norih krav). Okrepila jo bo evropska mejna in obalna straža (4). |
| --- | --- |

2.4

3.   Povzetek predloga uredbe

| 3.1 | Evropska komisija je svoj predlog splošnega proračuna za obdobje 2021–2027 (5) naravnala glede na politične cilje EU-27. Med temi cilji novi program Carina pomeni okrepljeno in razširjeno nadaljevanje programa Carina 2020, njegov namen pa je podpreti izvajanje carinskega zakonika Unije (6) in carinske politike. Zato predvideva strukturirano, metodološko in proračunsko sodelovanje ter okrepitev operativnega sodelovanja med državami članicami in širše, s „sodelujočimi“ državami, kar vključuje zlasti države kandidatke in države pristopnice. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Število carinskih deklaracij se povečuje (približno 310 milijonov leta 2016 oziroma 10 deklaracij na sekundo, od tega 98 % vloženih elektronsko). S carinskim zakonikom Unije se je že začel izvajati projekt obsežne digitalizacije 17 elektronskih sistemov za obdobje 2020–2025. Ti so namenjeni konkurenčnosti evropskih podjetij in Komisija ocenjuje, da bodo predstavljali največjo dodano vrednost programa Carina. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ocene učinka so pokazale potrebo po poglobitvi znanj in spretnosti ter večjemu usklajevanju med carinskimi upravami EU ter po poenostavitvi kazalnikov za zmanjšanje upravne obremenitve. Predlog omenja intenzivnejše delovanje, tako v operativnem smislu s strukturnimi izmenjavami dobrih praks in operativnega znanja med državami članicami kot v smislu številnih sistemov in infrastruktur informacijske tehnologije za vzpostavitev popolnoma spletne carine (7). Projekti se bodo odvijali več let in seveda v sinergiji s programom Fiscalis. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komisija bo spoštovala mednarodne zaveze EU v Svetovni trgovinski organizaciji, za zagotovitev skladnosti s političnim sporočilom, ki ga vsebuje sporočilo o upravljanju (8), pa bi morale carinske uprave držav članic delovati kot en sam subjekt. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Upoštevajoč prihranke zaradi brexita, reform in varčevalnih ukrepov ter nove prispevke, ki se zahtevajo od držav članic, Komisija za obdobje 2021–2027 predlaga splošni večletni finančni okvir Unije v višini 1 279 milijard EUR oziroma 1,11 % bogastva, ki ga ustvari EU-27, od tega 950 milijonov EUR za program Carina. |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Združevanje financiranja bo omogočilo sinergije z novo prožnostjo med različnimi prioritetami pri vodenju globalnega proračuna, na primer za informacijske tehnologije. Sklad za celovito upravljanje zunanjih meja bi lahko nacionalne carinske uprave uporabile za izboljšanje svoje opreme za carinske kontrole (nakup, vzdrževanje in nadgradnjo upravičene opreme), s programom Carina pa se bodo podpirali vsi povezani ukrepi, kot so dejavnosti sodelovanja za oceno potreb po opremi ali usposabljanja v zvezi s kupljeno opremo. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | S programom podpore strukturnim reformam bi se lahko izboljšale upravne zmogljivosti carinskih uprav Unije. Program Carina bo carinskim organom pomagal zaščititi finančne interese EU in bo deležen tudi podpore programa za boj proti goljufijam, ki bo nasledil tekoči program Herkul III (9) in informacijski sistem proti goljufijam, ki zagotavlja podporo za medsebojno pomoč na carinskem področju. Deloval bo v sinergiji s programom Fiscalis, z dejavnostmi Evropskega javnega tožilstva in programom pravosodje Sklada za pravosodje, pravice in vrednote v povezavi z usposabljanjem za uporabo carinskega prava EU. |
| --- | --- |

3.5.2

4.   Splošne ugotovitve

4.1   Izvajanje programa Carina

| 4.1.1 | Evropski parlament je 24. marca 2018 predlagal povečanje splošnega proračuna Unije za 219 milijard EUR. Komisija želi izpostaviti evropsko dodano vrednost glede na nacionalno javno porabo. Vendar celotno povečanje znaša samo 1,11 % ustvarjenega bogastva (10)
  EU (1,13 % v prejšnjem obdobju). Povprečje med letoma 1993 in 1999 je znašalo 1,25 %. EESO, ki se že leta bori za povečanje lastnih sredstev EU (11), si želi, da se politična volja za dokončno vzpostavitev notranjega trga pokaže pri carinski politiki in da se nacionalnim carinskim organom zagotovi pomoč za njeno izvajanje. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Sprašuje se o načinu določitve zneska 950 milijonov EUR za obdobje 2021–2027 (člen 4(1) predloga uredbe): 137,7 milijona EUR na leto oziroma 5,02 milijona EUR na leto na državo (EU-27), pri čemer so države na različnih stopnjah razvoja; to se zdi malo. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | Predlog predvideva delovanje s podeljevanjem javnih naročil in nepovratnih sredstev z neposrednim upravljanjem. Prožnost novega modela večletnega finančnega okvira bo omogočala ustvarjanje sinergij med različnimi programi in različnimi nalogami carine, njenimi razmerji z drugimi upravami, drugimi področji ukrepanja EU, kot so program za digitalno Evropo (12), Fiscalis, pravosodje ipd., in z njimi povezanimi proračunskimi sklopi. EESO meni, da gre za dobro načelo, vendar se sprašuje, kakšna bodo merila upravičenosti za dodeljevanje zaprošene pomoči med prepustnimi sklopi posameznih programov. Boji se, da bi prišlo do razhajanj med teorijo in prakso teh združevanj financiranja v primerih, ko bi se različni ukrepi istočasno potegovali za sredstva istega sklada, ki pa ga ne bo mogoče razširiti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zdi se, da je Komisija optimistična glede možnosti za prihodke držav članic in EU, vendar je to zgolj hipoteza, ki jo je težko potrditi za 7 let. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Predlog prepušča precejšen del proračunske odgovornosti državam članicam, ki bodo morale razvijati elemente na svoji ravni, upoštevajoč nacionalne omejitve. Države članice se nenazadnje še vedno soočajo z varčevalnimi ukrepi, določenimi v okviru evropskega semestra, in rastjo, ki se prepočasi krepi, zlasti v euroobmočju. Vendar bo predlog po zaslugi strukturiranega sodelovanja državam članicam omogočil sodelovanje, zlasti pri razvoju elementov sistemov IT. |
| --- | --- |

4.4

5.   Posebne ugotovitve EESO

5.1   Informacijska tehnologija

| 5.1.1 | Šteje se za največjo dodano vrednost programa (13). Carina je verjetno prvi temelj e-uprave Unije. Razvejanost orodij nadzora in deklaracij terja vse večjo medsebojno povezanost in interoperabilnost. V ta namen morajo vse države članice najprej imeti učinkovito carinsko informacijsko infrastrukturo s širokopasovnimi povezavami zelo visokih hitrosti. EESO si tudi želi, da bi bili carinski organi EU-27 prepoznani kot „pristojni organi“, ki bodo uporabljali prihodnjo arhitekturo interoperabilnih sistemov nadzora na mejah (14). |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Člena 7(5) in 8 predloga napovedujeta, da bi lahko stopnje financiranja, ki jih Komisija uporablja za projekte, za ukrepe sodelovanja znašale vse do 100 %. Če bo ukrep zadeval razvoj in uporabo evropskega elektronskega sistema, bodo kriti le stroški, povezani s skupnimi komponentami in koordinacijo, države članice pa bodo nosile stroške, vezane na pristojnosti, ki jih predlog nalaga njim. |
| --- | --- |

5.1.2

5.1.3   Inovacije informacijske tehnologije

| 5.1.3.1 | Visoko zmogljiva digitalna omrežja podpirajo vse inovativne digitalne storitve. Da bi dodana vrednost carinske informacijske tehnologije prinesla pričakovane rezultate, morajo vsi zasebni (podjetja) in javni subjekti (organi tretjih držav), ki imajo opravka s carino, imeti dostop do višje ravni materialov in storitev. |
| --- | --- |

5.1.3.1

| 5.1.3.2 | Če se v program Carina vključi tudi večletni strateški načrt za elektronske carinske sisteme (e-customs MASP-C) (15), bodo prek tega potekale vse digitalne inovacije. EESO upa, da se bodo vse inovacije, ki jih oblasti potrdijo, razširjale na varen način v celotnem povezanem carinskem omrežju Unije, tako da se po potrditvi oblasti ne bo izgubljal čas ali preusmerjali trgovinski tokovi. |
| --- | --- |

5.1.3.2

| 5.1.3.3 | Na vseh področjih in v vseh omrežjih je treba zagotoviti kibernetsko varnost. Večja ko je medsebojna povezanost, več je tveganj. EESO meni, da je to dovolj pomembno za omembo v programu in pridobitev sredstev, še toliko bolj, ker imajo carinske dejavnosti strateške vidike. |
| --- | --- |

5.1.3.3

5.2   Kazalniki

| 5.2.1 | Komisija izpostavlja podporo, ki jo program lahko zagotovi pri enotnem izvajanju carinske zakonodaje in politike, ter za njegovo ocenjevanje predlaga posebne kvalitativne kazalnike. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Odbor priporoča, da se sodelujoče države z usposabljanjem, predvidenim v programu, pripravijo na to zanimivo nabiranje podatkov, tako z vidika samega zbiranja kot obdelave podatkov. V času zmanjševanja javnih proračunov obstaja nevarnost, da bodo imele carinske uprave premalo časa/osebja za pripravo teh poizvedb, s čimer bi se lahko ogrozila njihova zanesljivost. Merilna orodja že obstajajo in programska oprema bi lahko neposredno zagotavljala informacije, na primer o „razpoložljivosti evropskih elektronskih sistemov“. |
| --- | --- |

5.2.2

5.3   Upravljanje

| 5.3.1 | Da bi se izognili preusmeritvam trgovinskih tokov in konkurence, je cilj Komisije uskladiti delovanje v smeri poenotene uporabe pravil. Tako kot v preteklosti se želi obdati z odbori in skupinami strokovnjakov in vztraja pri udeležbi civilne družbe. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Takšno usklajevanje mora potekati z nacionalnimi carinskimi organi, predstavniki strokovnjakov, na operativni ravni ter dolgoročno. EESO je naklonjen odprtemu dialogu z akterji, kot so zunanji strokovnjaki in predstavniki javnih oblasti, tudi iz tretjih držav, predstavniki mednarodnih organizacij, gospodarskih subjektov in civilne družbe. Želel pa bi, da 1) Evropski svet program Carina do njegovega konca promovira in pokaže svoje zanimanje za njegovo popolno uresničitev ter da 2) program podrobneje opredeli udeležence civilne družbe in dostop do možnosti pritožbe, ki so državljanom na voljo za zaščito njihovih pravic. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Odbor meni, da je za uspeh tega poenotenja potrebno, da si vse države in institucije EU s preglednostjo prizadevajo za iste cilje. EESO bi cenil, če bi bilo po političnih odločitvah o prednostnih nalogah mogoče razlikovati med ukrepi, povezanimi z nadzorom dovoljenega blaga in nedovoljenega blaga, ter ukrepi, povezanimi z nadzorom oseb na mejah (ob spoštovanju carinske politike in politike glede migracij). |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Omeniti je treba splošne elemente, ki bi povečali možnosti za uspeh programa Carina, kot so fiskalno usklajevanje med državami članicami, udeležba vseh sodelujočih držav v usposabljanju in njihova pripravljenost vlagati v to sodelovanje, boriti se proti goljufijam in pošteno trgovati. |
| --- | --- |

5.3.4

5.4   Krepitev človeških zmogljivosti

| 5.4.1 | Carina ne izhaja iz nič, ampak ima ljudi, opremo, znanje. Ta zelo pomembna točka je navedena v programu, a ni nadalje obravnavana. Vsaka nacionalna uprava mora biti upravičena do programa za infrastrukturo in poglobitev znanj. |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Odbor priporoča splošno uvedbo skupnih evropskih izobraževanj po zgledu agencije Europol. Ta so lahko tematska, na primer o interoperabilnosti, revizijah AEO (16), boju proti goljufijam, kibernetski varnosti, notranji varnosti ipd. Poleg skupnih modulov, ki jih je Evropska komisija že pripravila v digitalni obliki, bi jih lahko dopolnil tudi carinski program Erasmus, posvečen stalnemu usposabljanju, ki bi omogočil začasno izmenjavo uslužbencev vseh stopenj in se financiral v okviru programa Carina. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Odbor je prepričan, da so za uspeh sodelovanja med nacionalnimi upravami z različnimi kulturami ter za opredelitev in deljenje dobrih praks potrebni uslužbenci, ki so se naučili medsebojnega spoznavanja in opravljanja svojega poklica na podoben način (17) tudi, vendar ne le z uporabo digitalne tehnologije (upravna znanja in spretnosti). EESO ocenjuje, da bi bila za države in Unijo dobra politika, če carinske uprave ohranijo prisotnost na terenu kljub vse večjim tehničnim zahtevam. Želi si, da varčevanje, skupaj s cilji, izpostavljenimi v programu, ne bi pripeljalo do zmanjšanja števila javnih uslužbencev in da bi imeli vsi dostop do obogatitve svojih znanj za sodelovanje s svojimi evropskimi kolegi. |
| --- | --- |

5.4.3

5.5   Varstvo temeljnih pravic

| 5.5.1 | Odbor poudarja, da program Carina ni samo instrument za izvajanje carinske politike, ampak je lahko z usklajenim usposabljanjem uslužbencev in predstavnikov sodelujočih tretjih držav tudi katalizator spoštovanja temeljnih pravic. Pomembno je, da te priložnosti ne spustimo iz rok. |
| --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | Splošna uredba o varstvu podatkov (18) se uporablja po vsej Uniji. Spoštovati jo morajo poslovni uporabniki, podjetja in uslužbenci, veljati pa mora tudi zanje. Varstvo podatkov, tako državljanskih kot industrijskih in poslovnih, je lahko življenjskega pomena in nacionalni in skupni sistemi ga morajo zagotavljati v rednih in sodnih postopkih, pri elektronskem poslovanju in v statistikah, povezanih s kazalniki napredka programa. |
| --- | --- |

5.5.2

| 5.5.2.1 | Upravljanje zunanjih meja Unije v sodelovanju z agencijo Frontex lahko pripelje do primerov, ko so človekove pravice ogrožene. Zadevne carinske uprave morajo spoštovati človekove pravice tako domnevnih storilcev kaznivih dejanj kot svojih uslužbencev. |
| --- | --- |

5.5.2.1

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 178 final: Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o strategiji za carinski sistem informacijske tehnologije, 11.4.2018.

1

(2)  SWD(2017) 34 final.

2

(3)  COM(2017) 793 in 794 final – 2017/0351 in 352 (COD).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/1624.

4

(5)  COM(2018) 322 final.

5

(6)  Carinski zakonik Unije, tj. Uredba (EU) št. 952/2013, ki se je začela uporabljati 1. maja 2016, predvideva možnost, da subjekt predloži svoje carinske deklaracije enemu samemu carinskemu uradu v Uniji (centralizacija), tudi če njegovo blago prehaja prek različnih krajev; za cilj določa uvedbo 100-odstotnega brezpapirnega okolja pri carinskih formalnostih do 31. decembra 2020.

6

(7)  Odločba št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju za carino in trgovino.

7

(8)  UL C 434, 15.12.2017, str. 43.

8

(9)  Namen programa Herkul III [Uredba (EU) št. 250/2014, 104,9 milijona EUR] je zaščititi finančne interese EU s podporo ukrepom za boj proti nepravilnostim, goljufijam in korupciji, ki škodijo proračunu EU. Z njim upravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

9

(10)  Bruto nacionalni dohodek.

10

(11)  UL C 74, 23.3.2005, str. 32 (točka 4.5.15).

11

(12)  COM(2018) 434 final.

12

(13)  Ocena učinka, SWD(2018) 322 final.

13

(14)  COM(2017) 793 final.

14

(15)  Večletni strateški načrt za elektronske carinske sisteme (e-customs MASP-C Multi-Annual Strategic Plan), Taxud.a.3(2017) 6498377.

15

e-customs

(16)  Pooblaščeni gospodarski subjekt (AEO iz angl. authorised economic operator).

16

authorised economic operator

(17)  Glej program Matthaeus.

17

(18)  Splošna uredba o varstvu podatkov: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2016.119.01.0001.01.SLV&toc=OJ:L:2016:119:TOC.

18

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/51

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, 1285/2013 in 377/2014 ter Sklepa št. 541/2014/EU

(COM(2018) 447 final – 2018/0236 (COD))

(2019/C 62/08)

| Poročevalec: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Raymond HENCKS

| Zaprosilo | Evropska komisija, 12. 7. 2018
  Svet, 13. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 2. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 189/3/2 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 12. 7. 2018

Svet, 13. 7. 2018

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

2. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

189/3/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropska unija se lahko pohvali z velikimi uspehi v vesoljskem sektorju. Z vesoljskimi programi prispeva k reševanju nekaterih velikih svetovnih izzivov, zlasti v zvezi s podnebnimi spremembami ter varnostjo in izboljšanjem vsakdanjih življenjskih pogojev državljanov, pri čemer ohranja suverenost in strateško neodvisnost od drugih vesoljskih sil. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO podpira Unijo pri njenih dodatnih prizadevanjih, da bi ostala neodvisna vesoljska velesila. Strinja se, da se ji zagotovijo finančna sredstva za uresničevanje njenih ambicij, v tem primeru „prednostni referenčni znesek“ v višini 16 milijard EUR, kar je po mnenju EESO minimum potrebnih finančnih sredstev. EESO ponavlja svoj poziv, da je treba skupaj z Evropsko investicijsko banko najti nove možnosti financiranja za podporo zasebnim podjetjem, MSP in zagonskim podjetjem pri raziskavah vesolja ter zasnovah in izdelavah vesoljskih projektov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kar zadeva specifične cilje evropskega vesoljskega programa, EESO pozdravlja prizadevanja Unije, da poleg stalnega razvoja vodilnih programov Galileo in Copernicus zagotavlja več neodvisnosti in zmogljivosti za nadzor in spremljanje v vesolju, da bi vesoljsko infrastrukturo zaščitila pred tveganjem zaradi številnih vesoljskih odpadkov, ki krožijo okoli Zemlje. Pozdravlja tudi novo pobudo v zvezi s sistemom Govsatcom, ki ustreza potrebam po varnih satelitskih komunikacijah v Evropi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vendar EESO ugotavlja, da Unija državljane še vedno premalo obvešča o prednostih, ki jih dejavnosti EU v vesolju pomenijo za družbo in gospodarstvo. Predlaga ustrezno kampanjo, da bi se državljani zavedali dodane vrednosti evropskih vesoljskih dejavnosti, ki so postale nepogrešljive v njihovem vsakdanjem življenju, spodbujajo zaposlovanje, rast in naložbe ter pomenijo prednost za njihovo varnost. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Poleg tega smo še vedno zelo daleč od največjega možnega izkoristka prednosti, ki jih vesolje omogoča evropskemu gospodarstvu. Možnosti, ki jih ponuja program za opazovanje Zemlje in ogromna količina podatkov, ki jih proizvaja, so še vedno premalo uporabljeni. EESO poziva k ukrepom za obveščanje in ozaveščanje potencialnih upravičencev, zlasti v pomorskem in kmetijskem sektorju. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Evropski vesoljski sektor ima zelo močno mednarodno konkurenco, saj postajajo vesoljske dejavnosti vedno bolj komercialne zaradi vse večje udeležbe zasebnega sektorja na trgu zunaj Unije. Zato bo vsekakor treba povečati pomen notranjega trga in uporabiti načelo, da imajo v vesoljskem sektorju prednost evropski produkti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Evropa potrebuje konkurenčne nosilne rakete, prilagojene komercialnemu in institucionalnemu trgu, če želi kljub vse večjemu številu nosilnih raket in močni konkurenci ohraniti neodvisen dostop do vesolja. EESO spodbuja Komisijo, naj preuči, kako bi lahko podprli raziskave in izstrelitvene infrastrukturne zmogljivosti v Evropi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da bi Unija za ohranitev jasne evropske dodane vrednosti morala pozorneje spremljati razvoj futurističnega načrta za ekstrahiranje in pridobivanje naravnih virov zunaj Zemljine orbite (space mining), pri katerem ima pionirsko vlogo ena od držav članic. |
| --- | --- |

1.8

2.   Uvod

| 2.1 | Evropska unija od 90. let prejšnjega stoletja razvija lastno vesoljsko politiko, ki temelji na neodvisnosti od drugih vesoljskih sil, zlasti z razvijanjem programov in načinov uporabe v ključnih industrijskih sektorjih, kot so komunikacije, varnost, storitve za ravnanje v izrednih razmerah, navigacijski sistemi, informacije, prenosi dogodkov, podnebne spremembe, vremenske napovedi itd. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V tem času je s pomočjo Evropske vesoljske agencije vzpostavila široko mrežo satelitov in lasten dostop do vesolja prek Gvajane z evropskimi nosilnimi raketami. Države članice Evropske vesoljske agencije (1) imajo svoje lastne vesoljske agencije ter programe, raziskovalna središča, zemeljske postaje in znatne industrijske zmogljivosti, iz katerih na splošno izhajajo vesoljske pobude, ki se nato obravnavajo v okviru Evropske unije ali Evropske vesoljske agencije. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Unija zlasti oblikuje, v celoti financira in upravlja naslednje vesoljske programe, za izvajanje katerih je odgovorna v celoti, tudi glede varnosti:






  — | Galileo je prva infrastruktura za zelo natančno satelitsko navigacijo in določanje položaja, ki je posebej zasnovana za civilne namene in se uporabnikom zagotavlja brezplačno, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Galileo je prva infrastruktura za zelo natančno satelitsko navigacijo in določanje položaja, ki je posebej zasnovana za civilne namene in se uporabnikom zagotavlja brezplačno,

| — | Copernicus zagotavlja podatke, pridobljene z opazovanjem Zemlje, in zajema šest področij: spremljanje kopnega, morskega okolja, ozračja in podnebnih sprememb ter ravnanje v izrednih razmerah in upravljanje varnosti, |
| --- | --- |

—

Copernicus zagotavlja podatke, pridobljene z opazovanjem Zemlje, in zajema šest področij: spremljanje kopnega, morskega okolja, ozračja in podnebnih sprememb ter ravnanje v izrednih razmerah in upravljanje varnosti,

| — | EGNOS je vseevropski sistem treh satelitov, ki izboljšuje kakovost odprtih signalov, ki jih oddajajo obstoječi globalni satelitski navigacijski sistemi, in zagotavlja natančnejše podatke o geolokaciji, |
| --- | --- |

—

EGNOS je vseevropski sistem treh satelitov, ki izboljšuje kakovost odprtih signalov, ki jih oddajajo obstoječi globalni satelitski navigacijski sistemi, in zagotavlja natančnejše podatke o geolokaciji,

| — | SST (space surveillance and tracking) je sistem za nadzor in spremljanje v vesolju ter opazovanje približno 780 000 odpadkov v vesolju (vesoljskih odpadkov), ki krožijo okoli Zemlje, |
| --- | --- |

—

SST (space surveillance and tracking) je sistem za nadzor in spremljanje v vesolju ter opazovanje približno 780 000 odpadkov v vesolju (vesoljskih odpadkov), ki krožijo okoli Zemlje,

| — | Govsatcom je sistem vladne (civilne in vojaške) satelitske komunikacije, priznan kot eden od elementov globalne strategije za zunanjo politiko in varnost Evropske unije. |
| --- | --- |

—

Govsatcom je sistem vladne (civilne in vojaške) satelitske komunikacije, priznan kot eden od elementov globalne strategije za zunanjo politiko in varnost Evropske unije.

| 2.4 | Komisija je za razvoj in namestitev vesoljske infrastrukture pooblastila Evropsko vesoljsko agencijo, ki je odgovorna za namestitev infrastrukture sistema Galileo, medtem ko je agencija EU s sedežem v Pragi (Agencija za evropski GNSS) zadolžena za spodbujanje uporabe sistema Galileo na trgu. Evropska vesoljska agencija vodi tudi del operacij programa Copernicus. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Evropska vesoljska industrija zaposluje več kot 231 000 ljudi, pri čemer jih je 41 333 zaposlenih v sektorju proizvodnje vesoljskih plovil, in ustvarja dodano vrednost, ki je leta 2017 po ocenah Evropske komisije znašala med 53 in 62 milijard EUR. |
| --- | --- |

2.5

3.   Predlog Komisije

| 3.1 | Predlagani vesoljski program ustreza industrijski strategiji, ki jo je predsednik Juncker predstavil v svojem govoru o stanju Unije leta 2017, in sporočilu Komisije z dne 26. oktobra 2016 z naslovom „Vesoljska strategija za Evropo“. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Naslednji pravni akti






  — | Uredba (EU) št. 1285/2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in EGNOS, |
| --- | --- | --- |

3.2

—

Uredba (EU) št. 1285/2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in EGNOS,

| — | Uredba (EU) št. 377/2014 o vzpostavitvi programa Copernicus, |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 377/2014 o vzpostavitvi programa Copernicus,

| — | Sklep št. 541/2014/EU o vzpostavitvi okvira podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (SST) in |
| --- | --- |

—

Sklep št. 541/2014/EU o vzpostavitvi okvira podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (SST) in

| — | Uredba (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS
  so razveljavljeni in nadomeščeni z uredbo, ki se obravnava v tem mnenju in določa skupna pravila za vse komponente programa, pri čemer se obravnavajo zlasti proračunski prispevki in mehanizmi, finančne določbe, javna naročila, upravljanje in varnost. Uredba določa tudi nekatera specifična pravila za posamezne komponente. |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS

so razveljavljeni in nadomeščeni z uredbo, ki se obravnava v tem mnenju in določa skupna pravila za vse komponente programa, pri čemer se obravnavajo zlasti proračunski prispevki in mehanizmi, finančne določbe, javna naročila, upravljanje in varnost. Uredba določa tudi nekatera specifična pravila za posamezne komponente.

| 3.3 | Agencija za evropski GNSS, pristojna za izvajanje nove generacije satelitskih navigacijskih sistemov, postane Agencija Evropske unije za vesoljski program, zadolžena za prispevanje k programu, zlasti kar zadeva varnost, komunikacijske in promocijske dejavnosti ter dejavnosti v zvezi s trženjem storitev, ki jih ponujata sistema Galileo in EGNOS. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Namen novega vesoljskega programa je:






  — | zagotavljati visokokakovostne in najsodobnejše ter po potrebi varne vesoljske podatke, informacije in storitve, |
| --- | --- | --- |

3.4

—

zagotavljati visokokakovostne in najsodobnejše ter po potrebi varne vesoljske podatke, informacije in storitve,

| — | čim bolj povečati socialno-ekonomske koristi, |
| --- | --- |

—

čim bolj povečati socialno-ekonomske koristi,

| — | okrepiti varnost Unije in njenih držav članic, |
| --- | --- |

—

okrepiti varnost Unije in njenih držav članic,

| — | spodbujati vlogo Unije na mednarodnem prizorišču kot vodilnega akterja. |
| --- | --- |

—

spodbujati vlogo Unije na mednarodnem prizorišču kot vodilnega akterja.

| 3.5 | Predlog uredbe določa skupna proračunska sredstva za vse vesoljske dejavnosti Unije, vključno z raziskavami, v višini 16 milijard EUR za obdobje 2021–2027 (v primerjavi z 12,6 milijarde EUR za obdobje 2014–2020). Ta finančna sredstva pomenijo prednostni referenčni znesek v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 2. decembra 2013 o proračunski disciplini, razporejena pa so tako:






  — | sistema Galileo in EGNOS 9,7 milijarde, |
| --- | --- | --- |

3.5

—

sistema Galileo in EGNOS 9,7 milijarde,

| — | program Copernicus 5,8 milijarde, |
| --- | --- |

—

program Copernicus 5,8 milijarde,

| — | sistema SST in Govsatcom 0,5 milijarde. |
| --- | --- |

—

sistema SST in Govsatcom 0,5 milijarde.

| 3.6 | V novi uredbi se obravnavajo tudi različne oblike sodelovanja in partnerstva med zainteresiranimi stranmi ter odnosi z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komisija bo Evropskemu parlamentu in Svetu letno poročala o izvajanju vesoljskega programa na podlagi kazalnikov uspešnosti, ki jih je treba določiti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Poleg tega se bo program ocenjeval najmanj vsake štiri leta. Komisija bo zaključke ocenjevanj skupaj s svojimi pripombami predložila Evropskemu parlamentu, Svetu, EESO in Odboru regij. |
| --- | --- |

3.8

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Najprej je treba priznati, da se lahko EU pohvali, da je pravočasno razvila lastno vesoljsko politiko in je danes neodvisna od drugih vesoljskih sil, tudi od tiste, ki se je nekoč štela za zanesljivega partnerja, vendar je sčasoma postala nepredvidljiva. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO podpira Unijo pri njenih dodatnih prizadevanjih, da bi ostala neodvisna vesoljska velesila in si zagotovila sredstva za utrditev svojih tehničnih prednosti. Za vesoljski sektor so potrebna znatna finančna sredstva. Ambiciozna vesoljska politika ni mogoča brez ustreznega proračuna. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zato lahko EESO le podpre namero iz predloga uredbe, da se Uniji dodelijo finančna sredstva, potrebna za uresničitev njenih ambicij, in sicer finančna sredstva za program v višini 16 milijard EUR, kar je minimalni „prednostni referenčni znesek“. To pomeni, da se Parlament in Svet ter Komisija, ko pripravlja osnutek proračuna, zavežejo, da v celotnem trajanju programa od tega zneska ne bodo odstopile za več kot 10 % (razen v izrednih okoliščinah). EESO ponavlja svoj poziv, da je treba skupaj z Evropsko investicijsko banko najti nove možnosti financiranja za podporo zasebnim podjetjem, MSP in zagonskim podjetjem pri raziskavah vesolja ter zasnovi in izdelavi vesoljskih projektov npr. na področjih nanosatelitov, miniaturiziranih pogonskih sistemov, podaljševanja življenjske dobe satelitov, novih aplikacij za opazovanje zemlje itd. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Poleg tega se vesoljske raziskave in inovacije, ki jih je nujno okrepiti, če želi Unija ostati vodilna pri napredku, lahko financirajo s programom Obzorje Evropa v okviru delovnega programa „vodilna vloga na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“ s proračunom v višini 13,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | V teh okoliščinah lahko le podpremo dejstvo, da bo Združeno kraljestvo po izstopu iz EU še naprej sodelovalo v evropskem vesoljskem programu. Vendar EESO obžaluje, da je le 20 od sedanjih 28 članic Unije tudi članic Evropske vesoljske agencije. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kar zadeva specifične cilje vesoljskega programa, EESO odobrava, da se pri novih aplikacijah in novih storitvah upošteva razvoj na področju avtonomnih vozil, brezpilotnih zrakoplovov, robotov in interneta stvari (sistem Galileo) ter da so v interesu človeštva poudarjeni spremljanje podnebnih sprememb (na primer spremljanje antropogenih emisij CO2 in emisij toplogrednih plinov), raba zemljišč v podporo kmetijstvu, opazovanje polarnih območij, gospodarjenje z gozdom in vodnimi viri ter odkrivanje majhnih predmetov (na primer ladij) za nadzor nad nezakonitim trgovanjem (program Copernicus). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO podpira tudi predlog, da se sistemu SST omogoči večja samostojnost in zmogljivost za zaščito vesoljske infrastrukture in Zemlje pred vesoljskimi tveganji, ter ustvarjanje novih dejavnosti za opazovanje vesoljskih odpadkov in ekstremnih vesoljskih vremenskih dogodkov, ki so posledica dejavnosti sonca, ali asteroidov in kometov (blizuzemeljskih predmetov). Z vprašanjem odpadkov v vesolju se neposredno ukvarja več kot 60 držav, ki trenutno imajo in upravljajo satelite. Ta nadzor in spremljanje v vesolju sta dejansko ključna, saj se lahko poškoduje bistvena infrastruktura, od katere je odvisno vsakdanje življenje državljanov, kar lahko povzroči prekinitve storitev, nevšečnosti in s tem povezane gospodarske izgube. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Nova pobuda v zvezi s storitvijo Govsatcom ustreza potrebam varnih satelitskih komunikacij v Evropi (mejni nadzor, pomorska skupnost, policijske misije, civilna zaščita, humanitarna pomoč, zunanje delovanje EU itd.) in omogoča večjo varnost in evropsko neodvisnost prihodnjih varnih komunikacijskih sistemov in storitev, kar EESO v celoti podpira. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Unija se lahko torej pohvali z velikimi uspehi v vesoljskem sektorju. Vendar EESO ugotavlja, da Unija državljane še vedno premalo obvešča o prednostih vesolja za družbo in gospodarstvo. Veliko državljanov se ne zaveda, da si pomagajo z vesoljskimi storitvami, ko na primer uporabljajo svoj prenosni ali pametni telefon, si pomagajo z navigacijskimi sistemi, gledajo satelitsko televizijo, potujejo po kopnem, morju ali zraku ali dvigujejo denar. Zato bo treba z ustrezno kampanjo obveščanja poskrbeti, da se državljani zavejo, da so evropske vesoljske dejavnosti nepogrešljive v njihovem vsakdanjem življenju, da spodbujajo zaposlovanje, rast in naložbe ter da pomenijo prednost za njihovo varnost. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Poleg tega smo še vedno zelo daleč od največjega možnega izkoristka prednosti, ki jih vesolje omogoča evropskemu gospodarstvu. Možnosti, ki jih ponuja program za opazovanje Zemlje in ogromna količina podatkov, ki jih proizvaja, so še vedno premalo uporabljeni. EESO poziva k ukrepom za obveščanje in ozaveščanje potencialnih upravičencev, zlasti v pomorskem in kmetijskem sektorju. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Kot opozarja Komisija se vesoljski sektor spopada s težavami zaradi pomanjkanja zmogljivosti za zaposlovanje ustreznega osebja. EESO meni, da bi bilo treba znanost o vesolju vključiti v šolski sistem in da bi morale biti univerze držav članic toliko ozaveščene, da bi ponudile magisterij iz vesoljskega inženirstva. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Na mednarodni ravni se bo evropski vesoljski sektor moral spopasti z izzivom zelo močne konkurence, saj postajajo vesoljske dejavnosti vedno bolj komercialne zaradi vse večje udeležbe zasebnega sektorja. Veliki evropski akterji največ dejavnosti izvajajo zunaj Evrope. Zato bo vsekakor treba povečati pomen notranjega trga in uporabiti načelo, da imajo v vesoljskem sektorju prednost evropski produkti. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Kot poudarja Komisija, je vesolje del globalne vrednostne verige, ki se sooča z večjimi spremembami, ki pomenijo odmik od tradicionalnih meja vesoljskega sektorja. T. i. novo vesolje („New Space“) korenito spreminja vesoljski sektor – ne le s tehnološkega vidika, temveč tudi z vidika poslovnega modela. Zato je bistveno, da Unija aktivno podpira celotni vesoljski sektor, zlasti pa raziskave in razvoj, zagonska podjetja in inkubatorje za podjetja, ki delujejo v vesoljskem sektorju. EESO obžaluje, da je v obravnavani uredbi Komisija napovedala zgolj to, da vesoljski program podpira sodelovanje med podjetji v obliki vozlišč vesoljskih dejavnosti, ki na regionalni in nacionalni ravni združujejo akterje in uporabnike iz vesoljskega in digitalnega sektorja, ni pa navedla ničesar v zvezi z delovanjem in financiranjem takšnih vozlišč. |
| --- | --- |

4.13

Projekt „New Space“ bi se lahko posvečal razvoju gospodarstva vesoljskih virov (space mining), katerega namen je ekstrahiranje in pridobivanje naravnih virov zunaj Zemljine orbite. Asteroidi lahko na primer vsebujejo nikelj, platino, železo in kobalt. NASA ocenjuje, da je vrednost pasu asteroidov (v katerem jih je več kot milijon) med Marsom in Jupitrom 700 trilijonov dolarjev. Te vire bi bilo mogoče bodisi pripeljati na Zemljo bodisi uporabiti v vesolju kot energijo za satelite ali za gradnjo baz, od koder bi bilo mogoče raziskovati še bolj oddaljene dele vesolja.

| 4.14 | Luksemburg je poleg Združenih držav druga država na svetu s pravnim okvirom, ki ga nekateri sicer izpodbijajo, a omogoča raziskovanje in komercialno uporabo vesoljskih virov. S svetovalno misijo se je projektu pridružila tudi EIB, Evropska vesoljska agencija pa namerava zagotoviti nasvete in usmeritve prek svoje storitve finančnega svetovanja za inovacije. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESO meni, da bi morala Unija v tehnološkem, finančnem in pravnem smislu tesneje sodelovati pri raziskavah v zvezi s pridobivanjem vesoljskih virov (space mining) ter skrbeti, da projekt ohrani jasno evropsko vrednost, saj so se druge ameriške, arabske ali azijske organizacije ali podjetja že pridružili projektu. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Evropa potrebuje nosilne rakete, prilagojene komercialnemu in institucionalnemu trgu, če želi ohraniti neodvisen dostop do vesolja. Rakete za ponovno uporabo pomenijo napredek, ki zelo veliko obeta, saj se bodo zmanjšali stroški in skrajšal čas izmenjavanja med izstrelitvami. Konkurenca na komercialnem trgu je še vedno močna in včasih nelojalna. EESO spodbuja Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče podpreti raziskave in infrastrukturo za evropske nosilne rakete, ob upoštevanju, da je bistveno ohraniti neodvisen dostop Evrope do vesolja. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Čeprav so države članice na podlagi PDEU pristojne za opredelitev storitev splošnega pomena, to ne spremeni dejstva, da je Unija pristojna, da na svoji ravni opredeli take storitve, če je to nujno za doseganje ciljev Unije. EESO poziva institucije EU, naj priznajo obstoj in nujnost storitev splošnega pomena na ravni EU na področjih, kjer je delovanje EU učinkovitejše za izpolnjevanje njihovih ciljev, kot očitno velja za vesoljski sektor. |
| --- | --- |

4.17

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Evropska vesoljska agencija ima 22 držav članic. Nacionalni organi naslednjih držav, pristojni za vesolje, zasedajo v svetu guvernerjev Evropske vesoljske agencije: Nemčija, Avstrija, Belgija, Danska, Španija, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Luksemburg, Norveška, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Češka republika, Romunija, Združeno kraljestvo, Švedska, Švica. V svetu guvernerjev in pri nekaterih projektih v okviru sporazuma o sodelovanju sodeluje tudi Kanada. Slovenija je pridružena članica. Sedem drugih držav članic EU je še podpisalo sporazume o sodelovanju z Evropsko vesoljsko agencijo, in sicer Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Latvija, Litva, Malta in Slovaška.

1

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/56 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/56

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah

(COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD))

(b) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah („vročanje pisanj“)

(COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD))

(2019/C 62/09)

| Poročevalec: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Poročevalec:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

| Zaprosilo | a) | Evropski parlament, 10. 9. 2018 |
| --- | --- | --- |

Zaprosilo

a)

Evropski parlament, 10. 9. 2018

| b) | Evropski parlament, 10. 9. 2018 |
| --- | --- |

b)

Evropski parlament, 10. 9. 2018

Pravna podlaga

člen 304 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

2. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

184/0/9

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se je seznanil s predlogoma Komisije o spremembi uredbe o pridobivanju dokazov in uredbe o vročanju pisanj. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poziva Komisijo, naj upošteva ugotovitve iz tega dokumenta v zvezi s svojima predlogoma, zlasti tiste iz točk 5.2, 5.3, 5.4, 5.5, 5.9, 5.10, 6.3, 6.4. in 6.6, saj brez dejanskega pravosodnega prostora ni mogoče v celoti uživati svoboščin enotnega trga. |
| --- | --- |

1.2

2.   Ozadje

| 2.1 | S ciljem, da bi Evropska unija (EU) postala prostor svobode, varnosti in pravice so v členu 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije določeni temelji za tako imenovano „pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah“, ko gre za zadeve, ki segajo preko državnih meja, EU pa so dodeljene pristojnosti za sprejemanje ukrepov približevanja zakonodaje in predpisov držav članic. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Za dobro delovanje notranjega trga se lahko v skladu z zakonodajno določbo po potrebi sprejmejo ukrepi za vzajemno priznavanje in izvrševanje sodnih iz izvensodnih odločb med državami članicami ter sodelovanje pri pridobivanju dokazov. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU je sisteme za urejanje pravne pomoči med državami članicami, določene s haaškimi konvencijami, nadomestila z naslednjimi pravnimi instrumenti: |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 (1) o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah, sprejeta na pobudo Zvezne republike Nemčije (v nadaljevanju „uredba o pridobivanju dokazov“), ki se izvaja v vseh državah članicah, razen na Danskem. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Ta uredba na ravni EU uvaja sistem za neposredno in hitro posredovanje in izvršitev zaprosil za pridobivanje in izvrševanje dokazov med sodišči in določa natančna pravila glede oblike in vsebine takšnih zaprosil. Z njo je vzpostavljen sistem neposrednih dvostranskih stikov med sodišči, ki nadomešča prejšnjega, po katerem je sodišče ene države članice moralo poslati zaprosilo centralnemu organu druge države članice. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Uredba (ES) št. 1393/2007 (2) Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (v nadaljevanju „uredba o vročanju pisanj“), ki se uporablja v vseh državah članicah (3). |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Ta uredba se uporablja v civilnih in gospodarskih zadevah, kadar je treba poslati sodno ali izvensodno pisanje iz ene države članice v drugo državo članico z namenom vročitve v slednji državi članici. Vendar pa se ne uporablja za davčne, carinske ali upravne zadeve ali za odgovornost države za dejanja in opustitve dejanj pri izvajanju javne oblasti (acta iure imperii). |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.4 | EESO se je vedno zavzemal za vzpostavitev skupnega prostora svobode, varnosti in pravice v EU, kar med drugim pomeni sprejetje potrebnih ukrepov na področju pravosodnega sodelovanja in sodelovanja v civilnih zadevah s ciljem, da neusklajenost ali zapletenost sodnih sistemov držav članic državljanom in podjetjem ne bi preprečevali ali jih odvračali od uveljavljanja njihovih pravic. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vsekakor je za oblikovanje evropskega pravosodnega območja nujno izboljšati sodelovanje med sodišči ter poenostaviti in pospešiti postopke, da bi odpravili nepravilno delovanje in zamude. |
| --- | --- |

2.5

3.   Predloga Komisije

| 3.1 | Komisija želi s predlogoma spremeniti veljavni uredbi o pridobivanju dokazov in vročanju pisanj. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Predlog spremembe uredbe o pridobivanju dokazov

| 3.2.1 | Cilj predloga je izboljšati delovanje območja svobode, varnosti in pravice ter notranjega trga s krepitvijo učinkovitosti in hitrosti čezmejnega pridobivanja dokazov. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Gre za prilagoditev uredbe tehničnemu razvoju, ki izkorišča prednosti digitalizacije, in zagotavljanje, da komunikacija in izmenjava dokumentov kot privzeto potekata prek elektronskih medijev ob spoštovanju varstva podatkov in zasebnosti, ne da bi to kakor koli zmanjšalo procesne pravice strank. Zato bi moral imeti sistem decentralizirano strukturo, ki omogoča neposredno komuniciranje med končnima uporabnikoma. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | S predlogom se spodbujajo sodobni načini pridobivanja dokazov, kot je videokonferenca, kadar je treba zaslišati osebo, ki se nahaja v drugi državi članici. Njegov namen je zagotoviti uporabo najprimernejše, najpogostejše in najhitrejše oblike neposrednega pridobivanja dokazov z zaslišanjem priče, stranke ali izvedenca s stalnim prebivališčem v drugi državi članici. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Odpravljajo se pravne ovire za sprejemanje elektronskih (digitalnih) dokazov. S predlogom se zagotavlja tudi vzajemno priznavanje digitalnih dokazov. To bo zmanjšalo bremena za državljane in podjetja v postopku in omejilo število primerov, v katerih se elektronski dokazi zavrnejo. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Odpravljajo se razlike v razlagi pojma „sodišče“, ki v uredbi o pridobivanju dokazov sedaj ni opredeljen. S predlogom se odpravlja ta pravna negotovost. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Predlog je skladen z obstoječimi instrumenti EU na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah in ne posega v morebitno izmenjavo informacij med organi v zvezi s priznavanjem in izvrševanjem sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo (4) niti v preživninskih zadevah (5), tudi kadar imajo te informacije dokazno vrednost, zato ima organ prosilec možnost, da prosto izbere najprimernejšo metodo. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Predlog določa možnost pridobivanja dokazov prek diplomatskih in konzularnih predstavnikov države članice na ozemlju druge države članice in na območju, kjer opravljajo svoje naloge, ne da bi bilo treba za to predhodno zaprositi osrednji ali pristojni organ v tej držav članici. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Da se zagotovi vzajemno priznavanje digitalnih dokazov, se ne sme zavrniti priznanje dokazov, pridobljenih v eni državi članici v skladu z njeno zakonodajo, kot dokazov v drugih državah članicah le zaradi njihove digitalne narave. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Za vnos sprememb v standardne obrazce iz prilog ali posodobitev teh obrazcev je predviden prenos pooblastil na Komisijo v skladu s členom 290 PDEU. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3   Uredba o vročanju pisanj

| 3.3.1 | Glavni cilj te uredbe je določiti enotne kanale za pošiljanje pisanj iz ene države članice v drugo za namene vročanja teh pisanj v tej drugi državi članici. Za to so še posebej dragocene izkušnje z uporabo veljavne uredbe in sodno prakso Sodišča Evropske unije na tem področju. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.1.1 | Spreminja se njeno področje uporabe, vendar pa se ohranja sedanje besedilo določbe o izvensodnih pisanjih. V zvezi s sodnimi pisanji se bo uredba uporabljala v vseh primerih, ko ima naslovnik stalno prebivališče v drugi državi članici. |
| --- | --- |

3.3.1.1

| 3.3.1.2 | Po tem novem sistemu so vsi primeri vročitve pisanj obvezno zajeti v področje uporabe uredbe, kadar ima naslovnik stalno prebivališče v drugi državi članici, uporablja pa se samo za vročanje pisanj o začetku postopka ali zahtevka. Pri nadaljnjih primerih vročanja sodnih pisanj med sodnim postopkom je dodatna zaščita manj pomembna. |
| --- | --- |

3.3.1.2

| 3.4 | Komunikacija in izmenjava pisanj med organi, pristojnimi za pošiljanje in sprejem, mora potekati po elektronski poti prek decentraliziranega sistema IT, ki ga sestavljajo nacionalni sistemi IT, ki so med seboj povezani z varno in zanesljivo komunikacijsko infrastrukturo, čeprav obstaja možnost uporabe alternativnih (tradicionalnih) sredstev komunikacije v primerih nepredvidene in izjemne motnje v sistemu IT. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Predlog določa, da morajo države članice pomagati pri ugotavljanju, kje se nahaja prejemnik v drugi državi članici, in sicer na enega od treh načinov:






  — | pravna pomoč prek organov, ki jih imenujejo države članice, |
| --- | --- | --- |

3.5

—

pravna pomoč prek organov, ki jih imenujejo države članice,

| — | zagotavljanje dostopa do javnih registrov stalnega prebivališča prek portala e-pravosodje; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje dostopa do javnih registrov stalnega prebivališča prek portala e-pravosodje;

| — | ali zagotavljanje podrobnih informacij o razpoložljivih orodjih za iskanje oseb na njihovem ozemlju prek portala e-pravosodje. |
| --- | --- |

—

ali zagotavljanje podrobnih informacij o razpoložljivih orodjih za iskanje oseb na njihovem ozemlju prek portala e-pravosodje.

| 3.6 | Od tujih strank v postopku se lahko zahteva, da imenujejo zastopnika za vročanje pisanj v postopku v državi članici postopka. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Izboljšuje se postopek glede pravice naslovnika, da zavrne sprejem pisanja, če ni sestavljeno v ustreznem jeziku ali vanj prevedeno. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Predlog izvajalce poštnih storitev zavezuje k uporabi posebne povratnice (potrdila o prejemu) pri vročanju pisanj po pošti s skladu z uredbo. Uvaja se minimalni standard glede oseb, ki so lahko nadomestni prejemniki, če izvajalec poštnih storitev pisanja ne more vročiti naslovniku osebno. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Predlog uvaja elektronsko vročanje pisanj kot dodatni alternativni način vročanja v skladu z uredbo. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | V primerih, ko se toženec ne spusti v postopek, se uvajata dve večji novosti:






  (a) | sodišče, pred katerim poteka postopek, bo moralo poslati opozorilo o začetku postopka ali o zamudni sodbi na razpoložljivi uporabniški račun toženca, ki se ni spustil v postopek; |
| --- | --- | --- |

3.10

(a)

sodišče, pred katerim poteka postopek, bo moralo poslati opozorilo o začetku postopka ali o zamudni sodbi na razpoložljivi uporabniški račun toženca, ki se ni spustil v postopek;

| (b) | enotno časovno obdobje dveh let od izdaje zamudne sodbe je določeno za razpoložljivost izredne vrnitve v prejšnje stanje, po preteku tega roka pa izpodbijanje priznanja in izvršitve te sodbe v drugi državi članici ni več mogoče. |
| --- | --- |

(b)

enotno časovno obdobje dveh let od izdaje zamudne sodbe je določeno za razpoložljivost izredne vrnitve v prejšnje stanje, po preteku tega roka pa izpodbijanje priznanja in izvršitve te sodbe v drugi državi članici ni več mogoče.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO izraža zadovoljstvo s predlogoma Komisije o spremembi uredbe o pridobivanju dokazov in uredbe o vročanju pisanj, saj olajšujeta povezovanje držav članic na področju pravosodja z vzpostavljanjem enotnih kanalov na njunih področjih uporabe. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Predloga prispevata k izboljšanju sodelovanja na področju pravosodja v EU na podlagi načela vzajemnega priznavanja sodnih odločb (člen 81 PDEU), krepitvi območja svobode, varnosti in pravice (člen 3(2) in člen 67 PDEU) in vzpostavitvi notranjega trga (člen 26 PDEU). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Skratka, sprejetje in uporaba pravnega okvira, ki ga predlaga Komisija, bi morala objektivno prispevati k odpravi različnih nevidnih ovir, ki neposredno vplivajo na življenje vseh državljanov – tako držav članic kot tudi oseb, ki prebivajo v EU – in trgovinski promet podjetij, ki poslujejo v EU. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Za zagotovitev dostopa do pravega varstva in poštenega sojenja je treba določbe obeh predlogov nujno uporabljati v sodnih postopkih s čezmejnimi posledicami in jih ustrezno izvajati. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Predloga sta tudi v skladu s strategijo za digitalni trg na področju e-uprave, zlasti s potrebo po sprejetju ukrepov za posodobitev javne uprave in doseganje čezmejne interoperabilnosti, ki olajšuje interakcije z državljani. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | S predlogoma se povečuje pravna varnost in tako prispeva k preprečevanju zamud in nepotrebnih stroškov za državljane, podjetja in javne uprave ter odpravljajo pomanjkljivosti pri varovanju procesnih pravic strank, saj naj bi preprečila, da se ena od strank ne bi mogla braniti po „načelu enakosti orožij“. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Treba je poudariti, da določba o delegiranih aktih za posodobitev in spremembo priloge obeh predlogov uredb ni v skladu s stališčem EESO (6) o tej temi, saj naj bi se v skladu s predlogom pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov na Komisijo preneslo za nedoločen čas, kljub pozivom, naj se sprejemanje delegiranih aktov časovno omeji. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO meni, da brez dejanskega pravosodnega prostora ni mogoče v celoti izkoristiti svoboščin enotnega trga. |
| --- | --- |

4.8

5.   Splošne ugotovitve glede uredbe o pridobivanju dokazov

| 5.1 | Cilj predloga o spremembi uredbe o pridobivanju dokazov je povečanje elektronske komunikacije med vpletenimi pristojnimi organi, da se zmanjša uporaba papirja, ki je dražja in počasnejša, ter uvedba uporabe videokonferenc za zaslišanje osebe v drugi državi članici, ne da bi to kakor koli zmanjšalo procesne pravice strank. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Čeprav se v tem predlogu predpostavlja skrbno in učinkovito ravnanje vpletenih sodnih organov ter dosledno spoštovanje načel lojalnega sodelovanja in vzajemnega priznavanja – slednje je izrecno navedeno (v četrti uvodni izjavi in v členu 18a predloga), da nihče ne bi izpodbijal dokazne vrednosti digitalnih dokazov – pa predlog ne vsebuje nobene določbe v primeru zavrnitve zaprošenega sodnega organa na podlagi:






  — | neupravičene zamude, |
| --- | --- | --- |

5.2

—

neupravičene zamude,

| — | odsotnosti obrazložitve ali |
| --- | --- |

—

odsotnosti obrazložitve ali

| — | nezadostne obrazložitve. |
| --- | --- |

—

nezadostne obrazložitve.

V takšnih primerih dostop do učinkovitega pravnega sredstva praktično nemogoč in treba bi bilo najti rešitev, da do njih ne pride.

| 5.2.1 | To je pomembno v sedanjem stanju prava Unije, ko lahko kot huda kršitev obveznosti držav članic z vidika prava EU šteje že to, da nacionalno sodišče opusti predložitev vprašanja v predhodno odločanje Sodišču EU v zadevi, o kateri razsoja (7). |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Veliko je primerov, ko zaprošeno sodišče lahko hudo krši pravice udeleženih strani, če ne sodeluje z dolžno skrbnostjo, zlasti pri začasnem varstvu, sklicujoč se na nacionalno suverenost ali nacionalno varnost, javni red itd. (glej člen 4(2) PEU), ali kadar prihaja do razlik med državami članicami zaradi različnih procesnih praks. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Do zadnjega primera prihaja v predhodni preiskavi, saj člen 23 haaške Konvencije z dne 18. marca 1970 o pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini državam članicam omogoča, da ne izvršujejo zaprosil, izdanih za predobravnavno odkrivanje dokumentov (po vložitvi tožbe, vendar pred začetkom sojenja). |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | V sedanji Uredbi (ES) št. 1206/2001 to vprašanje sicer ni izrecno obravnavano, je pa izključeno iz področja njene uporabe, kot je razvidno iz izjave Sveta 54/01 z dne 4. julija 2001 (dok. 10571/01, str. 1). |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | Občasno lahko pride do nepotrebnih zamud zaradi nezadostne tehnične usposobljenosti zaprošenih organov ali neustreznega delovanja tehnološke infrastrukture. Da bi v največji možni meri preprečili in odpravili takšne situacije, bi morali s predlogom uvesti neke vrste določbo, s katero bi od držav članic zahtevali digitalno posodobitev sodišč ter prilagoditev njihove tehnološke infrastrukture. |
| --- | --- |

5.2.5

| 5.3 | Poleg tega bi nekatere določbe predloga morale biti natančnejše. Na primer v členu 1(4) je pojem „sodišče“ opredeljen zgolj kot „vsak sodni organ države članice, ki je pristojen za izvršitev pridobivanja dokazov v skladu s to uredbo“. |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Čeprav bi takšna opredelitev lahko vključevala tudi javne uslužbence (npr. notarje), pa izključuje zasebne arbitražne organe, ki delujejo na področju naložb, trgovanja, potrošnje, ali arbitražne organe, ki delujejo na katerem drugem področju. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Tako torej ni priznan velik pomen arbitražnih organov v trgovskem in ekonomskem prometu v državah članicah in tretjih državah. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | S tem v zvezi lahko pride do primerov litispendence ter težav pri izvajanju njihovih sklepov na zaprošenih sodiščih držav članic (npr. do prepovedi začetka postopka v isti zadevi pred drugim sodiščem), kar lahko povzroči pravno negotovost. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Nedvomno je ta omejena opredelitev „sodišča“ v skladu s sodno prakso Sodišča EU, ki zasebnim arbitražnim organom običajno odreka status „sodišča“ (8). |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | EESO meni, da samodejna uporaba navedene sodne prakse Sodišča EU na obravnavanem področju lahko privede do nepriznavanja odločb arbitražnih razsodišč ali nesodelovanja zaprošenega sodišča, kar lahko v določenih primerih pomeni, da udeležene stranke ostanejo brez zaščite. |
| --- | --- |

5.3.5

| 5.3.6 | Kljub temu je iz te ocene treba izključiti klavzule o arbitraži med vlagateljem in državo iz dvostranskih pogodb o naložbah, saj te v skladu s sodno prakso Sodišča EU v zadevi „Achmea“ (9) niso v skladu s pravom Unije in nimajo pravnih učinkov ter so nezakonite, ker se križajo s pravili enotnega trga in ustvarjajo diskriminacijo med vlagatelji v EU. |
| --- | --- |

5.3.6

| 5.4 | Po drugi strani pa člen 17b priznava diplomatskim ali konzularnim predstavnikom države članice možnost, da brez predhodnega zaprosila pridobijo dokaze na ozemlju druge države članice, v kateri so akreditirani. Ta pristojnost je omejena na prostovoljno pridobivanje dokazov ali zaslišanje državljanov držav članic, ki jo zastopajo, v okviru sodnega postopka, za katerega je pristojno sodišče te države članice. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Koristno bi bilo razširiti naloge pravne pomoči teh uradnikov, ki so določene v predlogu, tako da se jih prilagodi dejanskemu stanju v EU, zlasti z vidika svobode gibanja in prebivanja državljanov držav članic ter svobode ustanavljanja njihovih podjetij. Tako bi lahko izvršitve teh uradnikov v praksi lahko razširili na tujce, ne da bi bilo treba prositi za predhodno dovoljenje, ali na državljane države gostiteljice, če ta to dovoli. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO se strinja s tem, da je zelo pomembno določiti obveznost, da se državi članici pomaga poiskati naslov osebe, ki ji je treba vročiti sodno ali izvensodno pisanje v drugo državo članico, kadar njeno prebivališče ni znano. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Poleg tega je v kontekstu obravnave tega predloga treba upoštevati Agendo EU na področju pravosodja za leto 2020, s katero si EU prizadeva okrepiti temeljne pravice, vključno s civilnimi procesnimi pravicami. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | V tem smislu ukrepi digitalizacije iz tega predloga upoštevajo zahteve glede varstva podatkov in zasebnosti v sistemu za elektronsko izmenjavo informacij med vpletenimi sodišči, vključno z vnaprejšnjo določitvijo kroga uporabnikov sistema (samo sodišča in pravosodni organi držav članic). |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Vendar pa kljub temu, da se v prihodnosti pričakujejo napadi na to elektronsko infrastrukturo in da bo tveganje še večje, ko se bodo ti informacijski sistemi med seboj povezali, ni predvidene nobene določbe o tem, kdo bo odgovoren, če bo zaradi kibernetskih napadov, pomanjkljivosti ali okvar sistema prišlo do razkritja občutljivih informacij ali celo uničenja dokaznih elementov določenega postopka. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Če ni predviden način pripisovanja odgovornosti za te napade napadalcem, lahko pride do hudih kršitev pravic udeleženih strank in lahko se celo zgodi, da bodo same utrpele posledice teh pomanjkljivosti, če se bodo odgovorni sklicevali na višjo silo. |
| --- | --- |

5.10

6.   Splošne ugotovitve o predlogu uredbe o vročanju pisanj

| 6.1 | EESO meni, da bo predlog uredbe o vročanju pisanj izboljšal in pospešil sodne postopke, saj bo poenostavil in pospešil mehanizme za sodelovanje pri pošiljanju in vročanju pisanj. S tem se bo izboljšalo sojenje v zadevah, ki segajo preko meja, okrepile procesne pravice v civilnem postopku in povečalo medsebojno zaupanje med pravosodnimi sistemi držav članic. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Namen tega predloga je odpraviti počasnost in pogoste kršitve rokov – do česar prihaja zato, ker dokumente posredujejo pristojni organi – z zahtevo, da se vročitev pisanja opravi elektronsko. Predlog krepi tudi pravice naslovnika pisanja do obrambe z različnimi posebnimi ukrepi pristojnih organov v primeru negotovosti zaradi zavrnitve določenega pisanja ali v primeru zamudnih sodb. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Poudariti velja, da ima obravnavani predlog široko področje subjektivne in materialne uporabe, saj zajema tako fizične kot pravne osebe ter vse podjetnike, tudi mikropodjetja, dopušča pa samo izrecno navedene izjeme (člen 1(1) in (3)).
  Uskladiti bi bilo treba vse jezikovne različice, da bi bilo jasno, da se predlog uredbe ne nanaša samo na dokument, s katerim je postopek sprožen, temveč na vse pravne akte postopka. |
| --- | --- |

6.3

Uskladiti bi bilo treba vse jezikovne različice, da bi bilo jasno, da se predlog uredbe ne nanaša samo na dokument, s katerim je postopek sprožen, temveč na vse pravne akte postopka.

| 6.4 | EESO se strinja z jamstvi in zaščitnimi ukrepi, ki so določeni za naslovnikovo zavrnitev sprejema pisanja in z obveznostjo organa za sprejem, da ga o tem obvesti. Poleg tega za ravnovesje med pravicami strank v postopku nujno, da je tožena stranka seznanjena z dokumentom, na podlagi katerega se je postopek začel, tako da se zdi primerno, da je napisan v jeziku, ki ga naslovnik razume, ali v enem od uradnih jezikov kraja vročitve. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Ustrezna se zdi tudi določba o dopolnilnih načinih vročanja pisanj, torej po pošti, neposredno po sodnih uradnikih, uradnikih ali drugih pristojnih osebah zaprošene države člani in po elektronski poti. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | V vsakem primeru pa je treba ohraniti in zagotoviti celovitost in namen tako sodnih kot izvensodnih pisanj. |
| --- | --- |

6.6

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 (UL L 174, 27.6.2001, str. 1).

1

(2)  Uredba (ES) št. 1393/2007 z dne 13. novembra 2007, s katero se razveljavlja Uredba Sveta (ES) št. 1348/2000 (UL L 324, 10.12.2007, str. 79)

2

(3)  V skladu s tako imenovanim vzporednim sporazumom z Dansko.(UL L 300, 17.11.2005, str. 55). Združeno kraljestvo in Irska sta v skladu s členom 3 Protokola št. 21, ki je priložen Pogodbama, tedaj podala uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi obeh uredb.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št.o2201/2003 z dne 27. novembra 2003 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).

4

o

(5)  Uredba Sveta (ES) št.o4/2009 z dne 18. decembra 2008 (UL L 7, 10.1.2009, str. 1).

5

o

(6)  UL C 288, 31.8.2017, str. 29; UL C 345, 13.10.2017, str. 67.

6

(7)  Glej sklepne predloge generalnega pravobranilca Watheleta v zadevi C-416/17, Evropska komisija proti Francoski republiki, točke 95 do 103.

7

(8)  Na primer v naslednjih zadevah: zadeva Nordsee 102/81(1982), točke 10–13; zadeva Eco Swiss C-126/97(1999), točka 34; zadeva Denuit in Cordier C-125/04(2005), točka 13; zadeva Gazprom C-536/13(2015), točka 36; zadeva Achmea C-284/16(2018), točke 45 do 49, itd.

8

(9)  Sodba „Achmea“, zadeva C-284/16, z dne 6. marca 2018 (ECLI:EU:C:2018:158).

9

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/63

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa EU za boj proti goljufijam

(COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD))

(2019/C 62/10)

| Poročevalec: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Giuseppe GUERINI

| Zaprosilo | Komisija, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 2. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 193/0/4 |

Zaprosilo

Komisija, 18. 6. 2018

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

2. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

193/0/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira predlog Evropske komisije o ustanovitvi novega programa za boj proti goljufijam, katerega cilj sta zaščita finančnih interesov EU ter medsebojna upravna pomoč med carinskimi organi držav članic. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pozitivno je, da se novi program za boj proti goljufijam opira na predhodni program Herkul III in skuša njegove rezultate izboljšati na podlagi poznejših izkušenj, pridobljenih z izvajanjem, zlasti kar zadeva natančnejšo analizo razpoložljivih podatkov ter učinkovito usklajevanje sistema Herkul s sistemoma AFIS in IMS. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO želi, da bi Evropska komisija spodbujala oblike mednarodnega sodelovanja na področju boja proti goljufijam, da bi se lahko učinkovito in usklajeno odzivali na pojave, ki danes segajo čez državne meje in celo meje celin ter zahtevajo razvoj učinkovitih metod sodelovanja na svetovni ravni med različnimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO priporoča Komisiji, naj predvidi zadostne naložbe v nove tehnologije za boj proti goljufijam, začenši z umetno inteligenco, ki bi lahko močno izboljšala ukrepe boja proti nezakonitim dejavnostim. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Naložbe mora spremljati ustrezno usposabljanje za osebje, zaposleno v javnih organih, ki sodeluje v boju proti goljufijam. Ključno je, da se posodobitev zaradi razvoja nezakonitih dejavnosti udejanji v ukrepih, ki povezujejo uporabo novih tehnologij z ustreznim usposabljanjem sodelujočih v tem boju. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Glede na strateški pomen tehnologij za boj proti goljufijam EESO predlaga, da se kazalnikom uspešnosti iz predloga Komisije dodajo še drugi kazalniki, s katerimi bi ocenjevali napredovanje zmogljivosti davčnih organov za uvajanje novih digitalnih tehnologij, povezanih tudi z umetno inteligenco, v boju proti goljufijam, ki ogrožajo interese EU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | S političnega vidika EESO meni, da bi se evropske institucije lahko bolje borile proti goljufijam tudi z dodatnimi prizadevanji za uskladitev zakonov in davčnih predpisov, ki se uporabljajo v različnih nacionalnih jurisdikcijah. Prevelik razkorak med davčnimi predpisi in zakoni različnih držav na notranjem trgu lahko dejansko spodbudi nezakonita ravnanja z namenom izkoristiti sedanje razlike v predpisih (npr. „davčni vrtiljak“ pri DDV), kar lahko neposredno ali posredno škoduje proračunu EU in na splošno prepreči utrjevanje evropskega enotnega trga. |
| --- | --- |

1.7

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | Sedanji sistem za boj proti goljufijam, ki škodijo proračunu EU, zajema naslednje ukrepe: (i) program porabe Herkul III za boj proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Unije, (ii) informacijski sistem za boj proti goljufijam (Anti-Fraud Information System –AFIS), ki se nanaša na sklop carinskih informacijskih aplikacij, ki ga upravlja Komisija v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 515/97, ter (iii) sistem za upravljanje nepravilnosti (Irregularity Management System – IMS), ki je varno elektronsko komunikacijsko orodje, ki državam članicam olajšuje izpolnjevanje obveznosti poročanja o odkritih nepravilnostih. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Novi program EU za boj proti goljufijam, ki je predmet tega mnenja, bo v veliki meri temeljil na predhodnem programu Herkul III z nekaj izboljšavami, kot je možnost financiranja novih pobud (npr. na področju analize podatkov), in bo bolj usklajen s sistemoma AFIS in IMS. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Program za boj proti goljufijam ima dva splošna cilja: (i) zaščita finančnih interesov EU; (ii) podpora za medsebojno pomoč med upravnimi organi držav članic ter sodelovanje med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Program predvideva tri specifične cilje, ki so neposredno povezani s splošnimi cilji: (i) preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter boj proti njim; (ii) podporo za poročanje o nepravilnostih, vključno z goljufijami, v zvezi s sredstvi v okviru deljenega upravljanja in predpristopne pomoči iz proračuna Unije; (iii) zagotavljanje orodij za izmenjavo informacij in podpore operativnim dejavnostim na področju medsebojne upravne pomoči v carinskih in kmetijskih zadevah. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Finančna sredstva za izvajanje programa znašajo za obdobje 2021–2027 181,207 milijona EUR, razporejena pa so tako: (i) 114,207 milijona EUR za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter boj proti njim; (ii) 7 milijonov EUR za podporo za poročanje o nepravilnostih, vključno z goljufijami, v zvezi s sredstvi v okviru deljenega upravljanja in predpristopne pomoči iz proračuna Unije; (iii) 60 milijonov EUR za zagotavljanje orodij za izmenjavo informacij in podporo operativnim dejavnostim na področju medsebojne upravne pomoči v carinskih in kmetijskih zadevah. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Novi program se bo izvajal v novem zakonodajnem okviru, ki ga zaznamujejo pomembne spremembe, zlasti ustanovitev Evropskega javnega tožilstva, ki bo imelo pomembno vlogo in bo, upamo, učinkovito. Skupaj z izvrševanjem Direktive (EU) 2017/1371 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava, naj bi ta omogočil boljšo zaščito finančnih interesov Unije in evropskih državljanov. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Uredba o programu za boj proti goljufijam je bila pripravljena po posvetovanju Komisije z zainteresiranimi stranmi ter ob upoštevanju predlogov strokovne skupine, ima pa tudi trdno pravno podlago v Pogodbah (člena 325 in 33 PDEU). |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne in posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO v celoti podpira predlog Evropske komisije o ustanovitvi novega programa za boj proti goljufijam, katerega cilj sta zaščita finančnih interesov EU ter medsebojna upravna pomoč med carinskimi organi držav članic. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Izvajanje členov 325 in 33 PDEU z ustreznimi instrumenti in primerno usklajevanje med državnimi in evropskimi organi je bistvenega pomena, kar so pokazali tudi v zadnjih letih sprejeti ukrepi, ki so omogočili vrniti znatne zneske v proračun EU, čeprav Evropska komisija ugotavlja, da je te težko natančno določiti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Globalizacija trgov, vse večja mobilnost blaga in ljudi ter nenehno širjenje novih komunikacijskih tehnologij omogočajo eksponentno rast čezmejnih transakcij in trgovanja na digitalnih platformah. To ponuja velike možnosti za rast in razvoj trgov, obenem pa zahteva hitro in nenehno posodabljanje tehnik za nadzor nezakonitih pojavov ter predpisov za boj proti goljufijam in različnim oblikam izogibanja carinskemu nadzoru. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ključnega pomena je torej posodobiti odziv javnih organov na vse bolj zapletene oblike goljufij, tako z vidika učinkovitosti izvrševanja predpisov kot z vidika tehnologije in učinkovitega sodelovanja med različnimi nacionalnimi organi, katerih dejavnosti bi morale biti usklajene in dopolnjevalne. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Nadnacionalni značaj goljufij in, zaradi tehnologij, tudi vse lažji hiter razvoj nezakonitih praks – pomislimo, kako enostavno je, denimo, prenesti kapital, pridobljen z nezakonitimi dejavnostmi – zahtevata razvoj vse bolj intenzivnih oblik sodelovanja med organi na svetovni ravni. EESO želi, da bi Evropska unija spodbujala oblike mednarodnega sodelovanja na področju boja proti goljufijam, da bi se lahko učinkovito in usklajeno odzivali na pojave, ki se danes širijo preko državnih in celinskih meja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Pozitivno je, da se novi program za boj proti goljufijam opira na program Herkul III in skuša predhodne rezultate izboljšati na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem, zlasti kar zadeva širšo in natančnejšo analizo razpoložljivih podatkov ter učinkovito usklajevanje sistema Herkul s sistemoma AFIS in IMS. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ker je carinska unija v skladu s členom 3 PDEU danes v izključni pristojnosti Unije, so bili pri usklajevanju standardov, učinkovitosti nadzora in odvračalnem učinku kazni doseženi veliki rezultati. Te je treba dopolniti z učinkovito zaščito finančnih interesov EU, za kar so potrebna vedno večja prizadevanja za krepitev carinskega sodelovanja med državami članicami, v tesnem sodelovanju s Komisijo. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Z novim programom za boj proti goljufijam bodo dejavnosti proti nezakonitim pojavom, ki škodujejo interesom EU, okrepljene tudi z uvedbo novih tehnologij za carinske dejavnosti, ki omogočajo enostavnejše in hitrejše postopke nadzora. EESO v zvezi s tem priporoča ustrezno raven vlaganj v nove tehnologije za bolj proti goljufijam, začenši z umetno inteligenco, ki bi lahko po njegovem mnenju močno izboljšala delovanje javnih organov. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Naložbe mora spremljati ustrezno usposabljanje za osebje, zaposleno v javnih organih, ki sodeluje v boju proti goljufijam. Ključno je, da se posodobitev zaradi razvoja nezakonitih dejavnosti udejanji v ukrepih, ki povezujejo uporabo novih tehnologij z ustreznim usposabljanjem oseb, ki sodelujejo v boju proti goljufijam in nezakonitim dejavnostim. Te morajo biti stalno vključene v izobraževanja, usposabljanja in posodabljanja znanja, ki sledijo razvoju tehnologij za boj proti nezakonitim pojavom. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO se strinja s splošnimi in specifičnimi cilji novega programa za boj proti goljufijam, vendar predlaga, naj se uvede še en specifični cilj, in sicer boj proti carinski goljufiji, korupciji in nezakonitim dejavnostim, ki potekajo po elektronski poti ter z uporabo novih tehnologij, da bi razvili carinsko politiko in politiko boja proti digitalnim goljufijam. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Treba je poudariti, da prilagajanje carinske politike in politik boja proti goljufijam ne pomeni samo prilagoditev instrumentov in opreme, ki so na voljo organom v tem sektorju, pač pa je treba to udejanjiti v dejanski dolgoročni strategiji, ki temelji na natančnih ciljih in metodologijah. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Komisiji se ni zdelo potrebno izvesti predhodne ocene učinka, saj je novi program za boj proti goljufijam v velikem delu nadaljevanje predhodnega, za katerega so že bile opravljene naknadne ocene (1), ki pričajo o njegovi uspešnosti. EESO razume odločitev, da se predhodna ocena učinka ne opravi, in dejstvo, da so bile naknadne ocene, na katere se sklicuje Komisija, zadovoljive, vendar se mu zdi pomembno, da politike EU za preprečevanje goljufij in boj proti njim temeljijo na konkretnih in preverljivih podatkih. Če ni bilo predhodne ocene učinka, je torej nujno, da se novi program za boj proti goljufijam danes opira na nenehno spremljanje, ocenjevanje in obveščanje, ki omogočajo učinkovito presojo dejanskega stanja in doseženega napredka. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO se strinja z uvedbo treh kazalnikov za preverjanje izvajanja specifičnih ciljev novega programa za boj proti goljufijam, ki so: (i) stopnja zadovoljstva uporabnikov in odstotek držav članic, ki prejemajo podporo pri preprečevanju goljufij, korupcije in vseh drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter boju proti njim; (ii) stopnja zadovoljstva uporabnikov z uporabo sistema za upravljanje nepravilnosti; (iii) število informacij o medsebojni pomoči, ki so na voljo, in število podprtih dejavnosti, povezanih z medsebojno pomočjo. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | V skladu s predhodno zahtevo, da se doda še specifični cilj, ki se nanaša na izvajanje carinske strategije in strategije boja proti goljufijam v digitalnem gospodarstvu, EESO predlaga tudi uvedbo kazalnikov za merjenje napredka na področju sposobnosti davčnih organov za uporabo novih digitalnih tehnologij in tehnologij umetne inteligence za boj proti goljufijam, ki škodujejo interesom EU. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Za dobro delovanje programa za boj proti goljufijam je pomembno, da se novi ukrepi ustrezno podprejo s finančnimi sredstvi. Zato EESO podpira predlog Komisije, da se program izvaja z neposrednim upravljanjem, ki omogoča tudi obliko posrednega upravljanja. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESO se strinja z možnostjo, da se državam članicam krijejo stroški namestitve in vzdrževanja tehnične infrastrukture, logistike, računalniške in pisarniške opreme za usklajevanje skupnih carinskih in drugih operativnih dejavnosti, v skladu s splošnim pristopom uredbe o novem programu za boj proti goljufijam. EESO se v tem smislu strinja tudi z možnostjo kritja stroškov nabave, preučevanja, razvijanja in vzdrževanja računalniške infrastrukture in programske opreme ter posebnih internetnih povezav za preprečevanje goljufij in boja proti njim. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | V skladu s prejšnjo točko EESO spodbuja Komisijo, naj poskrbi, da bodo potrebni mehanizmi za usklajevanje učinkoviti in zavezujoči, da bo vsa oprema, ki je bila nabavljena s sredstvi Unije učinkovita in interoperabilna, da bo boj proti goljufijam in nezakonitim pojavom, ki škodujejo proračunu EU, vse bolj učinkovit in usklajen. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | S političnega vidika EESO meni, da bi se evropske institucije lahko borile proti goljufijam tudi z dodatnimi prizadevanji za uskladitev zakonov in davčnih predpisov, ki se uporabljajo na notranjem trgu. Prevelik razkorak med davčnimi predpisi in zakoni različnih držav na notranjem trgu lahko dejansko spodbudi nezakonita ravnanja z namenom izkoristiti sedanje razlike v predpisih (npr. „davčni vrtiljak“ pri DDV), kar lahko neposredno ali posredno škoduje proračunu EU in na splošno prepreči utrjevanje evropskega enotnega trga. |
| --- | --- |

3.18

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Glej: ocena programa Herkul II (2007-2013) in ocena programa Herkul III (2014–2017).

1

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/67

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

(COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD))

(2019/C 62/11)

| Poročevalec: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Antonello PEZZINI

| Zaprosilo | Evropski parlament, 2. 7. 2018
  Svet, 4. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 114(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 2. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 200/0/5 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 2. 7. 2018

Svet, 4. 7. 2018

Pravna podlaga

člena 114(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

2. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

200/0/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da je treba zaradi vse večjih težav pri nadzoru zunanjih meja Unije nujno uvesti sistem, ki lahko varstvo posameznikov in varnost meja združi z vzpostavljanjem koristnih trgovinskih povezav s tretjimi državami. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | To je eden od glavnih izzivov, na katere se mora odzvati Evropska unija, pri čemer EESO meni, da je sveženj za upravljanje meja, predviden za naslednji večletni proračun EU, pozitiven prvi korak. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da je treba zagotoviti visoko raven kakovosti in inovativnosti carinske opreme Unije, da bi se bolje zaščitili družbena kultura ter socialni, okoljski, gospodarski in finančni interesi držav članic, ki se uresničujejo z:






  — | bojem proti nezakoniti trgovini (ki je še vedno neučinkovit), |
| --- | --- | --- |

1.3

—

bojem proti nezakoniti trgovini (ki je še vedno neučinkovit),

| — | racionalizacijo in poenostavitvijo praks zakonite trgovine, |
| --- | --- |

—

racionalizacijo in poenostavitvijo praks zakonite trgovine,

| — | ohranjanjem varnosti notranjega trga EU, |
| --- | --- |

—

ohranjanjem varnosti notranjega trga EU,

| — | varovanjem okolja in zdravja državljanov, |
| --- | --- |

—

varovanjem okolja in zdravja državljanov,

| — | spoštovanjem temeljnih pravic delavcev, |
| --- | --- |

—

spoštovanjem temeljnih pravic delavcev,

| — | varstvom interesov potrošnikov, |
| --- | --- |

—

varstvom interesov potrošnikov,

| — | čim boljšim obvladovanjem tveganja na carinskem področju, |
| --- | --- |

—

čim boljšim obvladovanjem tveganja na carinskem področju,

| — | pobiranjem dajatev. |
| --- | --- |

—

pobiranjem dajatev.

| 1.4 | EESO meni, da je za novi instrument treba tudi:






  — | zagotoviti, da se daje prednost opremi na mejah, ki so izpostavljene večjim pritiskom z vidika nadzora, kot so morske meje, |
| --- | --- | --- |

1.4

—

zagotoviti, da se daje prednost opremi na mejah, ki so izpostavljene večjim pritiskom z vidika nadzora, kot so morske meje,

| — | pospešiti delo skupin za ocenjevanje, ki delujejo na tem področju (1), |
| --- | --- |

—

pospešiti delo skupin za ocenjevanje, ki delujejo na tem področju (1),

| — | zagotoviti pravično geografsko porazdelitev, |
| --- | --- |

—

zagotoviti pravično geografsko porazdelitev,

| — | spoštovati sorazmernost, povezano s tokovi blaga in ljudi, v dopolnjevanju s Skladom za notranjo varnost. |
| --- | --- |

—

spoštovati sorazmernost, povezano s tokovi blaga in ljudi, v dopolnjevanju s Skladom za notranjo varnost.

| 1.5 | EESO pozdravlja prizadevanja Komisije za izboljšanje nadzora meja EU ter povečanje potrebnih sredstev in instrumentov, da se zagotovijo inovativne in kakovostne carinske kontrole ter – po možnosti enotna – uporaba carinske zakonodaje v uradih na zunanjih mejah (2). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da so finančna sredstva za novi instrument nezadostna glede na zastavljene cilje, ki bi morali vključevati tudi opremo za nadzor fitosanitarne varnosti in instrumente za napredno spektroskopijo kontejnerjev za blago (3). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poleg tega meni, da je treba v čim krajšem času zagotoviti dobavo opreme obmejnim uradom, ki so pod velikim pritiskom, kar zadeva nadzor, kot so morski uradi, ki jim je treba dati prednost pri dodelitvi nepovratnih sredstev. Zaželeno bi bilo tudi, da novi instrument predvidi vzpostavitev rezerve za naglo ukrepanje, namenjene razširjanju nove inovativne opreme, pri čemer bi se hkrati omogočil ponoven pregled seznama že uvedene opreme. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poziva k čim večji preglednosti letnih delovnih programov in mehanizmov za dodelitev nepovratnih sredstev (4), ki jih neposredno upravlja Komisija. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO priporoča tesno usklajevanje zlasti s programom Carina, ki je namenjen financiranju popolnega sklopa infrastrukture in informacijskih sistemov, vključno z digitalizacijo interakcij med poslovnimi subjekti in carinskimi službami, s programom Obzorje Evropa in drugimi ustreznimi skladi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poziva, naj se mu predloži srednjeročno poročilo o izvajanju in delovanju novega instrumenta s priloženo analizo na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Uresničitev zamisli o pravočasnem razvoju skupne jezikovne podlage pri temah, ki so pogoste v jeziku carinskih uradov, podobno kot pri kontrolorjih letenja, bi olajšala želeno izvajanje enotnega in enovitega evropskega carinskega sistema. |
| --- | --- |

1.11

| 1.11.1 | EESO priporoča, da se nemudoma posodobi „zbirka“ carinske opreme, tako da se takoj upoštevajo razvoj interneta stvari, kibernetska varnost, digitalna sledljivost in najnaprednejše tehnološke aplikacije, da se pospeši širjenje te opreme in posodobljeno usposabljanje za njeno uporabo. |
| --- | --- |

1.11.1

| 1.11.2 | Prav tako bi bilo treba razviti enotne okvire usposabljanja (5), ki bi se opirali na „okvir EU za kompetence na področju carine“, katerega namen je uskladiti in dvigniti standarde carinskih storitev v vsej EU. |
| --- | --- |

1.11.2

| 1.11.3 | Hkrati je pomembno, da se določijo skupni standardi in protokoli, za kar bi se morda zadolžile evropske organizacije za standardizacijo; ti bi dopolnili subvencionirane materiale in opremo za carine. |
| --- | --- |

1.11.3

2.   Uvod

| 2.1 | Predlog Komisije za naslednji proračun za obdobje 2021–2027 je potrojiti sredstva za upravljanje meja: sredstva za okrepitev meja, da se izboljša pretok blaga, storitev in ljudi, vključno z migranti. V skladu s predlogom izvršnega organa EU naj bi se finančna sredstva s sedanjih 13 milijard zvišala na 34,9 milijarde EUR. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komisija namerava oblikovati nov poseben sklad za integrirano upravljanje meja. Evropska agencija za obalno in mejno stražo (Frontex) se bo še okrepila, in sicer s stalno enoto s približno 10 000 mejnimi policisti in dodatnim financiranjem, da se bo izboljšala carinska kontrola in okrepila oprema za kontrole. Oblikovan bo nov Sklad za integrirano upravljanje meja, za katerega bo na voljo več kot 9,3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Cilj teh naložb je okrepiti Frontex, izvajati sistematične kontrole na mejah, uvesti nove obsežne in interoperabilne informacijske sisteme ter začeti izvajati prihodnji sistem za ureditev vstopa in izstopa pri prehajanju meja. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.3 | Novi Sklad za integrirano upravljanje meja bo vključeval dva ločena instrumenta: prvi, instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume, bo namenjen „integriranemu upravljanju meja in vizumom“, drugi, instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, s sredstvi v višini 1,3 milijarde EUR za obdobje 2021–2027, pa za „opremo za carinske kontrole“, ki naj bi prispevala k izvajanju ustreznih in enakovrednih carinskih kontrol v različnih obmejnih uradih. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Ta sklad je namenjen nakupu opreme za sodobne in zanesljive carinske kontrole, njeno vzdrževanje in posodabljanje. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.4 | Carinska unija je 50 let po tem, ko je začela veljati (1. julija 1968), postala nenadomestljiv steber enotnega trga, ki varuje meje EU ter ščiti državljane pred prepovedanim in nevarnim blagom, kot so orožje in droge, in ponarejenimi izdelki, s čimer poleg tega spodbuja stalno povečevanje deleža svetovne trgovine: carinski organi EU so leta 2017 obravnavali 16 % svetovne trgovine. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Države članice EU za zagotavljanje nemotenega delovanja carinske unije uporabljajo skupni sklop pravil, ki temelji na carinskem zakoniku Unije. Ta je bil sprejet leta 2013, od leta 2016 pa se uporablja v vseh državah Unije. Od leta 2016 je torej carinski zakonik novi pravni okvir za upravljanje uvoza, izvoza, tranzita in hrambe blaga, ki gre čez carinsko območje, in povezav s tretjimi državami. |
| --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | Carine uporabljajo predpise z več kot 60 področij, ki ne zadevajo strogo carine in se med drugim nanašajo na:






  — | blago z dvojno rabo, civilno in vojaško, |
| --- | --- | --- |

2.5.1

—

blago z dvojno rabo, civilno in vojaško,

| — | strelno orožje, |
| --- | --- |

—

strelno orožje,

| — | predhodne sestavine za prepovedane droge, |
| --- | --- |

—

predhodne sestavine za prepovedane droge,

| — | gibanje gotovine, |
| --- | --- |

—

gibanje gotovine,

| — | pravice intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

—

pravice intelektualne lastnine,

| — | javno zdravje, |
| --- | --- |

—

javno zdravje,

| — | varnost izdelkov, |
| --- | --- |

—

varnost izdelkov,

| — | varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

varstvo potrošnikov,

| — | varstvo prosto živečih vrst, |
| --- | --- |

—

varstvo prosto živečih vrst,

| — | varstvo okolja. |
| --- | --- |

—

varstvo okolja.

| 2.6 | EESO je bil vedno mnenja, da „je učinkovita carinska unija nujen pogoj za proces evropskega povezovanja, da se omogoči učinkovit, varen in pregleden prosti pretok blaga, pri čemer je kar največja pozornost namenjena varstvu potrošnikov in okolja ter učinkovitemu boju proti goljufijam in ponarejanju, in sicer na enak način na celotnem ozemlju Unije“ (6). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO je poleg tega poudaril potrebo in pomen „uve[dbe] ukrep[ov] za modernizacijo, med drugim poenostavitev carinskega zakonika, in dose[ge] interoperabilnost[i] elektronskih carinskih sistemov, da bi pospešili trgovinsko menjavo in zagotovili večjo usklajenost dejavnosti preprečevanja in pregona“ (7). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Evropski svet je že leta 2012 izrazil svoje mnenje (8) o potrebi po izboljšanju notranjega upravljanja carinske unije ter ustreznosti sodelovanja z drugimi agencijami in zasebnim sektorjem, da bi se gospodarskim subjektom zagotavljale boljše storitve; Svet je v svojih sklepih iz junija 2014 priporočil, naj se izboljša ocenjevanje učinkovitosti, pri čemer je opredelil nekatere sektorje, in pozval k razvoju ustreznih ključnih kazalnikov uspešnosti. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Svet je v svojih sklepih o financiranju carine z dne 23. marca 2017 Komisijo pozval, naj „oceni možnost financiranja potreb po tehnični opremi v okviru [svojih] prihodnjih finančnih programov [...] in izboljša usklajevanje ter sodelovanje med carinskimi organi in drugimi organi kazenskega pregona za namene financiranja“. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 7. aprila 2017 (9) opozoril, da „učinkovitost carinskih postopkov ni bistvena zgolj za poenostavljanje trgovine, temveč tudi za učinkovito in primerno izvajanje kazenskega pregona ponarejanja in tihotapljenja trošarinskega blaga, ki vstopa v EU“ in da „so se carinske službe znašle na razpotju med varnim pretokom blaga in zaščito potrošnikov v EU ter izvrševanjem določb iz trgovinskih sporazumov“. |
| --- | --- |

2.10

3.   Predlogi Komisije

| 3.1 | V uredbi se predlaga novi finančni instrument za opremo za carinske kontrole kot del Sklada za integrirano upravljanje meja, in sicer v okviru proračunske postavke „Migracije in upravljanje meja“, za intenzivnejšo podporo državam članicam pri zagotavljanju enakovrednosti carinskih kontrol v vsej carinski uniji z odpravo sedanjih neravnovesij med carinskimi uradi v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Z novim finančnim instrumentom, za katerega so predvidena sredstva v višini 1,3 milijarde EUR za obdobje 2021–2027, naj bi se krila carinska oprema za štiri vrste meja (kopenske, morske, zračne (10) in poštne). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Financiranje bo na voljo vsem državam članicam in ovrednoteno bo glede na potrebe posamezne vrste meje. Skupina strokovnjakov za carino na vzhodni in jugovzhodni kopenski meji (CELBET), v kateri sodeluje 11 držav članic, odgovornih za kopenske meje EU, je že začela izvajati dejavnosti v tem sektorju, medtem ko se bodo kmalu začele dejavnosti v zvezi z drugimi vrstami meja, kar bo omogočilo oceno potreb držav članic in dodelitev sredstev 27 državam članicam, takoj ko bo leta 2021 začel veljati zadevni instrument (11). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Zastavljeni cilji bi morali zagotoviti večje usklajevanje in pravno varnost, večjo učinkovitost ali dopolnjevanje, in sicer na podlagi centraliziranega pristopa z neposrednim upravljanjem: za države članice so predvidena nepovratna sredstva, s katerimi se lahko financira do 80 % upravičenih stroškov za podporo pri nakupu, vzdrževanju in razvoju opreme za carinske kontrole v skladu s predhodno opredeljenimi standardi glede na tip meje. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Instrument je tesno povezan z novim programom Carina (12), katerega instrumenti za sodelovanje se bodo uporabili za oceno potreb z vidika inovativne opreme za carinski nadzor in po potrebi „skupnega“ usposabljanja (13) carinskih uslužbencev za boljšo uporabo te opreme. |
| --- | --- |

3.5

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO je trdno prepričan, da je treba zaradi vse večjih izzivov v zvezi z nadzorom zunanjih meja Unije nujno uvesti trden sistem, ki lahko združuje varstvo posameznikov, socialno tržno gospodarstvo, varnost proizvodnje ter trajnostno trgovino med državami članicami in trgovino s tretjimi državami. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO pozdravlja prizadevanja Komisije za okrepitev skladov in instrumentov za ukrepanje, da bi se izboljšale kontrole na zunanjih mejah ter zagotovile inovativne in kakovostne carinske kontrole v okviru krepitve carinske unije. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vendar EESO meni, da so finančna sredstva v višini 1,3 milijarde EUR, ki so namenjena za novi instrument in ustrezajo približno 186 milijonom EUR na leto, povsem nezadostna, saj predstavljajo manj kot tridesetino sredstev, ki so predvidena za splošne naloge v zvezi z mejami in migracijami v obdobju 2021–2027 in znašajo 34,9 milijarde EUR. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO meni, da je treba tudi:






  — | prednostno zagotavljati opremo na mejah, ki so izpostavljene večjim pritiskom z vidika nadzora, kot so morske meje, |
| --- | --- | --- |

4.4

—

prednostno zagotavljati opremo na mejah, ki so izpostavljene večjim pritiskom z vidika nadzora, kot so morske meje,

| — | pospešiti delo skupin za ocenjevanje, ki delujejo na tem področju (14), |
| --- | --- |

—

pospešiti delo skupin za ocenjevanje, ki delujejo na tem področju (14),

| — | zagotavljati pravično geografsko dodelitev, |
| --- | --- |

—

zagotavljati pravično geografsko dodelitev,

| — | spoštovati sorazmernost, povezano s tokovi blaga in ljudi, v dopolnjevanju s Skladom za notranjo varnost. |
| --- | --- |

—

spoštovati sorazmernost, povezano s tokovi blaga in ljudi, v dopolnjevanju s Skladom za notranjo varnost.

| 4.4.1 | EESO meni, da je treba zagotoviti ustrezno raven kakovosti in inovativnosti carinske opreme za boljšo zaščito družbene kulture ter gospodarskih in finančnih interesov Unije in držav članic z:






  — | bojem proti nezakoniti trgovini (ki je še vedno neučinkovit) (15), |
| --- | --- | --- |

4.4.1

—

bojem proti nezakoniti trgovini (ki je še vedno neučinkovit) (15),

| — | racionalizacijo in poenostavitvijo obveznosti, povezanih z zakonito trgovino, |
| --- | --- |

—

racionalizacijo in poenostavitvijo obveznosti, povezanih z zakonito trgovino,

| — | ohranjanjem varnosti notranjega trga EU, |
| --- | --- |

—

ohranjanjem varnosti notranjega trga EU,

| — | varovanjem okolja in zdravja državljanov, |
| --- | --- |

—

varovanjem okolja in zdravja državljanov,

| — | spoštovanjem temeljnih delavskih pravic, |
| --- | --- |

—

spoštovanjem temeljnih delavskih pravic,

| — | varstvom potrošnikov, |
| --- | --- |

—

varstvom potrošnikov,

| — | upravljanjem tveganja, |
| --- | --- |

—

upravljanjem tveganja,

| — | pobiranjem dajatev. |
| --- | --- |

—

pobiranjem dajatev.

| 4.5 | Odbor poziva k čim večjemu razširjanju letnih delovnih programov in predvidenih ukrepov ter mehanizmov za dodelitev nepovratnih sredstev, ki jih upravlja Komisija, pri čemer bi moral imeti prednost skupni nakup opreme, ki mora biti inovativna (16). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO priporoča tesno usklajevanje s programom Carina, ki je namenjen financiranju infrastrukture in informacijskih sistemov, vključno z digitalizacijo interakcij med poslovnimi subjekti in carinskimi službami, ter s programom Obzorje, ki je koristen za opredelitev inovativnih tehnik carinske kontrole. |
| --- | --- |

4.6

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | Ker se vsako leto premika več kot 200 milijonov TEU (17), torej več kot 10 milijonov kontejnerjev, je na številnih morskih in cestnih mejah zelo težko izvajati posamezne kontrole. Zato bi bilo primerno za kontrolo poskrbeti, ko so kontejnerji na poti, pri tem pa bi bilo treba spremeniti material strukture kontejnerjev (18), da bi se omogočil pregled z droni ali sistemom Galileo. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Posodobiti bi bilo treba Ženevsko konvencijo iz leta 1972 in standarde ISO iz leta 1967, ki so nastali pred globokimi spremembami 21. stoletja, uveljavitvijo globalizacije in – zdaj zaskrbljujočega – naraščanja ponarejanja (19). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Nemudoma bi bilo treba posodobiti „zbirko“ carinske opreme, da bi lahko takoj upoštevali razvoj interneta stvari, kibernetsko varnost, digitalno sledljivost in najnaprednejše tehnološke aplikacije, da se pospeši njeno širjenje in posodobljeno usposabljanje za njeno razumno uporabo, s pomočjo okvira EU za kompetence na področju carine (20). Pri tem bi bilo pomembno, da novi instrument za finančno podporo predvidi vzpostavitev rezerve za naglo ukrepanje, namenjene razširjanju inovativne opreme, hkrati pa bi se ponovno pregledal tudi seznam uvedene opreme. |
| --- | --- |

5.3

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Do zdaj je bil le za 11 držav članic z vzhodnimi in jugovzhodnimi zunanjimi mejami opravljen potreben popis opreme in vrst ukrepanja ter opredeljeni standardi, predlagani za vsako kategorijo.

1

(2)  Gre za 2 140 carinskih uradov, glej https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_sl.

2

(3)  Zelo koristna za preverjanje vsebine velikega števila kontejnerjev.

3

(4)  Nepovratna sredstva se z odstopanjem od finančne uredbe dodelijo državam članicam, ki postanejo lastnice materiala, členi 7, 10(2), 195(f) in 197 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 z dne 18. julija 2018.

4

(5)  The European Union Customs Competency Framework (EU Customs CFW) aims at harmonising and raising customs performance standards throughout the EU. © Evropska unija, 2015. Okvir Evropske unije za kompetence na področju carine: v njem so navedeni njegovi sestavni elementi in opisan pristop, uporabljen za opredelitev teh kompetenc. Pojasnjene so tudi odločitve v zvezi z izbiro določene kompetence na vsakem področju, pri čemer so izpostavljena zlasti merila za določanje seznama operativnih kompetenc (npr. sklicevanje na carinski zakonik Unije, povezava s kompetencami, ki se pridobijo z delom (angl. on-the-job), in prihodnje usmeritve).

5

The European Union Customs Competency Framework (EU Customs CFW) aims at harmonising and raising customs performance standards throughout the EU

Okvir Evropske unije za kompetence na področju carine

on-the-job

(6)  Glej UL C 229, 31.7. 2012, str. 68.

6

(7)  Glej opombo št. 6.

7

(8)  Glej UL C 80, 19.3.2013, str. 11.

8

(9)  Glej http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2017-0162+0+DOC+XML+V0//SL#title1PE 595.633v02-00 A8-0162/2017.

9

(10)  V EU je približno 400 civilnih letališč.

10

(11)  Predlog se nanaša na Unijo s 27 državami članicami, v skladu z obvestilom Združenega kraljestva o nameri o izstopu iz Evropske unije in Euratoma.

11

(12)  Glej COM(2018) 442 final, o katerem je EESO pripravil ločeno mnenje INT/860, glej stran 45 tega Uradnega lista.

12

(13)  Glej podaljšanje programa za delovne obiske.

13

(14)  Do zdaj je bil le za 11 držav članic z vzhodnimi in jugovzhodnimi zunanjimi mejami opravljen potreben popis opreme in vrst ukrepanja ter opredeljeni standardi, predlagani za vsako kategorijo.

14

(15)  Leta 2017 je bilo zaseženih 31,4 milijona izdelkov s skupno vrednostjo 582 milijonov EUR: za 25 % je bilo ponarejenih živil, 11 % je bilo igrač, 8 % pa cigaret (vir: Evropska unija).

15

(16)  Glej COM(2018) 178 final, Poročilo Komisije o strategiji za carinski sistem informacijske tehnologije.

16

(17)  TEU (angl. Twenty-foot Equivalent Unit) pomeni standardno enoto, ki temelji na zabojniku ISO, dolžine 20 čevljev (6,10 m), torej pomeni težo 28 ton in prostornino 40 m3.

17

Twenty-foot Equivalent Unit

3

(18)  Številni zabojniki so danes iz lesa ali drugega materiala.

18

(19)  Glej UL C 345, 13.10.2017, str. 25.

19

(20)  Glej opombo 6.

20

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/73

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt: financiranje trajnostne rasti

(COM(2018) 97 final)

(2019/C 62/12)

| Poročevalec: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |

Poročevalec:

Carlos TRIAS PINTÓ

| Zaprosilo | Evropska komisija, 10. 4. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 7. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 164/6/5 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 10. 4. 2018

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

7. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

164/6/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Pri spopadanju z glavnimi izzivi, ki jih prinaša unija kapitalskih trgov (CMU), in krepitvi odpornosti euroobmočja je trden sistem financiranja trajnostne rasti z dolgoročnim poslanstvom najpomembnejši dejavnik za povrnitev zaupanja v trge in povezovanje prihrankov s trajnostnimi naložbami. Ti so dopolnilni viri financiranja za MSP in krepijo projekte ekološke in socialne infrastrukture. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Odbor odobrava akcijski načrt Komisije in se strinja, da lahko Evropa postane „svetovna voditeljica“ in „izbrani kraj za naložbe v trajnostno rast“ (1). Po njegovem mnenju je pomembno zagotoviti dolgoročno konkurenčnost EU. Širše povedano to vključuje spodbujanje trajnostne, vključujoče in vzdržne gospodarske rasti, polne in produktivne zaposlenosti ter dostojnega dela za vse (cilj trajnostnega razvoja št. 8). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Teh izzivov bi se bilo treba lotiti usklajeno s skupnimi prizadevanji vseh, tudi akterjev finančnega sektorja, podjetij, državljanov in organov. Prehod na model trajnostne rasti je poleg tega zapletena naloga in nedvomno postopen proces, pri katerem je treba upoštevati posebnosti sektorja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Prevladati bi morali celosten pogled, sodelovanje in nadaljnje povezovanje med državami članicami. Nadvse pomembno je, da je na tem področju EU soglasna in sledi istemu pristopu, saj bo to omogočilo ne le uresničitev zastavljenih ciljev, temveč tudi napredek na drugih pomembnih področjih, kot so energetska unija, bančna unija, unija kapitalskih trgov in digitalna agenda. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Trajnostni gospodarski modeli se morajo opirati na raznolik finančni sistem, v katerem enakopravno sobivajo različno velike banke z različnimi poslovnimi modeli ter drugi finančni akterji. Zato je nujno dopolniti predpise in izboljšati njihovo doslednost ter pravilno izvajanje v skladu z načelom sorazmernosti. |
| --- | --- |

1.5

Po mnenju EESO morata preusmerjanje kapitalskih tokov v bolj trajnostno gospodarstvo, obvezno spremljati finančno vključevanje in socialna kohezija v Evropi, kjer nihče ne bo zapostavljen. Naraščajoče razlike med prihodki državljanov namreč lahko ovirajo trajnostno rast, zato je treba z upravljanjem podjetij in institucij to stanje znova uravnotežiti.

| 1.6 | Zagotoviti je treba ustrezno usklajenost med različnimi finančnimi okviri na svetovni ravni, kot skupno podlago pa uporabiti cilje OZN za trajnostni razvoj ter z njimi uskladiti trajnostno taksonomijo (2). Prenovljeno taksonomijo, predlagano v akcijskem načrtu, bi bilo treba promovirati na svetovni ravni in jo vključiti v pravo EU, da bi se enotno in sočasno uporabljala v vseh državah članicah, ter jo redno revidirati in posodabljati. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO na splošno močno podpira akcijski načrt Komisije za financiranje trajnostne rasti, ki naj bi povečal trajnost celotne finančne vrednostne verige, vendar želi navesti nekaj ugotovitev v zvezi z ukrepi iz načrta in njegovim izvajanjem:






  I. | Pri celovitem pristopu z uporabo metodologije življenjskega cikla za vključitev finančne pomembnosti (3) v naložbeni postopek so potrebne trajnostne naložbe in odgovorna posojila: eno brez drugega bi bilo neskladno in bi upočasnilo dokončanje finančne unije (bančne in kapitalske). |
| --- | --- | --- |

1.7

I.

Pri celovitem pristopu z uporabo metodologije življenjskega cikla za vključitev finančne pomembnosti (3) v naložbeni postopek so potrebne trajnostne naložbe in odgovorna posojila: eno brez drugega bi bilo neskladno in bi upočasnilo dokončanje finančne unije (bančne in kapitalske).

| II. | Taksonomija mora biti dinamična, razviti jo je treba postopoma na podlagi jasne opredelitve okoljskih, socialnih in upravljavskih meril za trajnostne gospodarske dejavnosti. V prvi fazi je treba oblikovati okoljske dejavnike, obenem pa vzpostaviti varovala na socialnem področju ter dobro upravljanje podjetij. |
| --- | --- |

II.

Taksonomija mora biti dinamična, razviti jo je treba postopoma na podlagi jasne opredelitve okoljskih, socialnih in upravljavskih meril za trajnostne gospodarske dejavnosti. V prvi fazi je treba oblikovati okoljske dejavnike, obenem pa vzpostaviti varovala na socialnem področju ter dobro upravljanje podjetij.

| III. | Vseh deset ukrepov je dobro medsebojno usklajeno in povezano. Zato je treba poskrbeti, da bo konfiguracija nove taksonomije ustrezna (ukrep 1), da jo bodo bonitetne agencije upoštevale (ukrep 6) pri razvoju sistemov točkovanja, temelječih na objavah zanesljivih podatkov podjetij (ukrep 9), ki bodo dopolnjevali oznake (ukrep 2) ter referenčne vrednosti za trajnost (ukrep 5). Akterji v finančnem sistemu bi tako imeli ob predhodnem svetovanju in proaktivni interakciji s svojimi strankami (ukrep 4) zanesljivo podlago za vključitev okoljskih, socialnih ter upravljavskih dejavnikov v svoje odločitve glede naložb (ukrep 7). To bi potekalo v znamenju fiduciarne dolžnosti delovanja v višjem interesu vlagateljev ali koristnikov (ta izhaja iz načela „preudarne osebe“, ki obstaja v pravnem redu EU). |
| --- | --- |

III.

Vseh deset ukrepov je dobro medsebojno usklajeno in povezano. Zato je treba poskrbeti, da bo konfiguracija nove taksonomije ustrezna (ukrep 1), da jo bodo bonitetne agencije upoštevale (ukrep 6) pri razvoju sistemov točkovanja, temelječih na objavah zanesljivih podatkov podjetij (ukrep 9), ki bodo dopolnjevali oznake (ukrep 2) ter referenčne vrednosti za trajnost (ukrep 5). Akterji v finančnem sistemu bi tako imeli ob predhodnem svetovanju in proaktivni interakciji s svojimi strankami (ukrep 4) zanesljivo podlago za vključitev okoljskih, socialnih ter upravljavskih dejavnikov v svoje odločitve glede naložb (ukrep 7). To bi potekalo v znamenju fiduciarne dolžnosti delovanja v višjem interesu vlagateljev ali koristnikov (ta izhaja iz načela „preudarne osebe“, ki obstaja v pravnem redu EU).

| IV. | Standardizacijo in po potrebi naknadno označevanje trajnostnih finančnih produktov bi lahko dopolnili z novim evropskim okvirom za krite obveznice (4) in podprli načrtovane vseevropske trajnostne produkte, začenši s pokojninami. |
| --- | --- |

IV.

Standardizacijo in po potrebi naknadno označevanje trajnostnih finančnih produktov bi lahko dopolnili z novim evropskim okvirom za krite obveznice (4) in podprli načrtovane vseevropske trajnostne produkte, začenši s pokojninami.

| V. | Izjemno pomembna je uskladitev spodbud za trajnostne naložbe, kadar so z njimi povezani pozitivni zunanji učinki. Usklajena metodologija za nizkoogljične indekse bi morala biti vodilo za izračun drugih učinkov. V zvezi z odpornostjo in stabilnostjo finančnega sektorja bi bilo treba preučiti možnost zagotovitve zelenega podpornega dejavnika, da bi lahko ustrezno opredelili njun obseg. V zvezi s tem se EESO pridružuje EP pri zagovarjanju vključitve tveganj za vzdržnost v okvir uredbe Basel IV (5). Pozornost bi bilo treba nameniti tudi drugim možnostim, ki neposredno koristijo končnim posojilojemalcem in vlagateljem, kot so davčne spodbude. |
| --- | --- |

V.

Izjemno pomembna je uskladitev spodbud za trajnostne naložbe, kadar so z njimi povezani pozitivni zunanji učinki. Usklajena metodologija za nizkoogljične indekse bi morala biti vodilo za izračun drugih učinkov. V zvezi z odpornostjo in stabilnostjo finančnega sektorja bi bilo treba preučiti možnost zagotovitve zelenega podpornega dejavnika, da bi lahko ustrezno opredelili njun obseg. V zvezi s tem se EESO pridružuje EP pri zagovarjanju vključitve tveganj za vzdržnost v okvir uredbe Basel IV (5). Pozornost bi bilo treba nameniti tudi drugim možnostim, ki neposredno koristijo končnim posojilojemalcem in vlagateljem, kot so davčne spodbude.

| VI. | Prizadevati si je treba za objavo visokokakovostnih, čim bolj usklajenih, še bolj popolnih, relevantnih in primerljivih nefinančnih informacij, da bi olajšali zunanji nadzor. Za dosego tega cilja bi bilo treba oceniti tudi učinek direktive o razkritju nefinančnih informacij (2014/95/EU). Tudi oblikovanje alternativnih računovodskih obravnav je posebno poglavje, ki bi ga bilo treba obravnavati vzporedno. |
| --- | --- |

VI.

Prizadevati si je treba za objavo visokokakovostnih, čim bolj usklajenih, še bolj popolnih, relevantnih in primerljivih nefinančnih informacij, da bi olajšali zunanji nadzor. Za dosego tega cilja bi bilo treba oceniti tudi učinek direktive o razkritju nefinančnih informacij (2014/95/EU). Tudi oblikovanje alternativnih računovodskih obravnav je posebno poglavje, ki bi ga bilo treba obravnavati vzporedno.

| VII. | Evropski nadzorni organi in njihov skupni odbor bi se morali opirati na specializirane tehnične vire (obstajajo številni organi z dolgoletnimi izkušnjami z družbeno odgovornimi naložbami) pri oblikovanju tehničnih standardov, povezanih z delegiranimi akti, ki jih predlaga Evropska komisija, ter naknadnim nadzorom nad obsežnim izvajanjem predpisov, z vzpostavljanjem sorazmernih in učinkovitih postopkov in brez pogosto videnih tehnokratskih ekscesov. |
| --- | --- |

VII.

Evropski nadzorni organi in njihov skupni odbor bi se morali opirati na specializirane tehnične vire (obstajajo številni organi z dolgoletnimi izkušnjami z družbeno odgovornimi naložbami) pri oblikovanju tehničnih standardov, povezanih z delegiranimi akti, ki jih predlaga Evropska komisija, ter naknadnim nadzorom nad obsežnim izvajanjem predpisov, z vzpostavljanjem sorazmernih in učinkovitih postopkov in brez pogosto videnih tehnokratskih ekscesov.

| VIII. | Prav tako mora biti depozitar naložbe sposoben učinkovito opravljati nadzor dejavnosti upravljavskega ali naložbenega podjetja, zato je treba zagotoviti njegovo neodvisnost. To zlasti pomeni, da morajo obstajati pravila glede navzkrižja interesov v primeru delničarskih vezi ali navzkrižnega lastništva (6). |
| --- | --- |

VIII.

Prav tako mora biti depozitar naložbe sposoben učinkovito opravljati nadzor dejavnosti upravljavskega ali naložbenega podjetja, zato je treba zagotoviti njegovo neodvisnost. To zlasti pomeni, da morajo obstajati pravila glede navzkrižja interesov v primeru delničarskih vezi ali navzkrižnega lastništva (6).

| IX. | Glede povezave s predlogom Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 (7) EESO meni, da je predlog korak v pravo smer, čeprav bi moral biti bolj ambiciozen, da bi lahko dosegli zaveze iz agende 2030 za trajnostni razvoj. V zvezi s tem EESO poziva k vsaj 30-odstotnemu povečanju izdatkov EU za doseganje podnebnih ciljev (8), kar pa ne sme ogroziti drugih zavez. EESO pozdravlja znatno povečanje „v odstotkih“ (+46 %) pri zavezah glede okoljskih in podnebnih ukrepov, vendar proračunska sredstva, predvidena za ta namen, očitno ne zadostujejo za prehod na trajnostni razvoj in boj proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

IX.

Glede povezave s predlogom Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 (7) EESO meni, da je predlog korak v pravo smer, čeprav bi moral biti bolj ambiciozen, da bi lahko dosegli zaveze iz agende 2030 za trajnostni razvoj. V zvezi s tem EESO poziva k vsaj 30-odstotnemu povečanju izdatkov EU za doseganje podnebnih ciljev (8), kar pa ne sme ogroziti drugih zavez. EESO pozdravlja znatno povečanje „v odstotkih“ (+46 %) pri zavezah glede okoljskih in podnebnih ukrepov, vendar proračunska sredstva, predvidena za ta namen, očitno ne zadostujejo za prehod na trajnostni razvoj in boj proti podnebnim spremembam.

| 1.8 | Študije (9) so pokazale, da si vlagatelji želijo, da se v okviru njihovih naložb upoštevajo podnebni, okoljski in socialni vidiki. Za njihov lažji in varen dostop bi bilo treba oblikovati vodilne vseevropske trajnostne finančne produkte, začenši z vseevropskim osebnim pokojninskim produktom (PEPP). Mednarodna promocija teh varnih in trajnostnih produktov bi lahko pritegnila tuje naložbe v Evropo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Izredno pomembno je obveščanje o teh dejavnostih, če želimo, da se bodo državljani zavedali, kaj EU dela zanje. Potrebna je delitev odgovornosti med vsemi javnimi in zasebnimi akterji, poleg tega pa bi moralo biti finančno izobraževanje (10) obvezno, da bi ljudje novi pristop tudi razumeli, s čimer bi spodbudili manjšinske družbeno odgovorne naložbe ter trajnostno proizvodnjo blaga in storitev. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Na koncu EESO poudarja potencial umetne inteligence pri usklajevanju želja končnih vlagateljev z namembnostjo naložb. Ob upoštevanju izkušenj glede dodane vrednosti strojnega učenja o okoljskih, socialnih in upravljavskih merilih (ki povezuje kazalnike družbeno odgovornih naložb, referenčne vrednosti za trajnost itd.) bi bilo treba preučiti uporabo nove taksonomije v okviru teh novonastalih pobud. Preučiti bi bilo treba tudi rešitve za strojno učenje, s katerimi bi banke in vlagatelje spodbudili k povečanju posojil za specifične sektorje ali dejavnosti, ki upoštevajo okoljska, socialna in upravljavska načela. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO javno poziva sozakonodajalca k hitri obravnavi in sprejetju treh zakonodajnih predlogov, ki izhajajo iz akcijskega načrta in jih je Komisija sprejela 24. maja 2018. |
| --- | --- |

1.11

2.   Uvod: nastajanje novega scenarija

| 2.1 | Naraščanje financializacije oziroma večanje teže finančnega sektorja v gospodarstvih se je začelo leta 1971, ko so ZDA odpravile vezanost dolarja na zlato (t. i. zlati standard) in je denar postal bolj fiduciarno ter neotipljivo blago, odvisno od zaupanja. Do 80-ih let je količina vsega denarja (M2) znašala približno 50 % svetovnega BDP, podobno kot količina izvedenih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Znesek se je med krizo zmanjšal, nato pa se leta 2015 znova povzpel na prejšnjo raven, pri čemer so se finančna sredstva povečala za štirikrat, izvedeni finančni instrumenti pa za več kot desetkrat. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | To neravnovesje med realnim in finančnim gospodarstvom se vse bolj povečuje zaradi nedavnega pojava finančne in zavarovalniške tehnologije (FinTech in InsurTech), vse to pa zahteva večja prizadevanja za trdno ureditev in nadzor, ki bi zagotovila finančno stabilnost. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sedemnajst ciljev ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariški sporazum za prilagoditev in krepitev odpornosti na podnebne spremembe naj bi zagotovili stabilnost, obnovo in boljše ravnovesje med vključujočimi družbami ter uspešnimi gospodarstvi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V duhu Pogodb EU in politik, ki se izvajajo na njihovi podlagi, je prehod na nizkoogljično, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo ključnega pomena za dolgoročno konkurenčnost EU, pa tudi za uravnoteženo povezovanje ekonomske, socialne in upravljavske razsežnosti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Evropski odgovor na Agendo 2030 mora biti v skladu s Pogodbami in znova vsebovati dolgoročno vizijo trajnosti, pri kateri so ekonomska rast, socialna kohezija in varstvo okolja tesno povezani ter se vzajemno krepijo. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Finančni sistem lahko ima pomembno vlogo pri reševanju izzivov, povezanih s trajnostjo, zlasti ko gre za iskanje potrebnih sredstev za zaprtje letne naložbene vrzeli v višini skoraj 180 milijard EUR, potrebnih za doseganje podnebnih in energetskih ciljev EU do leta 2030 (11). V zvezi s tem Odbor podpira ugotovitve strokovne skupine na visoki ravni za financiranje trajnostne rasti, da mora preoblikovanje gospodarstva EU potekati v realnem gospodarstvu, pri čemer je treba spodbujati trajno sodelovanje med javnimi in zasebnimi akterji. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Prehod na trajnostno gospodarstvo morajo spremljati digitalne tehnologije in inovacije. Nadalje mora ščititi in spodbujati svetovne vrednote, kot je dejal generalni sekretar OZN (12). Pravna in operativna tveganja verig podatkovnih blokov, kriptovalut in pametnih pogodb se povečujejo zaradi pomanjkanja njihove ureditve in zaradi nejasnosti. Za boljšo zaščito potrošnikov in vlagateljev, ohranitev celovitosti trgov in preprečevanje škodljivih praks (davčnih utaj, pranja denarja ali financiranja terorizma) je treba spodbujati varnost ter preglednost mrež za finančne inovacije (13). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Za projekte, povezane s cilji konference pogodbenic COP 21 (14), je potreben zadosten, trden in namenski kapital, tako opredmeten kot neopredmeten (človeški in tehnološki kapital ter druge oblike relacijskega kapitala, vključno z institucionalnim). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Za zaščito preglednosti ter dolgoročne naravnanosti gospodarstva bo treba prilagoditi javne politike, spodbuditi sodelovanje zasebnih akterjev in dopolniti proračunske vire. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Trajnostna vizija zahteva tesnejšo, obsežnejšo in bolj celostno povezavo s specifičnimi političnimi področji, kot so energetska unija, digitalna agenda in evropski steber socialnih pravic, da se spodbudijo – javne in zasebne – socialne in zelene naložbe. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Takšno razmišljanje tvori tudi jedro projekta EU za unijo kapitalskih trgov. EESO se strinja, da bi bilo treba učinkovito kombinirati zasebni kapital, financiranje iz Evropskega sklada za strateške naložbe ter druge sklade EU, da se naložbe usmerijo v podjetja s pozitivnimi zunanjimi socialnimi in okoljskimi učinki. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Čas je za dejanja. Evropa je bila v zadnjih 28-ih letih vodilna na področju trajnosti, vendar nikakor ni edini akter. |
| --- | --- |

2.13

3.   Financiranje za bolj trajnostni svet

| 3.1 | Vse bolj se soočamo z dramatičnimi in nepredvidljivimi posledicami podnebnih sprememb in izčrpavanja virov, kar lahko poveča socialno izključenost in neenakost. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Člen 3 Pogodbe o Evropski uniji določa, da EU spodbuja trajnostno in okolju prijazno rast. Nujno ukrepanje v zvezi s podnebnimi spremembami je zdaj absolutna prednostna naloga, tudi za EESO, in postaja globalni okvir za delovanje javnih oblasti, pa tudi gospodarskih akterjev, delavcev in državljanov. Skladno s tem je treba organizirati – in predvsem financirati – obsežen gospodarski, socialni in okoljski prehod. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Teh izzivov bi se bilo treba lotiti usklajeno s skupnimi prizadevanji vseh. Finančni sektor mora imeti pomembno vlogo pri usmerjanju sredstev, prihrankov in naložb državljanov, varčevalcev in vlagateljev v gospodarstvo. Dejanski prehod bo na koncu potekal v gospodarstvu, zato je vloga podjetij pri tem ključna in nujna. Svoje obveznosti na tem področju bodo morale izpolniti tudi oblasti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Evropa bo lahko zavzela odločno stališče le, če bo glede načrta doseženo največje možno soglasje. Države članice bi se morale povezati in združiti svoje sile. Individualnim pristopom in lastnim interesom bi se morali odpovedati v korist skupnega projekta za prihodnost, ki bo ščitil tudi bodoče generacije. Evropski odgovor na Agendo 2030 mora vsebovati dolgoročno vizijo trajnosti in jasne cilje, med katerimi bodo ekonomska rast, socialna kohezija in varstvo okolja tesno povezani ter se bodo vzajemno krepili. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Dolgoročni pristop k trajnostnemu financiranju bi morale spremljati javne politike, pri katerih bi se ustrezno ocenili negativni zunanji učinki ter trajnostne in netrajnostne naložbene možnosti. Hkrati je potrebna dobra predvidljivost bolj povezane industrijske politike v okviru svetovnih vrednostnih verig v vseh državah članicah. To bi bilo treba storiti s poglobljeno analizo in nato ustreznim političnim procesom, ki bi ga morale podpreti Komisija in države članice. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO poudarja, da bi se trajnostna rast morala nanašati na okoljske, ekonomske, socialne in upravljavske vidike ter temeljiti na uravnoteženem, globalnem in vsestranskem pristopu, ki je usklajen z vsemi cilji trajnostnega razvoja in Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah ter vzpostavlja minimalne medsektorske pogoje, ki jih ni mogoče nadomestiti z drugimi. Najnižji nedotakljivi prag je določen v mednarodnih konvencijah o pravicah ranljivih oseb (kot so ženske, dekleta, otroci, begunci, delavci migranti, invalidi in drugi) (15), izvršuje pa se z upoštevanjem načel dobrega fiskalnega upravljanja. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Veliko je dokazov za to, da si evropski državljani želijo s svojimi prihranki in naložbami podpreti tudi socialne in okoljske cilje. Zato jim je treba dati to možnost in jih povezati z vprašanji trajnostnega financiranja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | V ta namen bi se moral finančni sistem v bistvu bolj nagibati k temu, da bi bil za državljane EU pregleden, stvaren in razumljiv. Pri tem sta ključna elementa izboljšanje dostopa do informacij o rezultatih na področju trajnosti in spodbujanje finančne pismenosti (boljše razumevanje delovanja finančnega sistema). |
| --- | --- |

3.8

4.   Preusmerjanje kapitalskih tokov v bolj trajnostno gospodarstvo

| 4.1 | Z Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI) so bile v času od njegove uvedbe mobilizirane javne in zasebne naložbe v strateško pomembne projekte EU. Upravlja se glede na seznam projektov Evropske investicijske banke (EIB): to so naložbe v zeleno energijo in učinkovito rabo virov, upravljanje voda, digitalne sektorje, promet itd. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vendar pa je, poleg EFSI, treba bolj vključiti še druge sektorje, zlasti tiste, ki so usmerjeni v socialno infrastrukturo in institucije, ki dajejo veljavo neopredmetenemu kapitalu mladih, žensk in drugih izključenih ali ranljivih socialnih skupin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Lastni prihranki so nujen vir trdne gospodarske rasti, kar pomeni, da morajo lokalne banke financirati trajnostne projekte MSP. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Po mnenju EESO bi bilo treba financiranje iz sklada EFSI povečati tako, da se prištejejo sredstva finančnih ustanov in javnih bank iz držav članic EU, ki bi morale delovati kot mreža in skupaj pripraviti bolj strateško ter vključujočo dolgoročno perspektivo, ki bi temeljila na skupni opredelitvi dejanskega pomena besede „trajnosten“ in bi vsebovala začasen načrt za razogljičenje podjetij. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Hkrati EESO poziva Evropsko centralno banko (ECB), naj preuči možnost zelene in socialne obrestne mere, da bi spodbudila trajnostne naložbe in posojila, ter se strinja z Evropskim parlamentom, da bi morala ECB v svojih smernicah za programe nakupa izrecno upoštevati Pariški sporazum ter okoljske, socialne in upravljavske cilje. |
| --- | --- |

4.5

4.6   Enoten sistem klasifikacije trajnostnih dejavnosti

| 4.6.1 | Ponovno je treba preučiti tradicionalne metode izračunavanja in izvajanja ocen učinka. Pripraviti je treba nove opredelitve kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov, ki bodo zanesljivejše in bodo združile prednostne ekonomske in okoljske vrednote z vrednotami družbe in preživetjem človeštva. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | EESO se strinja s Komisijo, da je treba nujno začeti prvo fazo vzpostavljanja trdne, vendar dinamične trajnostne taksonomije, s čimer se zagotovijo doslednost na trgu in jasne smernice o tem, kaj je okolju prijazno, socialno in kaj pomeni dobro upravljanje s celostne perspektive. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Skupina tehničnih strokovnjakov za trajnostno financiranje je hrbtenica tega procesa, ki se mora pri pripravi trdne in verodostojne zelene in socialne taksonomije imeti možnost v vsakem trenutku opreti na visoko usposobljenost in natančno poznavanje strateških industrijskih sektorjev. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Skupina tehničnih strokovnjakov bi morala svoj mandat začeti z jasnimi cilji glede vsebine in časovnega razporeda, pri čemer bi moral biti prvi korak združitev nove taksonomije z drugimi veljavnimi mednarodnimi klasifikacijami (ekonomske dejavnosti, poklici, študiji ipd.), da se poveča skladnost z merili in referencami ZN. |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | Evropska taksonomija bi morala zajemati tri ravni:






  — | minimalni standard, usklajen s cilji trajnostnega razvoja do leta 2030, Pariškim sporazumom in načelom neškodovanja v skladu z analizo okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj, |
| --- | --- | --- |

4.6.5

—

minimalni standard, usklajen s cilji trajnostnega razvoja do leta 2030, Pariškim sporazumom in načelom neškodovanja v skladu z analizo okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj,

| — | vmesno raven z opredelitvijo dejavnosti, ki imajo preverljivo pozitiven učinek v skladu s finančno pobudo UNEP (Program ZN za okolje) in |
| --- | --- |

—

vmesno raven z opredelitvijo dejavnosti, ki imajo preverljivo pozitiven učinek v skladu s finančno pobudo UNEP (Program ZN za okolje) in

| — | raven z dejavnostmi, ki lahko pospešijo pozitivne spremembe in podprejo okoljske, ekonomske in socialne izzive, v skladu s potrebami različnih deležnikov, ki bodo taksonomijo uporabili za referenco. |
| --- | --- |

—

raven z dejavnostmi, ki lahko pospešijo pozitivne spremembe in podprejo okoljske, ekonomske in socialne izzive, v skladu s potrebami različnih deležnikov, ki bodo taksonomijo uporabili za referenco.

| 4.6.6 | Nujno je treba razvrstiti različne vrste koristi iz naložb, ki jih je mogoče pripisati uvedbi dejavnika vzdržnosti (taksonomija). Pozitivna merila bi bilo treba dopolniti s škodljivimi učinki na okolje (16), tako da bi bilo mogoče opredeliti netrajnostna finančna sredstva. |
| --- | --- |

4.6.6

| 4.6.7 | Nova taksonomija bi morala biti povezana s strategijo in naložbenim načrtom EU za prehod na nizkoogljično gospodarstvo. Vključevati bi morala finančne dejavnosti v korist zmanjševanja emisij v sektorjih sistema EU za trgovanje z emisijami (17) in v sektorjih Uredbe o porazdelitvi prizadevanj (18). |
| --- | --- |

4.6.7

4.7   Standardi in oznake za trajnostne finančne produkte

| 4.7.1 | Spodbujanje lažjega in varnega dostopa za vlagatelje je ključnega pomena za širitev trajnostnih finančnih trgov. Evropski standardi trajnostnega financiranja bi morali biti skrbno oblikovani, določati bi morali minimalne zahteve glede socialno odgovornih naložb. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Zato bi lahko začeli z uvedbo uradnega standarda EU za zelene obveznice in razmislekom o oznaki ali certifikatu EU za zelene obveznice, ki bi se obvezno revidiral od zunaj. To bi bilo jamstvo za pozitiven učinek naložbe. V zvezi z Akcijskim načrtom o finančnih storitvah za potrošnike: boljši produkti, večja izbira, EESO Komisiji priporoča (19), naj opredeli preproste, lažje primerljive in popolnoma pregledne produkte s podobnimi značilnostmi. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | To prinaša možnosti za ponudbo vodilnih vseevropskih trajnostnih produktov in za nudenje ustreznih, neodvisnih in obvezno certificiranih orodij za primerjavo (20) različnih trajnostnih finančnih produktov v različnih sodnih pristojnostih EU. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | Oblika vseevropskega osebnega pokojninskega produkta (PEPP) (21), predvidena v zakonodajnem predlogu, ki ga je Evropska komisija sprejela 29. junija 2017, od ponudnikov pokojninskih zavarovanj zahteva, da javnosti razkrijejo, ali in kako vključujejo dejavnike ESG v svoje sisteme ocenjevanja tveganj, vendar pa jih določbe ne zavezujejo, da te dejavnike upoštevajo v svojih naložbenih politikah. Uvedba takšne obveznosti bi pripomogla k temu, da se njena uporaba razširi kot ena od trajnostnih rešitev. |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.5 | EESO poziva države članice, naj to obveznost pravočasno razširijo na vse produkte, povezane s pokojninami. S tem bi pomagali razširiti njeno uporabo kot eno od trajnostnih rešitev za obravnavo problemov s sedanjimi dokladnimi pokojninskimi sistemi. |
| --- | --- |

4.7.5

4.8   Spodbujanje naložb v trajnostne projekte

| 4.8.1 | V skladu s strateškimi cilji prenovljene industrijske politike EU bi bilo treba preusmerjanje kapitala v dolgoročne naložbe povezati z zavezami glede podpore rasti MSP, pomoči manj razvitim regijam, nadgradnje infrastrukture in ozaveščanja ljudi z izobraževanjem in usposabljanjem. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Naložbe v trajnostno infrastrukturo je treba v skladu z direktivo Solventnost II nujno dopolniti s širšo makrobonitetno politiko, ki bo upoštevala fizične učinke (vse večja izpostavljenost tveganjem, povezanim s podnebnimi spremembami). Tako bi na primer gradbeni predpisi, ki bi čim bolj omejili posledice naravnih nesreč, zavarovalnice prisilili, da na novo oblikujejo upravljanje tveganja v skladu z novimi načeli trajnostnega zavarovalništva. |
| --- | --- |

4.8.2

| 4.8.3 | EESO podpira okrepitev skladov EFSI 2.0 in EFSD. V z zvezi z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 pozdravlja uvedbo instrumenta InvestEU, ki bi moral pritegniti več zasebnega kapitala in doseči trg obveznic, zavarovalnic in pokojninskih skladov. |
| --- | --- |

4.8.3

| 4.8.4 | Najti bi morali dodatni zasebni kapital za spodbujanje in podpiranje podjetij, še posebej MSP, pri njihovih naložbah na področjih inovacij ter raziskav in razvoja. |
| --- | --- |

4.8.4

| 4.8.5 | EESO priporoča tudi, da se bolje opredeli, kje sedanje javne in zasebne pobude vodijo k maksimalno trajnostni in odporni infrastrukturi, da se jih bo lahko z uporabo prilagojenih rešitev ponovilo v EU in v partnerskih državah. |
| --- | --- |

4.8.5

4.9   Upoštevanje trajnosti pri finančnem svetovanju

| 4.9.1 | Tako kot v mnenju Dolžnosti institucionalnih vlagateljev in upraviteljev premoženja glede trajnosti (22) se EESO se zavzema za spremembo direktive MiFID II in direktive o distribuciji zavarovalnih produktov (IDD), da bi obvezno preučili, kako bi vključili preference vlagateljev glede trajnosti. Svetovalci bi tako lahko podali ustrezna priporočila o finančnih produktih in jasne informacije o možnih tveganjih ter koristih, povezanih z različnimi dejavniki trajnosti. |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | EESO se strinja, da naj Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) vključi preference glede trajnosti v svoje smernice za oceno primernosti. |
| --- | --- |

4.9.2

4.10   Referenčne vrednosti za trajnostno naravnanost

| 4.10.1 | Skupna metodologija za merjenje nefinančnih rezultatov trajnostnih naložb bi bila optimalna rešitev. EESO torej pozdravlja predpise za uskladitev referenčnih vrednosti, ki zajemajo izdajatelje, katerih dejavnosti imajo nizke emisije ogljikovega dioksida, kot prvi korak, ki bi ga bilo treba storiti tudi pri drugih parametrih trajnosti. |
| --- | --- |

4.10.1

| 4.10.2 | Zato EESO poziva Komisijo, naj se osredotoči tudi na socialno področje, in sicer preko skupine tehničnih strokovnjakov, ki bo odgovorna za posvetovanje z vsemi zainteresiranimi stranmi in objavo poročila o pripravi in metodologiji kazalnika referenčnih vrednosti za ogljik. |
| --- | --- |

4.10.2

5.   Vključevanje trajnosti v obvladovanje tveganj

Trajnost se nanaša na tveganja, povezana z ustvarjanjem bogastva, pri čemer se ni mogoče izogniti posledicam ekstrakcije, pridobivanja in slabšanja virov.

5.1   Trajnost v tržnih raziskavah in bonitetnih ocenah

| 5.1.1 | EESO vztraja, da v bonitetnih agencijah ne sme biti nobenih navzkrižij interesov, saj je treba zagotoviti neodvisnost ponudnikov raziskav in točkovanj. Potrebna je tudi pregledna in pravočasna utemeljitev uporabljene metodologije za vsak posamezen primer. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Bonitetne agencije ne upoštevajo dovolj vpliva razdiralnih teženj dejavnikov ESG na prihodnjo kreditno sposobnost izdajateljev. EESO poziva k jasnim standardom in nadzoru EU za vse bonitetne agencije, ki delujejo v EU, glede vključevanja dejavnikov ESG v njihove ocene. Poleg tega poziva k uvedbi akreditacijskega postopka za oznako za zelene finance, ki bi jo uporabljali agenti, ki jih certificira ESMA. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Predvideti bi bilo treba tudi akreditacijo akterjev: bank, upraviteljev skladov itd. S tem bi različnim finančnim akterjem naložili dodatno obveznost ter preprečili določene težnje po tem, da se programi trajnostnih produktov uporabljajo kot element lažnega zelenega oglaševanja. |
| --- | --- |

5.1.3

| 5.1.4 | EESO na koncu predlaga, da se preuči uvedba suverenih zelenih bonitetnih ocen. Z jasnimi zelenimi ocenami poleg državnih ocen bi države spodbudili k nenehnemu izboljševanju lastne učinkovitosti. Obenem bi to lahko pripomoglo k pritegovanju tujih naložb. |
| --- | --- |

5.1.4

5.2   Obveznosti institucionalnih vlagateljev in upraviteljev premoženja glede trajnosti: fiduciarna dolžnost

| 5.2.1 | Nadzorni organi Evropske unije morajo zagotoviti dosledno usklajenost s funkcijami finančnih posredniških služb. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | V ta namen je nujen bolj celosten pristop, kot je predviden v akcijskem načrtu Komisije; v središču morajo biti odnosi na področjih, za katere je značilna raznolikost, kot so med drugimi izobraževanje, poklic in spol ter geografska, rasna ali etnična, verska in kulturna pripadnost. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Vlagatelji bi morali proaktivno sodelovati s svojimi strankami, kar bi moral biti temeljni del njihovih zakonskih obveznosti, da bi bolje razumeli njihove nefinančne interese in bi jim lahko dali jasne informacije o možnih finančnih tveganjih in koristih, povezanih z dejavniki ESG. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Regulativni organi, vlagatelji, upravitelji sredstev, zaposleni v finančni industriji in svetovalci morajo ravnati tako, kot najbolj koristi upravičencem (na primer prihodnjim upokojencem) ali strankam (malim ali institucionalnim vlagateljem). Vse njihove upravljavske dejavnosti in glasovanje morajo biti v skladu s fiduciarno dolžnostjo namenjeni zaščiti trajnostne vrednosti vloženih sredstev. Poročati morajo o tem, kako kot imetniki sredstev sklada uporabljajo svoje glasovalne pravice. |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | EU lahko s pojasnitvijo obveznosti vlagateljev glede dejavnikov trajnosti dolgoročno okrepi naložbe (trajnostno financiranje je brez dvoma povezano z dolgoročno naravnanostjo). |
| --- | --- |

5.2.5

5.3   Bonitetne zahteve za banke in zavarovalnice

| 5.3.1 | EESO je pred kratkim poudaril vlogo bank, ki lahko delujejo kot posredniki med zavestnim varčevanjem in družbeno odgovornimi naložbami. EESO priporoča, naj se zagotovi ugodnejša obravnava kapitalskih zahtev za naložbe v zeleno gospodarstvo in različna dolgoročna, nezapletena „vključujoča posojila“, kot so hipotekarna posojila, zlasti za povečanje energetske učinkovitosti, namestitev sončnih panelov itd. Poleg tega bi bilo treba razmisliti o kapitalskih pribitkih za naložbe v okolju škodljiva sredstva, da bi spodbudili pozitiven prehod na trajnostne dejavnosti. Pozornost bi bilo treba nameniti drugim možnostim, ki neposredno koristijo končnim posojilojemalcem in vlagateljem, kot so davčne spodbude. Na tem področju bi bil potreben poseben nadzor v okviru enotnega mehanizma nadzora (23). |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Kljub temu morajo posodobljeni modeli bonitetnega ocenjevanja bank pri izračunu tveganju prilagojenih sredstev vedno odražati najbolj aktualno tveganje, povezano s temi trajnostnimi sredstvi, da se tako ohrani visoka raven varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Zato je treba bolje opredeliti meje tako imenovanega zelenega podpornega dejavnika in zagotoviti popolne in stroge empirične dokaze na podlagi jasne in natančne opredelitve pojma zelena naložba. Odgovorne raziskave in inovacije v okviru programa Obzorje 2020 in prihodnjega programa Obzorje Evropa bi bile lahko odlična možnost za pridobivanje znanstvenih rezultatov. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Na splošno ta novi scenarij za ohranitev odpornosti in finančne stabilnosti zahteva dobro kombinacijo upravljanja finančnih tveganj, pri čemer je treba upoštevati vpliv dejavnikov ESG na finančni donos in v dinamičnem procesu ustrezno prilagajati pravila. Kot je ugotovil Evropski parlament v resoluciji o trajnostnih financah (24), bi morala Komisija spodbujati vključitev tveganj za vzdržnost v okvir uredbe Basel IV. |
| --- | --- |

5.3.4

6.   Spodbujanje preglednosti in dolgoročne naravnanosti

| 6.1.1 | Trajnostno financiranje potrebuje okvir za spodbude, ki bi kapitalske tokove preusmerjal v nujne naložbe, s čimer bi Evropi omogočil pravičen prehod na okoljskem in socialnem področju, kjer njen vodilni položaj glede vrednot evropskim podjetjem prinaša konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

6.1.1

6.2   Razkrivanje in računovodenje

| 6.2.1 | EESO ugotavlja, da je bila direktiva EU o razkritju nefinančnih informacij (direktiva NFI) prenesena brez posebnih ambicij in z metodologijo, ki ni bila usklajena, ter da vpliva le na velika podjetja in tako zelo malo prispeva k pravičnim in obsežnim trajnostnim naložbam v Evropi. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Vidik trajnosti, povezan z razkritjem nefinančnih informacij, ustvarja mnoge nove pomisleke in izzive, kot so digitalni prehod, nova metrika, standardizacija, dolžnosti, novi trajnostni ekonomski modeli ipd. Dejansko bi morale biti taksonomije in metodologije za poročanje v največji možni meri standardizirane in bi bilo treba sprejeti pravila, da bi bilo razkritij nefinančnih informacij več in da bi bila bolje dostopna. S tem bi regulativni organi in organi za tržni nadzor dobili boljši pregled nad svetovnimi trendi in bi lažje ustrezno ravnali. Sedanja faza se imenuje „preverjanje ustreznosti“ in bo upoštevala vidike, ki so v skladu s priporočili projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem (TCFD) pri Odboru za finančno stabilnost, po javnem posvetovanju, ki ga je začela Komisija. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Pri platformah za množično financiranje bi bilo treba v dokumentu s ključnimi informacijami o naložbi navesti glavna nematerialna, vendar finančno pomembna tveganja in koristi z računovodskega stališča (25), ki jih prinaša sodelovanje v projektu množičnega financiranja. |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | EESO podpira tudi resolucijo Evropskega parlamenta o mednarodnih standardih računovodskega poročanja (MSRP 9) (26) in odločno poziva k oceni učinka teh standardov na trajnostne naložbe. |
| --- | --- |

6.2.4

| 6.2.5 | EESO podpira odločitev, da se za oceno učinka novih ali revidiranih standardov MSRP na trajnostne naložbe pooblasti Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG), ki naj bi tudi raziskala možne alternativne računovodske obravnave. |
| --- | --- |

6.2.5

| 6.2.6 | EESO nadalje predlaga, naj Komisija organ ESMA povabi, da:






  — | oceni sedanje prakse na bonitetnem trgu in pri tem razišče, v kolikšnem obsegu so upoštevani vidiki ESG in |
| --- | --- | --- |

6.2.6

—

oceni sedanje prakse na bonitetnem trgu in pri tem razišče, v kolikšnem obsegu so upoštevani vidiki ESG in

| — | v svoje smernice o informacijah, ki jih morajo razkriti bonitetne agencije, vključi informacije o trajnosti na okoljskem in socialnem področju, ter razmisli o dodatnih ukrepih, kjer so potrebni. |
| --- | --- |

—

v svoje smernice o informacijah, ki jih morajo razkriti bonitetne agencije, vključi informacije o trajnosti na okoljskem in socialnem področju, ter razmisli o dodatnih ukrepih, kjer so potrebni.

6.3   Upravljanje podjetij in pretirana kratkoročna naravnanost kapitalskih trgov

| 6.3.1 | Mnogi vlagatelji bi radi vedeli, ali podjetje uporablja točne in pregledne računovodske metode in ali smejo običajni delničarji glasovati o pomembnih vprašanjih. Poleg tega si želijo, da se podjetja izogibajo navzkrižju interesov pri izbiri članov upravnih odborov, bonitetnih agencij in revizorjev. |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Napočil je čas, da se resno upoštevajo ne le okoljski in socialni dejavniki (standardi, oznake, dejavnik podpore na okoljskem in socialnem področju za bonitetne zahteve, referenčne vrednosti za trajnostno naravnanost), temveč tudi dejavnik upravljanja podjetij, in da se vsem podjetjem, ki se izogibajo preglednemu razkritju ključnih vidikov, kot so davčno upravljanje, človekove pravice, korupcija, pranje dejanja in druge nezakonite dejavnosti, odreče pravica do vseh podpornih storitev in prekliče trajnostna ocena, ki so jo prejela. |
| --- | --- |

6.3.2

7.   Izvajanje akcijskega načrta

| 7.1 | EESO odločno poziva k medsebojni uskladitvi med vsem vpletenimi evropskimi institucijami, agencijami in mehanizmi, ki morajo po potrebi spremeniti svoj mandat, da bo usklajen s časovnim načrtom za izvajanje akcijskega načrta. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Negotovost glede prihodnosti in pomanjkanje dolgoročnega razkritja tveganj sta glavni oviri za analize, ki zajemajo določeno časovno obdobje (le malo predvidevanj se nanaša na več kot pet let). |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Evropski nadzorni organi bi morali imeti pomembno vlogo pri spremljanju trajnostne naravnanosti na tem področju. Za pripravo skupne metodologije EU za analizo relevantnih scenarijev bi bilo treba preučiti dejavnike tveganja ESG z dolgoročnega vidika, Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) pa bi jih lahko postopno vključil v svoje obremenitvene teste. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) bi moralo uvesti in spodbujati spoštovanje mednarodnih standardov za urejanje in nadzor (27) na področju trajnostnega financiranja, da bi omogočili usklajenost nove strukture svetovne trajnosti. |
| --- | --- |

7.4

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Glej Akcijski načrt: financiranje trajnostne rasti COM(2018) 97 final, poglavje 6 – Pot naprej.

1

(2)  Glej osnutek trajnostne taksonomije EIB: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/180131-sustainable-finance-final-report-annex-3_en.pdf.

2

(3)  Z okvirom finančne pomembnosti se analizirajo najpomembnejši dejavniki finančne uspešnosti podjetij, med njimi finančno pomembni dejavniki vzdržnosti.

3

(4)  Krite obveznice so dolžniške obveznosti, ki jih izdajajo kreditne institucije in so zavarovane z omejeno skupino sredstev, v zvezi s katerimi lahko imetniki obveznic neposredno uveljavljajo pravice kot prednostni upniki. Glej nova predloga uredb: COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD) in COM(2018) 94 final – 2018/043 (COD).

4

(5)  Baselski okvir je mednarodni sporazum o regulativnem okviru, s katerim je bil uveden niz reform za izboljšanje pravne ureditve, nadzora in obvladovanja tveganja v bančnem sektorju. Vsi standardi, ki jih je oblikoval Baselski odbor, so minimalne zahteve, ki veljajo za banke, delujoče na mednarodni ravni, zato bi z vključitvijo določb o trajnosti v ta okvir pripomogli k spremembam v isto smer na svetovni ravni, https://www.bis.org/bcbs/basel3.html.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.L_.2016.078.01.0011.01.ENG.

6

(7)  Za celovito stališče EESO glej mnenje EESO Večletni finančni okvir po letu 2020 (UL C 440, 6.12.2018, str. 106).

7

(8)  Evropska komisija je predlagala, da se vsaj 25 % sredstev EU v obdobju 2021–2027 nameni okoljskim ciljem (za obdobje 2014–2020 je bilo določenih 20 %).

8

(9)  https://www.morganstanley.com/pub/content/dam/msdotcom/ideas/sustainable-signals/pdf/Sustainable_Signals_Whitepaper.pdf.

9

(10)  Glej poročilo IOSCO/OECD The Application of Behavioural Insights to Financial Literacy and Investor Education Programmes and Initiatives.

10

The Application of Behavioural Insights to Financial Literacy and Investor Education Programmes and Initiatives

(11)  Glej Akcijski načrt, poglavje Ozadje, točka 1.1.

11

(12)  Cilj je opredeliti, kako bo sistem OZN podprl uporabo teh tehnologij za pospešeno uresničevanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in kako bi te tehnologije lahko prilagodili vrednotam iz Listine OZN in Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter normam in standardom mednarodnega prava.
  http://www.un.org/en/newtechnologies/images/pdf/SGs-Strategy-on-New-Technologies.pdf.

12

Cilj je opredeliti, kako bo sistem OZN podprl uporabo teh tehnologij za pospešeno uresničevanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in kako bi te tehnologije lahko prilagodili vrednotam iz Listine OZN in Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter normam in standardom mednarodnega prava.

http://www.un.org/en/newtechnologies/images/pdf/SGs-Strategy-on-New-Technologies.pdf

(13)  Glej mnenje EESO o akcijskem načrtu Komisije Finančna tehnologija (UL C 367, 10.10.2018, str. 61).

13

(14)  COP21: Konferenca ZN o podnebnih spremembah leta 2015.

14

(15)  Glej zlasti vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, Listino EU o temeljnih pravicah in delovne standarde Mednarodne organizacije dela.

15

(16)  Glej priporočilo OECD z naslovom „Priporočilo o skupnih pristopih na področju uradno podprtih izvoznih kreditov ter postopka skrbnega pregleda“.

16

(17)  V skladu z Direktivo 2003/87/ES, Priloga 1, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/29.

17

(18)  Uredba o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030 za prispevanje k podnebnim ukrepom in izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013.

18

(19)  Glej mnenje EESO o finančnih storitvah za potrošnike (UL C 434, 15.12.2017, str. 51).

19

(20)  Na podlagi glavnih načel za primerjalna orodja (Key principles for comparison tools).

20

(Key principles for comparison tools)

(21)  Sredstva, vložena v naložbene in zasebne pokojninske sisteme, so konec leta 2016 na območju OECD znašala več kot 38 milijard USD.

21

(22)  Glej mnenje EESO Dolžnosti institucionalnih vlagateljev in upraviteljev premoženja v zvezi s trajnostjo, točka 3.8 (glej stran 97 tega Uradnega lista).

22

(23)  Glej mnenje EESO o dokončanju bančne unije (UL C 237, 6.7.2018, str. 46).

23

(24)  http://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20180529IPR04517/meps-back-resolution-on-sustainable-finance.

24

(25)  Postavke v računovodskih izkazih so pomembne, če lahko vplivajo na gospodarske odločitve uporabnikov. Načelo pomembnosti je splošno priznano računovodsko načelo, zato morajo podjetja vse takšne zadeve razkriti. https://www.business-case-analysis.com/materiality-concept.html.

25

(26)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2016-0381+0+DOC+XML+V0//SL.

26

(27)  Glej Methodology for Assessing Implementation of the IOSCO Objectives and Principles of Securities Regulation.

27

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/83

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume

(COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD))

(2019/C 62/13)

| Poročevalec: | Stefano MALLIA |
| --- | --- |

Poročevalec:

Stefano MALLIA

| Zaprosilo | Evropski parlament, 11. 6. 2018
  Evropski svet, 19. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 177, člen 304 in člen 322(1) PDEU |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 111/0/2 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 11. 6. 2018

Evropski svet, 19. 6. 2018

Pravna podlaga

člen 177, člen 304 in člen 322(1) PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

111/0/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Kohezijska politika je ena od najoprijemljivejših politik EU, ki neposredno vpliva na vsakodnevno življenje državljanov, zato EESO odločno nasprotuje predlogu Komisije za realno 10-odstotno zmanjšanje proračunskih sredstev EU. EESO poziva države članice, naj najdejo rešitve, ki bodo omogočile, da bodo proračunska sredstva ostala na isti ravni kot v programskem obdobju 2014–2020, in sicer pri vrednostih za leto 2020. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da je potrebna jasna politična strategija, ki bo usklajena z globalnimi zavezami EU. Komisijo poziva, naj prenovi strategijo Evropa 2020 in z novo strategijo uskladi prednostne naloge iz nove uredbe o skupnih določbah. Komisiji še priporoča, naj cilje trajnostnega razvoja učinkovito vključi v predpise, povezane s kohezijsko politiko, in sicer tako, da zagotovi njihovo medsektorsko vključevanje v vse prednostne naloge skladov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da bi gospodarske okoliščine, ki jih določa uredba o skupnih določbah (makroekonomska pogojevanja, manjše sofinanciranje itd.), ustvarile prestrogo okolje in bi lahko škodile naložbam, zato:






  — | nasprotuje makroekonomskemu pogojevanju, saj kaznuje regije in državljane, ki niso krivi za makroekonomske odločitve, sprejete na nacionalni ali evropski ravni, |
| --- | --- | --- |

1.3

—

nasprotuje makroekonomskemu pogojevanju, saj kaznuje regije in državljane, ki niso krivi za makroekonomske odločitve, sprejete na nacionalni ali evropski ravni,

| — | poziva Komisijo, naj ohrani pravilo prenehanja obveznosti N+3, |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj ohrani pravilo prenehanja obveznosti N+3,

| — | poziva Komisijo, naj ponovno preuči možnost povišanja stopenj sofinanciranja. |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj ponovno preuči možnost povišanja stopenj sofinanciranja.

| 1.4 | EESO zelo ceni prizadevanja v zvezi s poenostavitvijo, prožnostjo in učinkovitostjo, saj so korak v pravo smer. Žal pa nova pravila niso enoten sklop pravil. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da so pravila v zvezi s tematsko osredotočenostjo prestroga. Predlaga, naj enega izmed ciljev politike izberejo države članice. V zvezi s tem spodbuja države članice, naj razmislijo o cilju politike št. 5 kot cilju, ki lahko nudi najbolj prilagojene rešitve za njihove posebne izzive. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ESSO Komisiji priporoča, naj razvije potrebna orodja, ki strukturno in stalno prikrajšanim območjem (otokom, gorskim regijam itd. (1).) omogočajo učinkovito reševanje posebnih in kompleksnih izzivov, s katerimi se soočajo. To ne more ostati v izključni pristojnosti nacionalnih organov. EESO tudi priporoča, naj se projekti, ki se izvajajo na teh področjih, podprejo z višjo stopnjo sofinanciranja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO priporoča, naj se poiščejo ad hoc rešitve za obravnavo položaja držav ali regij, ki so bile v programskem obdobju 2007–2013 opredeljene kot konvergenčne regije in so bile v obdobju 2014–2020 upravičene do 80-odstotne stopnje sofinanciranja, v obdobju 2021–2027 pa bodo opredeljene kot regije v prehodu in upravičene do 55-odstotne stopnje sofinanciranja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Po mnenju EESO bi morala Komisija nadalje okrepiti sinergije tako, da bi poiskala način, da bi pravila zopet veljala tudi za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, ter okrepila vezi z Evropskim socialnim skladom plus. EESO se zavzema tudi za tesnejše povezovanje z drugimi programi in instrumenti financiranja ter povezave med njimi (Obzorje 2020, InvestEU itd.). |
| --- | --- |

1.8

| 1.8.1 | Te vezi bi morale biti vidne tudi pri načrtovanju skladov. EESO poziva države članice, naj oblikujejo in izvajajo programe, financirane iz več skladov, ki bodo izzive obravnavali celostno. Meni, da je povezovanje potrebno tudi pri teritorialnem sodelovanju, in sicer z ustreznimi vezmi med podeželskimi in mestnimi območji, mestnimi in predmestnimi območji itd., pri čemer je bistven lokalni pristop. |
| --- | --- |

1.8.1

| 1.9 | Izvajanje upravljanja „na več ravneh in z več akterji“, kar pomeni sodelovanje z ekonomskimi in socialnimi partnerji v procesu odločanja in izvajanja, je eden najpomembnejših pogojev za uspeh kohezijske politike. Kar zadeva kodeks dobre prakse, je EESO seznanjen z nezadovoljstvom evropskih socialnih partnerjev, pri čemer poziva k reviziji in posodobitvi pravil v neposrednem sodelovanju z njimi. EESO tudi poziva, naj kodeks dobre prakse postane zavezujoč. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO ne odobrava tega, da so bila iz predloga nove uredbe o skupnih določbah izključena načela o spodbujanju enakosti moških in žensk, nediskriminacije, dostopnosti za invalide in trajnostnega razvoja. Zato močno priporoča, naj se v predlagano novo uredbo o skupnih določbah vključi člen 7 iz veljavne uredbe o skupnih določbah za obdobje 2014–2020 ter naj bo to načelo neposredno vključeno v glavno besedilo predlagane uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu. Nadalje zavzeto predlaga, naj se načelo o dostopnosti za invalide vključi v člen 67 predlagane uredbe o skupnih določbah, ki se nanaša na izbiro operacij. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO meni, da je ključnega pomena učinkovitejša splošna komunikacija. Projekti, ki jih financira EU, vse prepogosto potekajo, ne da bi državljani EU zanje sploh vedeli oziroma o njih vedo zelo malo. EESO zato poziva Komisijo, naj uvede učinkovitejše informacijske strategije, ki bodo namenjene državljanom in različnim skupinam upravičencev. |
| --- | --- |

1.11

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO globoko obžaluje, da se je proračun za kohezijsko politiko realno zmanjšal za 10 %. Predlaganemu krčenju proračuna EU odločno nasprotuje in predlaga, naj države članice najdejo rešitve, s katerimi bi proračun ohranili na sedanji ravni, tj. pri vrednostih za leto 2020. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kohezijska politika je eden od najpomembnejših dejavnikov približevanja državljanov viziji evropskega povezovanja. Ima jasno dodano vrednost pri ustvarjanju delovnih mest, trajnostni rasti in sodobni infrastrukturi, premoščanju strukturnih ovir, krepitvi človeškega kapitala in izboljšanju kakovosti življenja ljudi. Zato EESO toplo pozdravlja dejstvo, da so do financiranja upravičene vse regije. |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Kohezijska politika EU mora biti sestavni del naložbene strategije EU z močnim teritorialnim pristopom in mora biti namenjena opolnomočenju vseh regij z orodji, ki jih potrebujejo za okrepitev konkurenčnosti. Voditi mora do ekonomskega in strukturnega preoblikovanja ter v vsaki od regij zagotoviti odporne temelje, ki izhajajo iz njenih prednosti (2). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.3 | EESO ugotavlja, da je nov pristop, ki še vedno temelji na treh kategorijah (manj razvite regije, regije v prehodu in bolj razvite regije), bolj prilagojen. Čeprav metoda dodelitve sredstev še vedno večinoma temelji na BDP na prebivalca, so bila dodana nova merila (brezposelnost mladih, nizka stopnja izobrazbe, podnebne spremembe ter sprejem in vključevanje migrantov). EESO ocenjuje, da to bolje odraža realnost na lokalni in regionalni ravni, vendar meni, da je treba – v skladu z oceno učinka, ki jo je zahteval Odbor za regulativni nadzor (3) – pristop še dodatno prilagoditi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO je zelo zaskrbljen zaradi predloga Komisije o zmanjšanju stopenj sofinanciranja in posledičnem učinku na sodelovanje upravičencev, katerih finančno stanje je manj ugodno. Vključitev DDV med upravičene odhodke je dobrodošla, čeprav so nekateri elementi te vključitve prisotni že v sedanjem obdobju. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Opozoriti je treba tudi, da obstajajo primeri, ko bodo države ali regije, ki so bile v programskem obdobju 2007–2013 razvrščene med konvergenčne regije in so bile v obdobju 2014–2020 upravičene do 80-odstotne stopnje sofinanciranja, v obdobju 2021–2027 razvrščene med regije v prehodu in upravičene do 55-odstotne stopnje sofinanciranja, kar bo zanje pomenilo ogromno zmanjšanje sofinanciranja. EESO meni, da je treba takšne primere posebej obravnavati. Poleg tega je treba opozoriti, da bodo upravičenci v projektih z zasebnim financiranjem deležni le sofinanciranja za javni delež. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Pri najbolj oddaljenih regijah mora biti za EU prednostna naloga okrepitev vezi, ki regije povezujejo z evropsko celino, in občutka državljanov, da pripadajo evropskemu projektu (4). EESO pozdravlja dejstvo, da bodo najbolj oddaljene regije še naprej upravičene do posebne podpore EU. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vendar EESO obžaluje, da kohezijska politika še vedno ne ponuja celovitih rešitev za izzive posebnih regij, omenjenih v členu 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (5). Iz študij je razvidno, da osrednje oblasti posebnih območij ne obravnavajo vedno tako, kot je navedeno v členu 174. Zato EESO meni, da bi morala Komisija spodbujati sodelovanje regionalnih in lokalnih zainteresiranih strani pri tem, kako države članice obravnavajo svoje posebne regije, ob hkratnem spoštovanju institucionalnih in pravnih okvirov, vzpostavljenih v teh regijah. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošna načela

| 3.1 | EESO se ne strinja z izključitvijo načel spodbujanja enakosti moških in žensk, nediskriminacije in dostopnosti za invalide, pa tudi trajnostnega razvoja iz predloga nove uredbe o skupnih določbah. Evropski pravni red je v okviru načrtovanja in izvajanja skladov razvil prečni pristop k tem načelom (člen 7 sedanje uredbe o skupnih določbah in člen 16 uredbe o skupnih določbah za obdobje 2007–2013). |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | EESO zato močno priporoča, naj se v predlagano novo uredbo o skupnih določbah vključi člen 7 iz veljavne uredbe o skupnih določbah za obdobje 2014–2020 ter naj bo to načelo neposredno vključeno v glavno besedilo predlagane uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu. Nadalje zavzeto predlaga, naj se načelo o dostopnosti za invalide vključi v člen 67 predlagane uredbe o skupnih določbah, ki se nanaša na izbiro operacij. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.2 | Ker je EU podpisnica Konvencije OZN o pravicah invalidov (UNCRPD), je po mnenju EESO primerno, da se ta konvencija vključi v pravno podlago predlagane uredbe o skupnih določbah. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO je prepričan, da resnično partnerstvo z ekonomskimi in socialnimi partnerji ter zainteresiranimi stranmi organizirane civilne družbe na vseh ravneh pri pripravi, izvajanju in naknadni oceni programov in projektov na področju kohezijske politike EU izboljšuje njihovo kakovost in izvajanje. EESO je sam pozval k pripravi kodeksa dobrega ravnanja, zato močno podpira pobudo Komisije in se strinja njenimi predlaganimi priporočili (člen 6) (6). Ugotavlja, da bo treba predlog Komisije morda prilagoditi tako, da bo obravnaval sektorske izzive (zlasti nacionalne izzive, povezane z varnostjo), ki se pojavljajo v programih na področju migracij in varnosti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO je trdno prepričan, da je eden od bistvenih pogojev za uspeh kohezijske politike partnerstvo med upravnimi organi ter ekonomskimi in socialnimi partnerji na ravni EU ter na nacionalni in regionalni ravni, in sicer v obliki upravljanja na več ravneh in z več akterji. To mora biti temeljni pogoj za sklenitev sporazumov o partnerstvu in dodelitev evropskih sredstev. EESO pozdravlja novo zavezujoče besedilo in zakonodajalca izrecno poziva, naj ohrani besedilo „vključi“. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kar zadeva kodeks ravnanja, se je EESO seznanil z nezadovoljstvom evropskih socialnih partnerjev, pri čemer poziva k reviziji in posodobitvi pravil v neposrednem sodelovanju z njimi. EESO poziva, naj kodeks ravnanja postane zavezujoč. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Da bi se okrepila poznavanje in uspešnost partnerstva, EESO poziva k uvedbi ukrepov za krepitev zmogljivosti in tehnično pomoč za partnerje iz člena 6. Želi si tudi, da bi se z ustreznimi partnerji vzpostavil mehanizem za posvetovanje na letni ravni. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO se strinja, da ima vsak član odbora za spremljanje en glas. Za zagotovitev pravičnega ravnovesja pri odločanju bi morali glasovi upravnih organov in organov, določenih v členu 6(1)(a), predstavljati 50 % končnega rezultata, preostalih 50 % pa glasovi ekonomskih in socialnih partnerjev iz točk (b) in (c). Opozarja, da bo ta predlog morda treba prilagoditi tako, da bo obravnaval občutljiva vprašanja, kot so vprašanja nacionalne varnosti. |
| --- | --- |

3.7

4.   Poenostavitev

| 4.1 | EESO meni, da je zelo pomembno bistveno zmanjšati nepotrebno upravno breme za upravičence ter hkrati ohraniti visoko stopnjo zagotavljanja zakonitosti in pravilnosti. Priznava in pozdravlja dejstvo, da predlog Komisije obravnava številna vprašanja glede poenostavitve. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO predlaga sistematično uporabo načela enkratnega opravljanja vseh formalnosti iz pobude „Small Business Act“ za Evropo (pobuda za mala in srednje velika podjetja v Evropi), ki zagotavlja, da vodje projektov upravne, revizijske in kontrolne formalnosti samo enkrat predložijo neposredno pristojnemu organu upravljanja, ki je odgovoren za njihovo predložitev nacionalnim in evropskim organom upravljanja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO priporoča tudi vzpostavitev zelo poenostavljenega sistema nadzora/revizije de minimis za zelo majhne projekte: če neposredno pristojni organ upravljanja ugotovi in izjavi, da so pričakovani rezultati doseženi, nadaljnji nadzor ali revizija nista potrebna. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Imenovati uredbo o skupnih določbah enoten sklop pravil bi bilo pretirano. Čeprav je vključenih sedem skladov, je skladnost zaradi precejšnjega števila izjem pomanjkljiva, saj na primer za Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost ter instrument za upravljanje meja in vizume pogosto veljajo drugačne določbe. V skladu s sklepi skupine na visoki ravni za poenostavitev v obdobju po letu 2020 (7) EESO meni, da bi moral biti regulativni paket precej enostavnejši in preprečevati mikroupravljanje skladov. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Čeprav je EESO seznanjen s tem, da so v uredbo o skupnih določbah vključeni novi skladi, namenjeni reševanju migracijske krize in varnostnih zadev (8), močno obžaluje, da Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ni del pravil in da so vezi z Evropskim socialnim skladom plus šibkejše kot v prejšnji uredbi. EESO Komisijo poziva, naj ponovno razmisli o tej odločitvi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO se strinja, da bi bilo treba za preprečitev poslabšanja kriz prednost nameniti začasni ustavitvi obveznosti in ne plačil. Plačila se lahko začasno ustavijo le, kadar je potrebno takojšnje ukrepanje in v primeru bistvenega neizpolnjevanja obveznosti. |
| --- | --- |

4.6

5.   Prožnost

| 5.1 | Da bi EU spodbudila ustanavljanje podjetij in rast, mora podpreti reforme za naložbam prijazno okolje, v katerem so podjetja lahko uspešna, ter izboljšati okvirne pogoje za podjetništvo. Kohezijski skladi morajo zagotavljati tudi boljše pogoje za rast zagonskih podjetij ter mladih inovativnih MSP ter olajšati zamenjavo generacij v družinskih podjetjih. V zvezi s tem EESO meni, da mora kohezijska politika zagotavljati stabilen, vendar prožen okvir (9). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | V zvezi z obveznimi prerazporeditvami v instrument za povezovanje Evrope EESO ugotavlja, da je skupni znesek sredstev, ki jih je treba prerazporediti, ostal na enaki ravni, čeprav se je skupno financiranje zmanjšalo za 10 %. Tako bi bil delež skupnih prerazporejenih sredstev dejansko višji, kot je v sedanjem programskem obdobju. EESO se strinja s splošnim pristopom, če bo skupen proračun kohezijske politike ostal na ravni za obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Poleg tega so zdaj vsa sredstva, prerazporejena v instrument za povezovanje Evrope, namenjena porabi v posameznih državah članicah. Za novo obdobje se predlaga, da se za porabo v posameznih državah članicah nameni le 70 % sredstev, preostalih 30 % pa izbranim projektom Komisije. EESO ta predlagani pristop odločno zavrača. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO pozdravlja dejstvo, da ne bo več posebnih pravil za naložbe, ki ustvarjajo prihodek. Ugotavlja tudi, da ne bo postopka za velike projekte (namesto tega bo strateške projekte spremljal odbor za spremljanje). Čeprav je to samo po sebi dobrodošel dosežek, ima EESO pomisleke, kako bo kljub temu mogoče zagotoviti veljavnost velikih projektov. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESO pozdravlja tudi možnost prilagoditve programskih ciljev in sredstev glede na spremenljive okoliščine, kar bi v primeru naravne nesreče omogočalo uporabo sredstev EU že od prvega dne naprej (10). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO se strinja, da samo z nepovratnimi sredstvi ni mogoče obravnavati precejšnjih vrzeli v naložbah. Učinkovito se lahko dopolnijo s finančnimi instrumenti, ki imajo učinek finančnega vzvoda in so bliže trgu. EESO zato pozdravlja dejstvo, da je kombiniranje nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov lažje in da nov okvir vključuje tudi posebne določbe, ki privabijo več zasebnega kapitala. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESO podpira dejstvo, da je bila poenostavljena tehnična pomoč za države članice, in poudarja, da je morajo biti deležni tudi partnerji iz člena 6. |
| --- | --- |

5.7

6.   Učinkovitost

| 6.1 | EESO obžaluje, da Komisija ni začela participativnega procesa za sprejetje krovne in celostne strategije za trajnostno Evropo do leta 2030 in pozneje. Prednostne naloge, s katerimi želi Komisija uskladiti partnerske sporazume držav članic in operativne programe, ostajajo odprto vprašanje. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESO Komisiji priporoča, naj kohezijsko politiko uskladi z agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in njene cilje trajnostnega razvoja vključi v glavno besedilo uredbe o skupnih določbah, pri čemer naj zajame vse sklade. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESO ima pomisleke glede novih pravil tematske osredotočenosti. Meni, da je osredotočenost skladov na dve prednostni nalogi preveč omejujoča, in je zaskrbljen zaradi univerzalnega pristopa, ki ga je v zvezi s tem izbrala Komisija. EESO meni, da mora biti tematski pristop dovolj prožen, da se lahko s prednostnimi nalogami financiranja obravnavajo različne razvojne potrebe na nacionalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EESO pozdravlja močnejšo povezavo z evropskim semestrom prek priporočil za posamezno državo (11). Vendar nasprotuje makroekonomskemu pogojevanju, ki kaznuje regije in državljane, ki niso krivi za makroekonomske odločitve, sprejete na nacionalni ali evropski ravni (12). EESO se strinja, da je pomembno tudi zagotoviti popolno dopolnjevanje in usklajevanje z novim in izboljšanim programom za podporo reformam. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESO ceni okrepljene sinergije med nekaterimi programi (pristop pečata odličnosti), saj lahko prispevajo k poenostavljenemu dostopu do financiranja, vendar predlog v večini primerov ni dovolj jasen (če se na primer lahko v primeru orodja za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, strukturni skladni kombinirajo z EKSRP). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Kar zadeva pravila sprostitve obveznosti, EESO obžaluje, da ta predlog sedanje pravilo N+3 spreminja v pravilo N+2, in Komisijo poziva, naj o tem znova razmisli. Želi, da se obravnavajo potrebe držav, ki so imele pri izvajanju programov težave, ter da se tem državam zagotovi večja in ne manjša prožnost. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Poleg tega je treba opozoriti, da bi lahko bila upravna zmogljivost zlasti manjših držav članic in regij v začetnih fazah obdobja 2021–2027 pod precejšnjim pritiskom. To je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da bodo države članice, ko bodo še vedno zaključevale trenutno programsko obdobje, pod pritiskom, da začnejo izvajati zadnji dve leti novega programskega obdobja (zaradi pristopa 5+2) s pravilom N+2 in zmanjšanim zneskom predfinanciranja. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Glede na to, da lahko imajo majhna in mikro podjetja ter organizacije civilne družbe na splošno težave pri koriščenju možnosti, ki jih ponujajo evropski skladi, EESO poziva k podprtju ukrepov, s katerimi bi okrepili njihov dostop do informacij, jim nudili usposabljanje in mentorstvo ter okrepili njihove zmogljivosti za posredovanje. |
| --- | --- |

6.8

7.   Načrtovanje in izvajanje

| 7.1 | EESO pozdravlja dejstvo, da obstaja manj ciljev politike in da se zdijo prožnejši od ciljev v predhodnem obdobju, vendar obžaluje, da niso povezani s širšim strateškim okvirom. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | EESO zlasti pozdravlja nov cilj politike, ki se imenuje približati Evropo njenim državljanom (cilj politike št. 5). Upa, da bodo države članice v skladu z njegovim imenom in zahtevo iz člena 17(3)(g) svoje programe na podlagi tega cilja pripravile in izvajale v tesnem sodelovanju z državljani, ekonomskimi in socialnimi partnerji ter organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EESO ima pomisleke v zvezi z dejstvom, da se bo sprva načrtovalo samo prvih pet let. Priznava prednosti tega pristopa, vendar je zaskrbljen, da bi lahko to postalo težko upravno breme za organe, ki bodo tvegali tudi neizpolnjevanje pravil glede prenehanja obveznosti. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Poenostavitev programskih dokumentov (sporazum o partnerstvu, operativni programi) je dobrodošla. EESO se zlasti strinja s poenostavitvijo sporazuma o partnerstvu in meni, da bi to moral biti strateški dokument na visoki ravni. Zato je potrebno zagotoviti, da bodo programi držav članic tudi v prihodnje skladni s prednostnimi nalogami EU in v sinergiji drug z drugim. EESO pozdravlja tudi poenostavitev delegiranih aktov. Da se organi upravljanja ne bi lotili čezmernega urejanja, EESO poziva Komisijo, naj v pripravo delegiranih aktov vključi evropske ekonomske in socialne akterje. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | EESO meni, da je bistveno, da se predlagajo enostavne rešitve, s katerimi se bodo povezale različne pobude v zvezi s kohezijsko politiko (strategije in programi) različnih teritorialnih ravni, in sicer horizontalno (npr. makroekonomske regionalne strategije z nadnacionalnimi programi) in vertikalno (med različnimi teritorialnimi ravnmi). Zato EESO pozdravlja člen 17 in Komisijo spodbuja, naj nadaljuje prizadevanja v tej smeri. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | V mestih zdaj živi že več kot polovica svetovnega prebivalstva, ta delež pa naj bi se do leta 2050 povečal na 70 % (13). EESO zato pozdravlja dejstvo, da je celostnemu in trajnostnemu razvoju mest dodeljenih več sredstev ESRR, vendar obžaluje, da se to ni razširilo na Evropski socialni sklad plus. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | EESO meni, da je utemeljitev teritorialnega razvoja na celostnih teritorialnih strategijah pravilen pristop, ki omogoča, da se na lokalni ravni opredelijo možnosti in potrebe ter da se ob sodelovanju z vsemi lokalnimi akterji uvedejo ukrepi za reševanje konkretnih opredeljenih potreb. EESO meni, da je to dober pristop upravljanja, ki bi ga bilo treba zelo spodbujati in krepiti. V zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da morajo biti, v skladu s členom 6, partnerji vključeni v pripravo in izvajanje teritorialnih strategij. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | EESO pozdravlja tudi nova druga teritorialna orodja, kot so navedena v členu 22(c), saj lahko omogočijo opredelitev in uporabo prilagojenih in lokalno funkcionalnih rešitev, vendar obžaluje, da je njihova uporaba omejena na cilj politike št. 5. Takšno orodje bi moralo biti na voljo vsem ciljem politike. Ker so pojasnila glede tega novega orodja precej nejasna, EESO Komisiji priporoča, naj jih nadalje opredeli, da bi države članice spodbudili k izkoriščanju teh možnosti v celoti. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | EESO meni, da bi morala biti za boljše upoštevanje dejanskih razmer in zagotovitev, da so v ukrepih nove evropske pobude za mesta zastopani lokalni interesi, v mehanizmu upravljanja zastopana civilna družba, ki bi morala biti vanj trdno vključena. EESO močno podpira ustanovitev takšnega mehanizma upravljanja na evropski ravni v sodelovanju z ustreznimi akterji civilne družbe. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | EESO je trdno prepričan, da državljani ter gospodarski in socialni akterji sredstva iz kohezijske politike najbolj prepoznajo. Podprti ukrepi predstavljajo eno od najboljših vrst zaščite proti evroskepticizmu in gibanjem, ki nasprotujejo Evropi. Zato je treba nuditi neposredne in enostavno dostopne informacije, ki bodo ciljno naravnane glede na poklicne dejavnosti ljudi, kot na primer smernice za dobre prakse. EESO poziva Komisijo, naj v sodelovanju z vsemi zadevnimi partnerji razvije strateški načrt komuniciranja. |
| --- | --- |

7.10

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Člen 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

1

(2)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/position_papers/ecofin/2017-06-09_eu_cohesion_policy.pdf.

2

(3)  SEC(2018) 268.

3

(4)  UL C 161, 6.6.2013, str. 52.

4

(5)  UL C 209, 30.6.2017, str. 9.

5

(6)  UL C 44, 15.2.2013, str. 23.

6

(7)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/newsroom/pdf/simplification_proposals.pdf.

7

(8)  UL C 75, 10.3.2017, str. 63.

8

(9)  UL C 81, 2.3.2018, str. 1.

9

(10)  UL C 173, 31.5.2017, str. 38.

10

(11)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/qe-02-17-362-en-n.pdf in https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/qe-01-14-110-en-c.pdf.

11

(12)  UL C 191, 29.6.2012, str. 30.

12

(13)  http://www.un.org/en/development/desa/news/population/world-urbanization-prospects-2014.html.

13

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/90 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/90

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu

(COM(2018) 372 final – 2018/0197 (COD))

(2019/C 62/14)

| Poročevalec: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Ester VITALE |

Poročevalec:

Ioannis VARDAKASTANIS

Soporočevalka:

Ester VITALE

| Zaprosilo | Evropski parlament, 11. 6. 2018
  Evropski svet, 19. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 177, 178, 304 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 138/0/1 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 11. 6. 2018

Evropski svet, 19. 6. 2018

Pravna podlaga

členi 177, 178, 304 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

138/0/1

Mnenje se nanaša na predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu za obdobje 2021–2027 (1), ki ga je Evropska komisija predstavila 29. maja 2018. Vsebuje tudi nekaj kratkih pripomb glede nekaterih določb predlagane uredbe o skupnih določbah (2), ki se nanašajo neposredno na pomembne vidike strukture, vsebine, oblikovanja in nadaljnjega izvajanja obeh skladov.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO potrjuje svojo trdno predanost in zaupanje v kohezijsko politiko, ki je zanj pomembno sredstvo za približevanje EU državljanom in za odpravo razlik med regijami EU in neenakosti med državljani. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Čeprav sicer razume razloge Komisije, se nikakor ne strinja z zmanjšanjem sredstev za kohezijsko politiko na splošno, zlasti z zmanjšanjem 12 % za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in za 46 % za Kohezijski sklad. Zato Evropsko komisijo, Evropski parlament in Svet poziva, naj povečajo predlog proračuna, tako da sredstva v stalnih cenah ostanejo vsaj na enaki ravni kot v sedanjem finančnem okviru. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da bo zmanjšanje deleža evropskega sofinanciranja oviralo izvajanje projektov, zlasti v državah članicah s proračunskimi težavami in seveda v državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komisijo poziva k večji prilagodljivosti meril za sofinanciranje, tako da se upoštevajo gospodarske in finančne razmere vsake države članice ter da se uporabi pravilo, ki ga je priporočil v več svojih zadnjih mnenjih: pri izpolnjevanju ciljev glede primanjkljaja iz Pakta za stabilnost in rast se ne bi smeli upoštevati izdatki za naložbe. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da predlog Komisije za ponovno uvedbo pravila N+2 ne temelji na empiričnih dokazih ali rezultatih analize izvajanja pravila N+3, zato se z njim ne strinja, Komisijo pa poziva, naj v novem programskem obdobju obdrži pravilo N+3. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO odobrava predlog Komisije za poenostavitev uporabe skladov z vidika strukture, upravljanja in vodenja, saj bo tako dostop do njiju lažji in učinkovitejši. Pri taki poenostavitvi pa se ne smejo pozabiti načela in vrednote, ki so sestavni del pravnega reda EU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Veseli ga, da se s predlogom Komisije izboljšuje upravljanje na več ravneh s poudarkom na deljenem upravljanju, s čimer se krepi sodelovanje organizacij civilne družbe in drugih zainteresiranih strani v postopku načrtovanja, izvajanja, ocenjevanja in spremljanja uporabe skladov. Pri tem je treba na vseh ravneh popolnoma spoštovati Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo ter ga okrepiti s trdnimi jamstvi in ukrepi, da se zagotovi njegovo izvajanje v celoti. Skladnost z njim bi morala biti nujen pogoj. S tem se bo okrepila pomembna vloga zainteresiranih strani in organizacij civilne družbe kot posrednikov, projekti pa se bodo približali končnim upravičencem. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja, da organizacije civilne družbe na ravni EU niso sistematično vključene v spremljanje izvajanja kohezijske politike, zato Komisiji toplo priporoča, naj ustanovi evropski forum civilne družbe za kohezijo, pri katerem bodo sodelovali socialni partnerji, organizacije civilne družbe in druge zainteresirane strani in ki se bo vsako leto posvetoval s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe o stanju izvajanja kohezijske politike skozi celotno programsko obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO priporoča, naj Komisija cilje trajnostnega razvoja učinkovito vključi v kohezijsko politiko prek uredb o skupnih določbah ter ESRR in Kohezijskem skladu, pri čemer naj poskrbi za njihovo horizontalno vključenost v vsa prednostna področja skladov, ne le v podnebne ukrepe. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO predlaga, naj se redko poseljenim in odročnim območjem, majhnim otokom in gorskim regijam v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije zagotovi podpora z enakimi zahtevami o tematski osredotočenosti, istimi področji podpore in koristmi ter odstopanji kot najbolj oddaljenim regijam. Naložbene strategije bi morale biti usmerjene v cilje makroregij ter teritorialnega in čezmejnega sodelovanja, zlasti za obravnavo večplastnih pojavov, kot so migracije. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO priporoča, naj se v novem programskem obdobju poveča proračun za evropsko teritorialno sodelovanje (Interreg), da bi to lahko učinkovito izpolnjevalo svoje poslanstvo in cilje. Predlaga tudi, naj se ESRR zagotovi dovolj podpore za izvajanje čezmejnega mehanizma. Poleg tega meni, da bi morale biti naložbene strategije usmerjene v cilje makroregij in regij morskih bazenov. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Komisijo poziva, naj poleg bruto nacionalnega dohodka na prebivalca upošteva tudi druge socialne kazalnike, da bi države članice razvrstili v skladu z zahtevami o tematski osredotočenosti, ki veljajo zanje. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO podpira načelo tematske osredotočenosti, vendar poziva Komisijo, naj bolj uravnoteženo porazdeli zahteve o tematski osredotočenosti pri naložbah med cilji politike, saj se dodelitev za cilje politike 3 do 5 zdi nezadostna za obravnavo družbenoekonomskih potreb in za oblikovanje Evrope, ki bo bliže državljanom. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO obžaluje, da noben predlog uredbe, ki ga je pripravila Komisija, ne predvideva horizontalne vključenosti enakosti, nediskriminacije in dostopnosti za invalide. Zato toplo priporoča, naj se člen 7 sedanje uredbe o skupnih določbah za obdobje 2014–2020 doda v predlog nove uredbe o skupnih določbah ter naj se to načelo neposredno vključi v normativni del predloga uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu. Poleg tega izrecno priporoča, da se v člen 67 predlagane uredbe o skupnih določbah, ki se nanaša na izbiro operacij, vključi dostopnost za invalide. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO poudarja, da bi morala biti Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov v celoti vključena v normativni del predloga uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu ter uredbe o skupnih določbah. V celoti bi morala biti vključena zlasti v pravno podlago uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu, dostopnost za invalide pa bi morala postati obvezno merilo upravičenosti. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo gradnja ali obnova objektov za ločeno institucionalno oskrbo izključena iz področja podpore iz ESRR in Kohezijskega sklada, namesto nje pa naj se podpira socialno vključevanje s prehodom iz institucionalne oskrbe v oskrbo v skupnosti. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO veseli izboljšanje usklajevanja različnih skladov pa tudi povezava med njimi ter evropskim semestrom in programi za podporo reformam. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Po njegovem mnenju vključitev makroekonomske pogojenosti, o kateri se odloča na nacionalni in evropski ravni, ustvarja precejšnje ovire za regije, občine, druge deležnike in državljane pri uporabi sredstev, zato jih v celoti zavrača in Komisijo poziva, naj znova preuči merila za vključitev. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESO meni, da mora biti izvajanje evropskega stebra socialnih pravic prednostna naloga tudi v kohezijski politiki, ne le v Evropskem socialnem skladu plus (ESS+), zato toplo priporoča, naj se najmanj 10 % sredstev dodeli cilju politike 4 ESRR, tj. za vzpostavitev regionalne pobude za socialno trajnost in dostopnost. |
| --- | --- |

1.19

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO je tako kot že vrsto let prepričan, da je kohezijska politika eden od osnovnih stebrov evropskega povezovanja, zato meni, da je v časih negotovosti in vzpona populizma, nacionalizma in evroskepticizma to, kar povezuje državljane v evropskem projektu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tako poudarja, da bi se lahko kohezijska politika in njeni instrumenti financiranja uporabili za to, da se državljanom predstavi drugačna, pozitivna podoba EU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO opozarja, da predlog Komisije politično ni dovolj ambiciozen in da se to pomanjkanje ambicij kaže v predlogu večletnega finančnega okvira 2021–2027, saj ta predvideva 12-odstotno zmanjšanje sedanjega proračuna ESRR in 46-odstotno zmanjšanje sedanjega proračuna Kohezijskega sklada v stalnih cenah. Komisija je zmanjšanji predlagala, čeprav je v obrazložitvenem memorandumu navedla, da se zaveda, da ESRR in Kohezijski sklad v številnih državah prispevata 50 % javnih naložb. Zmanjšanje sredstev bo torej negativno vplivalo na države, ki poskušajo med okrevanjem po krizi stabilizirati svoje gospodarstvo in katerih državljani se soočajo z varčevalnimi ukrepi. V številnih državah sta stopnji revščine in neenakosti še vedno visoki, ponekod pa se še povečujeta, pri čemer se med državami, med regijami in znotraj posameznih regij ter med različnimi skupinami prebivalcev in znotraj njih pojavljajo občutne razlike, zlasti pri socialnih kazalnikih v zvezi z ženskami, Romi, invalidi, starejšimi itd. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ker sta ESRR in Kohezijski sklad izredno pomembna za gospodarski in družbeni razvoj ter kohezijo evropskih regij, EESO poziva, naj se v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 v stalnih cenah ohrani financiranje kohezijskih ukrepov vsaj v enakem obsegu kot v sedanjem finančnem okviru (3). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Predlog Komisije za znižanje stopnje sofinanciranja za tri kategorije (4) regij onemogoča enakopraven dostop do sredstev in njihovo uporabo, zlasti za tiste države članice, ki imajo večje težave pri porabi, in tiste, ki jih je kriza najbolj prizadela. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO podpira prizadevanja za poenostavitev kohezijske politike in odobrava zmanjšanje števila ciljev z enajstih na pet, saj bo sredstva na ta način lažje usmeriti v prednostne naloge, in sicer konkurenčnost podjetij in pravice državljanov. Zaradi manjšega števila pravil, ki so jasnejša in krajša, pa uredbi ne smeta biti manj učinkoviti pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev. Zaradi večje poenostavitve v predlogu uredbe zlasti ne smejo biti zapostavljena krovna načela, ki so sestavni del evropskega pravnega reda. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Poenostavitev z združevanjem skladov in lažjim dostopom do njih za upravičence, zlasti z večjim poudarkom na upravljanju v državah članicah, in pogostejšo uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov je nadvse potreben korak za povečanje učinkovitosti naložb. Z razširitvijo načela enotne revizije in večjim zanašanjem na nacionalne, regionalne in lokalne organe bodo učinkovitejši tudi odhodki za tehnično pomoč. EESO prav tako odobrava krepitev e-kohezije in izmenjave podatkov, saj se bosta s tem povečali preglednost in učinkovitost ESRR in Kohezijskega sklada. Veseli ga predlog Komisije za okrepitev medregionalnega sodelovanja prek strategije pametne specializacije (S3). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Meni namreč, da je evropsko teritorialno sodelovanje pomemben način podpiranja posameznih čezmejnih regij, ki se na splošno soočajo s težavami z infrastrukturo, izvajanjem javnih storitev, komunikacijami in prometom, med drugim zaradi geografskih ali zgodovinskih značilnosti. Interreg bi moral biti instrument za praktično spodbujanje gospodarske in socialne konvergence teh regij, podregij in območij, zato EESO predlaga, naj se mu nameni večji proračun. Poleg tega odločno priporoča, naj se zagotovi financiranje ESRR za podpiranje učinkovitega delovanja in izvajanja čezmejnega mehanizma. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Enakost, nediskriminacija in dostopnost so sicer navedene v preambuli, vendar je EESO trdno prepričan, da bi morale biti v celoti vključene v normativni del uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu kot obvezna merila za upravičenost do financiranja ter da mora biti dostopnost za invalide vključena v člen 67 predlagane uredbe o skupnih določbah, ki se nanaša na izbiro operacij (5). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Za razvrščanje regij se še vedno uporablja berlinski postopek, pri katerem se zahteve o tematski osredotočenosti posamezne regije določijo izključno glede na njen bruto nacionalni dohodek in število prebivalcev (6). Komisija se je kljub temu odločila, da bo postopku dodeljevanja dodala nove kazalnike, kot so brezposelnost, neto migracije in emisije toplogrednih plinov. Tudi če se bo s to rešitvijo izboljšala ustreznost razporeditve financiranja glede na potrebe regij, bodo zahteve o tematski osredotočenosti še vedno določene s postopkom razvrščanja, ki teh neenakosti ne upošteva. |
| --- | --- |

2.10

| 2.10.1 | Številnim regijam držav članic v skupini 1 bodo zato morda glede na neenakosti, s katerimi se soočajo, ustrezno dodeljena sredstva, ki presegajo bruto nacionalni dohodek, vendar se bodo morale nato soočiti z zahtevami o tematski osredotočenosti, kar bi lahko omejilo njihove zmogljivosti za odpravo neenakosti. V pojasnilu o izboru berlinskega postopka, ki je v oceni učinka navedeno kot odgovor na zahtevo Odbora za regulativni nadzor (7), ni pojasnjeno, zakaj drugi ustrezni kazalniki niso bili upoštevani. EESO zato poziva Komisijo, naj ponovno razmisli o uporabi tega pristopa. |
| --- | --- |

2.10.1

| 2.11 | Redko poseljena območja v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije in odročna območja, kot so majhni otoki, imajo specifične probleme na področju komunikacij – vključno z dostopom do interneta – in prometa. Poleg tega pogosto nimajo socialne infrastrukture (zdravstvo, izobraževanje itd.). Zaradi razpršene poseljenosti in pomanjkanja zaposlitvenih priložnosti, zaradi katerih se njihovo prebivalstvo zaskrbljujoče hitro stara, se stroški izvajanja javnih storitev postopoma zvišujejo, zato je težje razvijati programe zaposlovanja in pritegniti podjetja. |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | V predlogu je zanje predviden del proračuna združen s sredstvi za najbolj oddaljene regije, vendar te glede na razvrstitev regij spadajo v skupino 3, pri čemer razen bruto nacionalnega dohodka na prebivalca ni upoštevana nobena posebna značilnost redko poseljenih območij. EESO se zdi primeren poseben pristop z zadostnim financiranjem in ustreznimi zahtevami glede tematske osredotočenosti, da bi obravnavali težave, s katerimi se soočajo redko poseljena in odročna območja. Ta bi zato morala imeti korist od področij podpore in odstopanj tematskih osredotočenosti, ki veljajo za najbolj oddaljene regije. |
| --- | --- |

2.11.1

| 2.12 | Veseli ga izboljšano usklajevanje sedmih skladov z deljenim upravljanjem, ki je bilo doseženo predvsem s predlogom uredbe o skupnih določbah in s čimer se je uresničila pomembna prošnja zainteresiranih strani. Kombiniranje s predlaganim programom za podporo reformam (8) je zlasti pomembno za ESRR in Kohezijski sklad, saj bo zaradi tega izvajanje programov lažje povezati s priporočili v okviru evropskega semestra, kadar so ta socialno vzdržna, zato bodo naložbe učinkovitejše. To kombiniranje bo predmet pogajanj med nacionalnimi in evropskimi organi, z dejavnim sodelovanjem socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EESO se zaveda, da je različne vrste skladov in instrumentov pomembno kombinirati s sredstvi kohezijske politike, zlasti finančnimi instrumenti, da bi učinkoviteje zajeli cilje. Poleg tega vključitev zasebnega kapitala zagotavlja in povečuje dodano vrednost naložb in širšo porazdelitev koristi. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Veseli ga predlog Komisije za večjo prožnost pri prilagajanju skladov in programov nepredvidenim okoliščinam. Predlagana povezava med priporočili za posamezne države ter programskim obdobjem in vmesnim pregledom je pomembna za učinkovitost skladov, vendar je treba paziti, da spremembe ne postanejo prepogoste, saj lahko izkrivijo naravo načrtovanja. Poleg tega bo predlog, naj se sredstva razporedijo šele v zadnjih dveh letih, verjetno otežil njihovo porabo, saj bo premalo časa. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | EESO se zaveda, da je v predlogu večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 Komisija predlagala dodelitev večjega deleža sredstev za podnebne cilje kot v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, in sicer 30 % sredstev ESRR in 37 % sredstev Kohezijskega sklada. Ker gre za izredno pomembne cilje in ker je mogoče k njihovi uresničitvi precej prispevati z obema skladoma, bi bilo treba po mnenju EESO premisliti o nadaljnjem povečanju sredstev. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Komisija pri utemeljitvi predlaganih odhodkov za podnebne cilje upošteva cilje trajnostnega razvoja. EESO meni, da bi morala razmisliti o širši uskladitvi predloga uredbe in njenih petih prednostnih nalog za načrtovanje in izvrševanje skladov s cilji trajnostnega razvoja, ob tem pa poskrbeti, da bodo v uredbo vključeni tudi družbeni in gospodarski vidiki teh ciljev. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Komisija je predložila model upravljanja na več ravneh, pri katerem je poudarek na deljenem upravljanju programov s sodelovanjem Komisije in držav članic, ki s tem dobijo večjo neposredno odgovornost. Jasnejša je tudi delitev odgovornosti, prispevek lokalnih in regionalnih oblasti ter socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe (9) pa je večji. Toda uvesti je treba trdna jamstva in posebne ukrepe, s katerimi se bo okrepila pomembna vloga socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe kot posrednikov pri bolj učinkoviti zasnovi projektov in njihovem približevanju končnim upravičencem. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | EESO poudarja, da so pri spremljanju kohezijske politike na ravni EU potrebni večja udeležba in vključenost organizacij civilne družbe in drugih zainteresiranih strani ter več partnerstev z njimi. Pri tem ugotavlja, da bi lahko ta primanjkljaj na ravni EU sam obravnaval izredno proaktivno, vključujoče in učinkovito, zato predlaga, naj se ustanovi evropski forum civilne družbe za kohezijo, ki bo spremljal kohezijsko politiko, EESO pa mu bo v celoti omogočil delovanje. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Veseli ga dejstvo, da se je Komisija odločila spremeniti tradicionalni pristop k tehnični pomoči in odpraviti prednostni cilj, ki se je uporabljal za usmerjanje te podpore. Namesto njega je predlagala splošno pavšalno stopnjo v višini 2,5 % vsakega programa, kar skupaj znaša do 100 % naložbe za stroške tehnične pomoči. Poleg 2,5-odstotne stopnje se lahko po potrebi sofinancirajo tudi druge naložbe v okviru tehnične pomoči. EESO podpira ta poenostavljeni pristop. Komisija se je poleg tega, da je dala prednost načelu sorazmernosti ter izboljšala prožnost in partnersko strukturo, odločila, da ne bo omejila sredstev, namenjenih institucionalni zmogljivosti partnerjev, vključno z organi, ki zastopajo civilno družbo. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | EESO se ne strinja s predlogom za spremembo pravila N+3 v pravilo N+2 in poziva Komisijo, naj o tem znova premisli. Pri pristopu k prožnosti v tem okviru bi bilo treba bolj upoštevati potrebe držav, regij, podregij, lokalnih skupnosti in zainteresiranih strani, ki so imele največje težave pri izvajanju programov, postopek izvajanja pa bi bilo treba prilagoditi zmogljivostim različnih držav članic in razmeram, ki prevladujejo v njih. Za ponovno uvedbo pravila N+2 je potrebna tudi večja učinkovitost pri načrtovanju in izvajanju, saj je za potrjevanje plačil na voljo eno leto manj. |
| --- | --- |

2.20

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da bi morali specifični cilji za ESRR in Kohezijski sklad (člen 2) vključevati področja, kot so socialna ekonomija in dostopnost infrastrukture ter storitve za vse državljane EU, in da bi bilo treba izrecno omeniti redko poseljena območja in otoke v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO meni, da bi bilo treba prilogi I in II ustrezno popraviti, da bi prejšnja področja prenesli v skupne kazalnike izložkov in rezultatov ter kazalnike uspešnosti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO priznava, da imata cilja politike 1 in 2 veliko dodano vrednost, vendar poudarja, da bi z dodelitvijo zelo velikih deležev tema področjema v vseh treh regionalnih skupinah ogrozili učinkovitost ESRR in Kohezijskega sklada pri doseganju ciljev politike 3, 4 in 5. Glede na to poziva Komisijo, naj ponovno preuči zahteve o tematski osredotočenosti (člen 3(4)), da bi uravnotežili prizadevanja za ustrezno reševanje socialnih neenakosti, vključno z revščino in diskriminacijo, kar je potrebno za vključujočo rast. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poudarja, da je razvoj mest tesno povezan s posodabljanjem lokalne infrastrukture in storitev ter inovacijami v zvezi z njimi, zato ga veseli vključitev evropske pobude za mesta v ESRR v povezavi z evropsko agendo za mesta. Vendar pa toplo priporoča, naj Komisija poveča finančno podporo za to pobudo in da naj ta hkrati postane horizontalna in na primer zajame tri stebre ciljev trajnostnega razvoja Agende 2030 za razvoj pametnih in dostopnih mest. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO odobrava vključitev horizontalnega pogoja 4, ki zahteva nacionalne okvire za izvajanje Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, vendar meni naslednje: |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Primerno je, da se ta konvencija vključi v pravno podlago predloga uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu, saj je Unija njena pogodbenica in jo je zato zavezana izvajati. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Dostopnost za invalide, vključno z dostopnostjo blaga, storitev in infrastrukture, bi morala biti vključena v področje uporabe predloga uredbe in določena za obvezno merilo za financiranje projektov v vsakem od zajetih sektorjev. EESO zato odločno priporoča, naj se točka 5 uvoda predloga uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu, ki določa, da bi morale „[d]ržave članice [...] spoštovati tudi obveznosti iz Konvencije ZN o pravicah invalidov in zagotoviti dostopnost v skladu s členom 9 ter v skladu s pravom Unije, ki harmonizira zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev“, doda v normativni del uredbe. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | V evropskem pravnem redu se je razvil krovni pristop k spodbujanju enakosti, nediskriminacije in dostopnosti za invalide pri načrtovanju in izvrševanju skladov, kot je določeno v členu 7 sedanje uredbe o splošnih določbah (10) in členu 16 uredbe o splošnih določbah za obdobje 2007–2013. EESO zato odločno priporoča, naj se člen 7 uredbe o splošnih določbah za obdobje 2014–2020 vključi tudi v predlog nove uredbe o splošnih določbah. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.6 | EESO z razočaranjem ugotavlja, da obveznost spodbujanja prehoda iz institucionalne oskrbe v oskrbo v skupnosti v okviru ESRR, ki je bila uvedena z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020, v predlogu uredbe ni ohranjena. V členu 2(d) predloga uredbe o ESRR je kot prednostna naloga navedeno izboljšanje socialno-ekonomske vključenosti „prek celostnih ukrepov, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami“. Določba je sicer pomembna, vendar ni zanesljivo, da bo ta specifični cilj v zadostni meri zagotovil, da bodo ljudje, zlasti najbolj prikrajšani, z naložbami, usmerjenimi v deinstitucionalizacijo, vključeni v skupnost. Ker so naložbe ESRR ključne za socialno vključevanje, EESO predlaga, naj se zagotovi, da bo sklad vlagal le v storitve, ki podpirajo tako vključevanje, in da bo uporaba skladov za gradnjo ali obnovo objektov za ločeno institucionalno oskrbo izključena iz področja uporabe ESRR in Kohezijskega sklada. Zelo pomembno je, da se v predlogu uredbe o ESRR ohranita in okrepita tako pozitivna spodbuda kot tudi negativna obveznost. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Čeprav je predlagano, naj se tretjina sredstev ESS+ porabi za podporo izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, je EESO trdno prepričan, da bi bilo treba dati prednost financiranju iz proračuna ESRR za učinkovito podporo izvajanju cilja politike 4, zato toplo priporoča, naj se cilju politike 4 ESRR za vzpostavitev regionalne pobude za socialno trajnost dodeli najmanj 10 % sredstev, da se sistematično in dosledno spodbudita socialno vključevanje in dostopnost. |
| --- | --- |

3.7

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 372 final – 2018/0197 (COD), COM(2018) 372 final – PRILOGA I, COM(2018) 372 final – PRILOGA II.

1

(2)  COM(2018) 375 final.

2

(3)  Glej mnenje EESO o večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020 (UL C 440, 6.12.2018, str. 106).

3

(4)  Glej mnenje EESO o večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020 (UL C 440, 6.12.2018, str. 106).

4

(5)  Člen 7 uredbe o skupnih določbah za obdobje 2014–2020 je bil črtan, saj se je Komisija odločila, da bo zahtevo za države članice glede izbire projektov vključila v člen 67 predloga uredbe o skupnih določbah za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027. Vendar v členu 67 dostopnost ni niti omenjena.

5

(6)  V zvezi z novim predlogom tematske osredotočenosti ESRR so države članice glede na bruto nacionalni dohodek razvrščene v tri skupine. V skupini 1 so tiste, katerih delež bruto nacionalnega dohodka je enak 100 % povprečja EU ali več, v skupini 2 so tiste, katerih delež bruto nacionalnega dohodka je enak 75 % povprečja EU ali več in pod 100 % povprečja EU, v skupini 3 pa tiste, katerih delež bruto nacionalnega dohodka je pod 75 % povprečja EU, ter programi v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ za najbolj oddaljene regije. V zahtevah o tematski osredotočenosti za različne skupine regij je predlagano, naj države članice skupine 1 dodelijo vsaj 85 % svojih sredstev za cilja politike 1 in 2 ter vsaj 60 % za cilj politike 1, države članice skupine 2 naj vsaj 45 % proračuna namenijo za prednostne naloge cilja politike 1 in vsaj 30 % za cilj politike 2, države članice skupine 3 pa naj dodelijo vsaj 35 % sredstev za cilj politike 1 ter vsaj 30 % za cilj politike 2.

6

(7)  SEC(2018) 268.

7

(8)  COM(2018) 391 – 2018/0213 (COD).

8

(9)  To vključuje okoljske partnerje in organe, odgovorne za spodbujanje socialnega vključevanja, temeljnih pravic, pravic invalidov, enakosti spolov in nediskriminacije, kot je določeno v členu 6 predloga uredbe o skupnih določbah.

9

(10)  Uredba (EU) št. 1301/2013.

10

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/97 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/97

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razkrivanju informacij v zvezi s trajnostnimi naložbami in tveganji glede trajnosti ter o spremembi Direktive (EU) 2016/2341

(COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD))

(2019/C 62/15)

| Poročevalec: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |

Poročevalec:

Carlos TRIAS PINTÓ

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 6. 7. 2018
  Evropski parlament, 5. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 174/7/4 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 6. 7. 2018

Evropski parlament, 5. 7. 2018

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

174/7/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Udeleženci na finančnem trgu prispevajo k prehodu evropskega gospodarstva na okolju prijaznejši, odpornejši in krožni sistem z vključevanjem dejavnikov ESG v (1):






  — | dejavnosti svetovanja končnim vlagateljem tako, da jih sprašujejo o njihovih željah glede trajnosti, |
| --- | --- | --- |

1.1

—

dejavnosti svetovanja končnim vlagateljem tako, da jih sprašujejo o njihovih željah glede trajnosti,

| — | sestavo in izbiro portfelja finančnih sredstev, |
| --- | --- |

—

sestavo in izbiro portfelja finančnih sredstev,

| — | transparentno objavo in verodostojno utemeljevanje sprejemanja odločitev, |
| --- | --- |

—

transparentno objavo in verodostojno utemeljevanje sprejemanja odločitev,

| — | predhodne predpogodbene informacije o vključevanju tveganj in pričakovanem učinku, |
| --- | --- |

—

predhodne predpogodbene informacije o vključevanju tveganj in pričakovanem učinku,

| — | periodična poročila z navedbo skupnega učinka finančnega proizvoda na trajnost na podlagi ustreznih kazalnikov trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

—

periodična poročila z navedbo skupnega učinka finančnega proizvoda na trajnost na podlagi ustreznih kazalnikov trajnostnega razvoja.

| 1.2 | Cilji trajnostnega razvoja (SDG) (2) in Pariški sporazum o podnebnih spremembah so osrednji stebri skupne trajnosti, Akcijski načrt Evropske komisije za financiranje trajnostne rasti (3) pa bo okrepil to novo strukturo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Za začetek je treba na podlagi trdnih znanstvenih dokazov postopoma opredeliti, katere dejavnosti so trajnostne, pri tem pa ves čas trajanja projekta uporabljati metodologijo analize stroškov in koristi, ki ocenjuje okoljske, socialne in gospodarske zunanje učinke. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Upoštevanje okoljskega dejavnika (dejavniki ESG) zahteva upoštevanje na mednarodni ravni dogovorjenih (4) ukrepov socialne zaščite (5) in evropskega stebra socialnih pravic (6). Po mnenju EESO morajo zaščitni ukrepi segati do upravljavskega dejavnika, pri čemer je treba upoštevati tudi dobro davčno upravljanje (družb in institucij). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO pozdravlja pripravo akcijskega načrta. To mnenje se osredotoča na ukrepe, povezane s preusmeritvijo tokov kapitala k trajnostnim naložbam, zato v polni meri zadeva fiduciarne obveznosti udeležencev na kapitalskih trgih, katerih najšibkejši člen, tj. končni vlagatelj, bo svoje želje glede trajnosti lahko uskladil s svojimi informiranimi odločitvami o naložbah. Z novo predlagano uredbo in revizijo direktive bo izvajanje tega akcijskega načrta trdno, skladno in učinkovito. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Številni opozarjajo na zagon, s katerim bi iz slabega potegnili nekaj dobrega: „Evropo vrednot“ bi okrepili tako, da bi izkoristili potencial trajnosti. V tem smislu EESO odločno stavi na pripravo trajnostnih vseevropskih finančnih produktov, saj je prepričan, da bi to pripomoglo k boljši in uspešnejši Evropi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja predlog Komisije, da se vzpostavi platforma za trajnostno financiranje, ki bi jo sestavljali strokovnjaki iz javnega in zasebnega sektorja. Del te platforme bi moral biti tudi EESO. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja, da je treba zagotoviti sodelovanje civilne družbe in socialnih partnerjev v celotnem procesu. |
| --- | --- |

1.8

2.   Ozadje

2.1   Splošni okvir: akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti

| 2.1.1 | Vmesni pregled unije kapitalskih trgov se je na dolgi poti do dokončanja finančne unije osredotočal na mobilizacijo evropskih prihrankov s spodbujanjem zasebnih trajnostnih naložb. V akcijskem načrtu za financiranje trajnostne rasti, ki ga je Komisija predstavila 8. marca 2018, je določen pameten in natančen načrt za izpolnitev te zaveze. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je pozdravil to pobudo, saj njenih deset ukrepov sestavlja sklop usklajenih in močno povezanih aktov, ki jih je treba sprejeti pred koncem leta 2019. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Predlog spremembe regulativnega okvira, ki je predmet tega mnenja, je neposredno povezan s fiduciarno funkcijo udeležencev na finančnem trgu. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Nanaša se predvsem na ukrep 7 iz akcijskega načrta, kjer imata vključevanje trajnosti v naložbene portfelje in njeno pravilno razkrivanje za posledico ukrep 4 o svetovanju končnemu vlagatelju. Delno zadeva tudi ukrep 9, saj je objavljanje kakovostnih in usklajenih nefinančnih informacij družb nujen pogoj. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Vzporedno EESO v okviru tega prvega celovitega kroga ukrepov iz akcijskega načrta sprejema mnenje o taksonomiji (ukrep 1) in referenčnih vrednostih za trajnost (ukrep 5) (7). |
| --- | --- |

2.1.5

2.2   Dolžnosti institucionalnih vlagateljev in upraviteljev premoženja v zvezi s trajnostjo

| 2.2.1 | Za ustrezno prilagoditev direktive o trgih finančnih instrumentov (MIFID II) in direktive o distribuciji zavarovalnih produktov (IDD) je predlagana uredba o upoštevanju trajnostnih vidikov v postopku sprejemanja odločitev ter razkrivanju informacij v zvezi s trajnostnimi naložbami in tveganji glede trajnosti, skupaj s spremembo Direktive (EU) 2016/2341 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje ter delegiranimi akti Evropske komisije ob podpori nadzornih organov. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Zagotoviti je treba, da upravitelji premoženja, institucionalni vlagatelji, distributerji zavarovanj in naložbeni svetovalci v svoje naložbene odločitve (ukrep 7) in svetovalne postopke (ukrep 4) vključijo okoljske, socialne in upravljavske dejavnike kot del svoje obveznosti, da ravnajo v najboljšem interesu vlagateljev ali upravičencev. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Upravitelji premoženja in institucionalni vlagatelji bi morali razkriti, kako so njihove naložbe skladne s temi trajnostnimi cilji, in z ad hoc kazalniki učinka redno poročati o nefinančni uspešnosti naložb. To pomeni več transparentnosti za končne vlagatelje, ki bodo lahko sprejeli ustrezno informirane odločitve na podlagi primerljivih produktov, ki ne vključujejo lažnega varovanja okolja (angl. greenwashing) in/ali lažne socialne komponente (angl. socialwashing). |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Predlagana zakonodaja se bo uporabljala za upravitelje premoženja (8), institucionalne vlagatelje (tj. zavarovalnice, za katere velja direktiva Solventnost II, in poklicne pokojninske sklade, za katere velja direktiva IORP II), distributerje zavarovanj, za katere velja direktiva o distribuciji zavarovanj (IDD), naložbene svetovalce in upravljavce individualnih portfeljev, za katere velja direktiva MiFID II. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Predlagana pravila zajemajo vse ponujene finančne produkte in storitve (upravljanje portfeljev in svetovanje v zvezi z njimi), ki jih zagotavljajo navedeni subjekti, ne glede na to, ali si prizadevajo izpolniti cilje vlaganja v trajnost ali ne. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Indeks nizkoogljičnosti EU ali indeks pozitivnega ogljičnega učinka bi bil določen kot referenčna vrednost samo za tiste produkte/storitve, katerih cilj so nizke emisije ogljika, uporabljali pa bi se tudi drugi indeksi za produkte/storitve z okoljskimi in/ali socialnimi cilji. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Na ta način bi vlagatelji pri ocenjevanju dolgoročne uspešnosti svojih naložb upoštevali kritje tveganj glede trajnosti in izpolnili tako imenovane fiduciarne obveznosti v najboljšem interesu svojih končnih vlagateljev/upravičencev. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | Finančni sektor bo prav tako opravljal nepogrešljivo nalogo pri prilagajanju tveganj na področju podnebnih sprememb ter okoljskih, socialnih in upravljavskih izzivov tako, da bo z izborom primernih dejavnosti, projektov in podjetij tokove zasebnega kapitala postopoma usmerjal v trajnostne naložbe. |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | EU bo na drugi strani okrepila javne sklade, da bi pritegnila več zasebnih naložb. Zlasti pri Evropskem skladu za strateške naložbe (EFSI 2.0), ki je razširjen in okrepljen ter velja od 31. decembra 2017, se predlaga 40-odstotni cilj pametnih naložb z vidika podnebja, ki se bo še zvišal v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

2.2.9

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Uravnotežen pristop k tveganjem, povezanim z dejavniki ESG, in ustrezna prilagoditev udeležencev finančnega sistema bosta na prehodu k trajnejšemu in bolj vključujočemu gospodarstvu prispevala k sistemski finančni stabilnosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO se je v okviru akcijskega načrta Evropske komisije na splošno opredelil (9) do fiduciarnih obveznosti institucionalnih vlagateljev in upravljavcev premoženja na področju trajnosti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Natančneje, EESO se zavzema za vključitev finančnih produktov, povezanih s pokojninami, v novo taksonomijo in referenčne vrednosti, ki jih je mogoče povezati z dolgoročnimi naložbami sklada EFSI 2.0 in prihodnjega sklada InvestEU, predvidenega v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tako bi lahko prihodnji vseevropski osebni pokojninski produkti (PEPP) postali vodilni trajnostni produkt glede na velik pomen zagotavljanja dolgoročnega toka finančnih sredstev, ki omogoča sočasno obravnavo različnih izzivov v evropski družbi, skratka, ljudem zagotavlja blaginjo v prihodnosti, obenem pa financira trdno trajnostno infrastrukturo. EESO meni, da bi morala biti to standardna naložbena možnost, ki bi varčevalcem v PEPP omogočala, da se jim vloženi kapital povrne tudi z dopolnilno institucionalno podporo Evropske unije (10). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Poleg spodbujanja uporabe domačih prihrankov je treba v Evropo pritegniti več naložb. Poleg spodbud, ki jih prinašajo trajnostne naložbe, tudi številne študije opozarjajo na to, da vlagatelji iščejo dostop do večjih kapitalskih trgov, na katerih so naložbe običajno donosnejše. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Pri povezovanju kapitalskega trga je treba predvideti tudi reforme in spodbude, ki podpirajo osebne in kolektivne trajnostne vseevropske pokojninske načrte, pod pogojem, da se hkrati zagotovijo trdni javni pokojninski sistemi s povečanjem števila zavarovancev v sistemih socialne varnosti. Javne pokojninske sisteme je treba tudi spodbujati k trajnostnim naložbam iz rezervnih skladov, če jih imajo. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Poleg tega je EESO poudaril, da bi morala biti proaktivna interakcija s strankami temeljni del zakonskih obveznosti pri storitvah finančnega posredništva, da bi strankam lahko dali jasne informacije o možnih finančnih tveganjih in koristih upoštevanja dejavnikov ESG. V primeru malih vlagateljev je treba preveriti, da jasno razumejo vse predložene informacije. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO zato podpira tudi sprejetje direktive MiFID II in direktive o distribuciji zavarovanj ter se nazadnje zavzema za to, da bi Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) vključil želje glede trajnosti v svoje smernice za oceno primernosti. Brez poseganja v cilje teh direktiv in predvsem za zagotovitev zaščite vlagateljev je treba proučiti, ali in kako so lahko želje vlagateljev glede trajnosti vključene v to zakonodajo, da bodo lahko finančni svetovalci podajali ustrezna priporočila o finančnih produktih in pri tem kar najbolje upoštevali želje strank in primernost. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO vsekakor pozdravlja skladno in sočasno revizijo Evropskega sistema finančnega nadzora, da bi finančno pomembna tveganja v zvezi z vzdržnostjo (11) vključili med naloge mikrobonitetnega nadzora, in meni, da je treba trenutne zahteve po kapitalu in likvidnosti previdno pretehtati v skladu s temi novimi dejavniki. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO ponovno izraža svoje globoko obžalovanje, da niti najbolj napredne države niso uspele odpraviti plačnih razlik med spoloma. V zvezi s tem trajnostno financiranje omogoča učinkovite odzive: naložbe, ki upoštevajo vidik spola (angl. gender-lens investing) (12), lahko vključujejo financiranje podjetij, katerih lastnice so ženske, podjetij, ki imajo močno tradicijo zaposlovanja žensk, ali podjetij, ki s svojimi izdelki in storitvami izboljšujejo življenje žensk in deklet. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Poleg tega The Boston Consulting Group navaja, da si tako milenijci kot ženske vse bolj prizadevajo, da bi svoje finančne in naložbene cilje uskladili z vrednotami, ne da bi se pri tem zmanjšala pričakovanja glede donosa. Z drugimi besedami, prizadevajo si za dodatno dodano vrednost, ki presega finančno uspešnost. |
| --- | --- |

3.11

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO meni, da je primerno, da je pravna podlaga te uredbe člen 114 PDEU, saj gre za ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev med različnimi udeleženci na finančnem trgu, obenem pa za zagotavljanje visoke ravni zaščite potrošnikov (končnih vlagateljev). |
| --- | --- |

4.1

4.2   Predlog uredbe

| 4.2.1 | EESO podpira, da se s to uredbo uskladijo pravila, ki jih morajo institucionalni vlagatelji in upravljavci premoženja spoštovati v naložbenem procesu, pri čemer se upoštevajo dejavniki in tveganja glede trajnosti ter zahteve za preglednost, ki omogočajo objektivno primerjavo med trajnostnimi finančnimi produkti. Poudarja tudi pomembno vlogo, ki jo bodo imeli nadzorni organi pri oblikovanju tehničnih standardov za postopek priprave in razširjanja informacij, za kar morajo imeti na voljo strokovno tehnično svetovanje. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESO pozdravlja izčrpne opredelitve iz člena 2 in z zadovoljstvom ugotavlja, da celostno obravnavajo okoljske in socialne vidike in vidike upravljanja, ki bodo upoštevani pri oblikovanju nove taksonomije. Ta pristop je očiten v odstavku (o), saj trajnostne naložbe ne smejo temeljiti le na okoljskih ciljih iz pododstavka (i), ki se sklicuje na člen 2 predloga uredbe o novi taksonomiji (13), temveč morajo izpolnjevati tudi določbe iz pododstavkov (ii) in (iii), ki se nanašajo na socialni vidik in vidik upravljanja. Namen teh določb je olajšati obveznost poročanja tržnih akterjev, ki socialne in upravljavske dejavnike že vključujejo v svoje naložbene portfelje, pri čemer EESO meni, da jih je treba izrecno opredeliti kot zaščitne ukrepe „zelene taksonomije“. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EESO podpira predlog, naj vsi akterji na spletu objavijo merila vključevanja finančno pomembnih dejavnikov (14) vzdržnosti poleg finančnih tveganj, povezanih z njihovim katalogom produktov. To pa bo koristno samo, če bodo informacije čim bolj standardizirane in jih bodo vsi akterji naložbene verige hkrati posodabljali. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Predpogodbene informacije so izredno pomembne in morajo biti jasne, ustrezne, objektivne in primerljive. Pomembno je, da se opredelijo posebne informacije v zvezi z vsako družino produktov in se jasno izrazijo kazalniki učinka in/ali referenčne vrednosti, vključno z metodologijo izračuna. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | EESO podpira tudi pravila glede obveščanja končnih vlagateljev o učinku njihovih naložb. Obenem poziva evropski nadzorni organ, pristojen v posameznem primeru, naj natančno nadzira, ali so izpolnjene zahteve po rednem objavljanju, posodabljanju in zagotavljanju objektivnih informacij, ter zagotovi skladnost s strategijami trženja posameznega produkta. |
| --- | --- |

4.2.5

4.3   Predlog spremembe Direktive (EU) 2016/2341

| 4.3.1 | EESO podpira predlog, da bi vsi delegirani akti za vključevanje dejavnikov ESG v direktive, ki zadevajo institucionalne vlagatelje in upravljavce premoženja, izhajali iz pravila „preudarne osebe“ ter tako zagotavljali zanesljiv in varen okvir za naložbene politike, s katerimi bi se uravnotežili konkurenčni pogoji med akterji in zagotovila visoka raven zaščite potrošnikov. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Zato podpira revizijo navedene direktive, da bi jo tako uskladili z drugimi direktivami in skladi, ki jih zadeva ta uredba. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Delegirani akti (MIFID II in direktiva o distribuciji zavarovanj)

| 4.4.1 | Delegirani akti se nanašajo na ukrep 4 iz akcijskega načrta, v postopnem usklajevanju zakonodaje pa naj bi se uskladili z ukrepom 7. EESO podpira predvidene spremembe prejšnjih delegiranih aktov, da se zagotovi, da se bo od končnega vlagatelja izvedelo, kakšne so njegove želje na področju trajnosti, kar bi se moralo nato jasno odražati v priporočilih svetovalca. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.5 | EESO je poleg tega, da podpira prve ukrepe, ki jih je Komisija sprejela v načrtu, povezanem z akcijskim načrtom za financiranje trajnostnega razvoja, ugotovil naslednje: |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Izkoristiti je treba izkušnje in empirične dokaze, ki jih prispevajo finančni akterji, ki že izvajajo finančne posle na podlagi vrednot, zato mora Evropska komisija pripraviti urejen in sistematičen prispevek praks na trgu, saj gre za ključen dejavnik za pravilno izgradnjo nove taksonomije. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | V okviru novih postopkov za boljše pravno urejanje je torej treba spodbuditi večjo interakcijo med Evropsko komisijo in glavnimi zainteresiranimi stranmi: osebna in virtualna srečanja, strokovne delavnice, nova orodja itd. Ob vsem tem pa se ne smejo zanemariti naloge, zaupane tehnični skupini strokovnjakov za trajnostno financiranje in drugim ad hoc skupinam za delegirane akte Komisije ter postopek posvetovanj, ki trenutno poteka in katerega obseg je še vedno omejen. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Pri prizadevanjih za dokončanje unije kapitalskih trgov je ključno spodbujati združevanje javnih in zasebnih sredstev in ustvariti različne poti za preusmerjanje tokov kapitala in združevanje različnih virov, da se ustvari trajnostno sovlaganje (fundacije, združenja, donatorji, lastniško množično financiranje itd.) z uporabo načela nediskriminacije, odpravo čezmejnih in administrativnih ovir v skladu z zakonodajo držav članic in z uskladitvijo davčne obravnave. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Po mnenju EESO stroški vključevanja trajnosti v portfelje za upravljanje premoženja niso previsoki niti za manjše akterje, ki si jih lahko zlahka povrnejo, ko zaradi večjega ugleda pridobijo večji obseg poslov. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | Ukrep št. 9 načrta (izboljšanje razkritja informacij o trajnosti) bi moral MSP olajšati razkrivanje kakovostnih informacij o trajnosti in s tem povečati njihov delež trajnostnega financiranja. |
| --- | --- |

4.5.5

| 4.5.6 | Največ skrbi povzročajo ukrepi za zagotavljanje skladnosti, ki so na splošno zelo tehnokratski in onemogočajo subjekte z manj sredstvi. Nadzorni organi (zlasti ESMA in EIOPA) morajo zahtevati samo zadevne informacije in s tem olajšati nalogo posredovanja podatkov in utemeljevanja. |
| --- | --- |

4.5.6

| 4.5.7 | EESO odobrava 12-mesečni rok za začetek uporabe uredbe, saj je bilo v primeru paketnih naložbenih produktov za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktov (15) uredbo mogoče uporabljati že v samo šestih mesecih. |
| --- | --- |

4.5.7

| 4.5.8 | EESO se na koncu sprašuje, ali ni glede na izkušnje, pridobljene s pobudo za boljše pravno urejanje, pretirano, da je za oceno uporabe te uredbe določen skrajni rok 60 mesecev. |
| --- | --- |

4.5.8

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Okoljski, socialni in upravljavski dejavniki (Environmental, social and governance – ESG).

1

(2)  Cilji trajnostnega razvoja so bili zasnovani na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju, ki je potekala v Riu de Janeiru leta 2012.

2

(3)  COM(2018) 97 final.

3

(4)  Zlasti vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, Listine EU o temeljnih pravicah in delovnih standardov Mednarodne organizacije dela.

4

(5)  Skupna zaveza v okviru dialoga (oziroma t. i. trialoga) med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo.

5

(6)  Glej mnenje EESO o evropskem stebru socialnih pravic (UL C 125, 21.4.2017, str. 10).

6

(7)  Mnenje EESO ECO/467 – Trajnostno financiranje: taksonomija in referenčne vrednosti (glej stran 103 tega Uradnega lista).

7

(8)  Zanje veljajo direktiva o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov, uredba o evropskih skladih tveganega kapitala (EuVECA) in uredba o evropskih skladih za socialno podjetništvo (ESSP).

8

(9)  Mnenje EESO ECO/456 – Financiranje trajnostne rasti (sporočilo) (glej stran 73 tega Uradnega lista).

9

(10)  Zato je treba omejiti provizije, ki jih prejemajo proizvajalci in posredniki PEPP, ter pripraviti minimalne standarde davčne skladnosti.

10

(11)  Z okvirom finančne pomembnosti se analizirajo najpomembnejši dejavniki finančne uspešnosti podjetij, med njimi finančno pomembni dejavniki vzdržnosti.

11

(12)  Sarah Kaplan y Jackie VanderBurg (US Trust) sta opozorili na to, da naj bi skupna kreditna vrzel žensk, ki odprejo in širijo podjetje, na svetovni ravni znašala 320 milijard USD.

12

(13)  COM(2018) 353 final.

13

(14)  Z okvirom finančne pomembnosti se analizirajo najpomembnejši dejavniki finančne uspešnosti podjetij, med njimi finančno pomembni dejavniki vzdržnosti.

14

(15)  Dokumenti s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih.

15

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/103 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/103

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb

(COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1011 glede referenčnih vrednosti za nizke emisije ogljika in referenčnih vrednosti za ugodno ogljično bilanco

(COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD))

(2019/C 62/16)

| Poročevalec: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Daniel MAREELS

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 6. 7. 2018
  Evropski parlament, 5. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 182/0/0 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 6. 7. 2018

Evropski parlament, 5. 7. 2018

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

182/0/0

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predloga o taksonomiji, ki sta prvi korak k izvajanju akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti (1). V predlogih se določa, kaj velja za „okoljsko trajnostno gospodarsko dejavnost“, to pa omogoča opredelitev „okoljsko trajnostne naložbe“, kar je tudi končni cilj. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Odbor pozdravlja tudi predlog o oblikovanju novih referenčnih vrednosti za nizke emisije ogljika in referenčnih vrednosti za ugodno ogljično bilanco. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Glede na cilje akcijskega načrta je izjemno pomembno, da se že na samem začetku postavijo trdni temelji za vse nadaljnje ukrepe. Taksonomija izpolnjuje to vlogo in Odbor v celoti podpira odločitev, da se jo začne uporabljati. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Hkrati mora biti ta temelj skladen z velikimi ambicijami, ki jih je EU določila v akcijskem načrtu, kjer je zapisano, da je „Evropa v dobrem položaju, da prevzame vlogo svetovne voditeljice“. Zdaj je čas, da ukrepamo v skladu s temi ambicijami in ustrezno uporabljamo taksonomijo. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Zelo pomembno je, da celotna EU pri tem nastopa enotno in uporablja enak pristop. Evropska taksonomija mora biti torej sposobna preseči obstoječe posamezne in razpršene pristope v državah članicah in jih nadomestiti. Kjer je mogoče, se je smiselno opreti na obstoječe mednarodne okvire. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | To bi bilo dobro tudi za notranji trg, zlasti za privabljanje kapitala za trajnostne naložbe v celotni EU. Dejansko bodo stroški za udeležence na trgu nižji, vlagatelji pa bodo imeli več izbire. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Akcijski načrt in njegovo izvajanje pomenita velik izziv. Gre za izjemno dinamično in nenehno razvijajoče se okolje. Zato je treba tudi taksonomijo obravnavati kot razvijajoči se instrument, ki ga je treba redno ocenjevati in prilagajati. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Glede na navedeno se Odbor strinja, da je treba dati prednost postopnemu in zadržanemu pristopu, ki je izbran v predlogih. Dobro je začeti z omejenim številom področij in z omejenim številom zakonskih obveznosti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kot je navedeno zgoraj, se obravnavana predloga nanašata na okoljske vidike. Da pa bi bil pristop celosten, Odbor še naprej poziva, naj se pozornost nameni splošni doslednosti. Pozdravlja, da je treba upoštevati minimalna jamstva na socialnem področju in področju upravljanja, vendar je še vedno treba sprejeti dodatne ukrepe. Tako si bo v prihodnje treba prizadevati za razširitev na cilje glede socialne trajnosti in upravljanja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Odbor v celoti podpira odločitev za vzpostavitev taksonomije EU z visoko ravnjo razčlenjenosti. Bistveno je, da se dosežeta gotovost in jasnost glede tega, katere dejavnosti so resnično okoljsko trajnostne, in da se že na samem začetku odpravijo dvomi v zvezi s tem. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Prav tako pomembna je praktična uporabnost taksonomije. To koristi tudi potrošnikom in vlagateljem. Poleg tega je treba v celoti podpreti odločitev, da se bo taksonomija uporabljala šele takrat, ko bo stabilna in zrela. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Pri taksonomiji je treba upoštevati tudi njeno uporabo v podjetjih, saj bodo ta v veliki meri odgovorna za „dejanski“ prehod k trajnostnem gospodarstvu. Zagotovo je potreben pristop, ki upošteva razlike med sektorji in velikost podjetij. Obenem je nujno, da se pri privabljanju sredstev za financiranje okoljsko trajnostnih gospodarskih dejavnosti ne izkrivlja konkurenca. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Hkrati je treba omogočiti uporabo taksonomije tako v velikem mednarodnem kot tudi lokalnem kontekstu. Zato je po mnenju Odbora jasno, da je treba ne le preprečiti, da bi bili ti ukrepi preveč prilagojeni velikim podjetjem, temveč je treba tudi zagotoviti, da ustrezajo MSP. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Dobro je, da imajo evropski nadzorni organi ključno vlogo pri oblikovanju taksonomije EU. Ta mora biti uporabna za vse finančne ustanove in primerna za vse finančne produkte, hkrati pa izvedljiva za vse zadevne poslovne dejavnosti. Poleg tega je treba paziti tudi na skladnost z evropsko finančno zakonodajo. Treba je čim bolj omejiti dodatna regulativna in nadzorna bremena ter s tem povezane stroške, tudi na podlagi načela sorazmernosti. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Odbor meni, da sta zelo pomembna tudi obveščanje in komuniciranje. Zato je po njegovem mnenju zelo priporočljivo veliko pozornosti nameniti obveščanju vseh zainteresiranih strani, vključno s poslovnim okoljem, in širše javnosti ter komunikaciji z njimi. Pripravil bi se lahko načrt za čim obsežnejše obveščanje vseh zainteresiranih strani in javnosti ter za dialog z njimi, da bi se zagotovila vsesplošna podpora. Ta bi moral vsebovati tudi informacije in izobraževanje o finančnih zadevah. Ljudje spreminjajo svet! |
| --- | --- |

1.15

2.   Ozadje (2)

| 2.1 | Na mednarodni ravni je s sprejetjem Agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 (2015) in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah (2016) prišlo do pomembne spremembe v odnosu do podnebnih sprememb in degradacije okolja. Na kratko, na svetovni ravni je bila sprejeta odločitev, da se poskuša doseči bolj trajnostno okolje. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Čeprav je Evropa pred tem predlagala že več pobud, se je razvoj pospešil po sprejetju navedenih mednarodnih besedil. Poleg tega so za prehod na trajnost potrebna velika prizadevanja in znatne naložbe. Že samo v povezavi s podnebjem in energijo se omenjajo zneski v višini 180 milijard EUR letno. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zato je bila leta 2016 ustanovljena strokovna skupina na visoki ravni, ki je zadolžena za razvoj strategije EU o financiranju trajnostne rasti. Strokovna skupina je med drugim predlagala dve pobudi v povezavi z evropskim finančnim sistemom: |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | prva pobuda se je nanašala na izboljšanje prispevka finančnega sektorja k trajnostni in vključujoči rasti; |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | druga se je nanašala na okrepitev finančne stabilnosti z vključevanjem okoljskih, družbenih in upravljavskih dejavnikov v sprejemanje naložbenih odločitev. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.4 | Skupina je pripravila tudi osem priporočil, za katera meni, da so ključni gradniki trajnostnega evropskega finančnega sistema. Ti so vključevali poziv k vzpostavitvi tehnično stabilnega sistema klasifikacije na ravni EU oziroma „taksonomije“, da se zagotovi jasnost glede tega, kaj je „zeleno“ in „trajnostno“. Tako je mogoče določiti, kdaj se lahko gospodarska dejavnost šteje kot „okoljsko trajnostna“. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komisija je na podlagi dela strokovne skupine na visoki ravni spomladi leta 2018 objavila akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti, v katerem sta med drugim predvidena predloga, na katera se nanaša to mnenje. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Cilji predlogov (3), ki sta bila sprejeta 24. maja 2018, so: |
| --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | določiti temelj za taksonomijo, kot je opisana zgoraj, na podlagi česar bo mogoče določiti, kaj pomeni pojem „trajnostne naložbe“; |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | oblikovati jasne smernice za vlagatelje. Cilj teh smernic, zlasti tistih, ki so namenjene nekaterim udeležencem na finančnem trgu, je zagotoviti jasnost in doslednost v zvezi z vprašanjem, kako je okoljska, socialna in upravljavska tveganja mogoče vključiti v naložbene odločitve in nasvete vlagateljem; |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | več obveznosti glede preglednosti za nekatere udeležence na finančnem trgu, med drugim v povezavi z načinom, kako smernice iz točke 2.6.2. vključujejo v zgoraj omenjene odločitve in nasvete. Hkrati bodo morali predstaviti, kako dosegajo cilje glede trajnosti; |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.6.4 | razviti nove referenčne vrednosti za nizke emisije ogljika in za ugodno ogljično bilanco, ki jih bodo morali upravljavci uporabiti, da bi vlagateljem zagotovili gotovost v zvezi s tem. |
| --- | --- |

2.6.4

3.   Ugotovitve in pripombe

| 3.1 | EESO pozdravlja predloga, ki sta prvi korak k izvajanju akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti. V prvi vrsti gre pri tem za oblikovanje taksonomije, ki določa, kdaj je mogoče govoriti o „okoljsko trajnostnih gospodarskih dejavnostih“. Na podlagi tega bo mogoče opredeliti „okoljsko trajnostne naložbe“, kar je tudi končni cilj. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Sicer pa predloga še zdaleč nista edina, ki prispevata k uresničitvi tega cilja. Nasprotno, gre za izjemno kompleksno področje, za katerega so potrebni številni ukrepi in pobude. Nekateri predlogi so na mizi že zdaj, druge lahko pričakujemo v bližnji ali daljni prihodnosti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Glede na cilje akcijskega načrta je izjemno pomembno, da se že na samem začetku postavijo trdni temelji, ki bi bili lahko podlaga za vse nadaljnje ukrepe. Taksonomija izpolnjuje to vlogo in Odbor v celoti podpira odločitev, da se jo začne uporabljati. V prvi vrsti gre za to, da dobro razumemo, kaj je res „zeleno“ in „trajnostno“. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ta temelj pa mora biti skladen tudi z velikimi ambicijami, ki izhajajo iz akcijskega načrta, v katerem je med drugim zapisano, da je „Evropa v dobrem položaju, da prevzame vlogo svetovne voditeljice“. Zdaj je čas, da ukrepamo v skladu s temi ambicijami in ustrezno razvijamo taksonomijo. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Zato je pomembno, da je taksonomija nesporna in jo splošno sprejemajo vsi deležniki. Če ne bi bila, bi to lahko imelo negativne posledice za ves prihodnji razvoj in uresničevanje zadanih ciljev. Temu se je treba izogniti za vsako ceno. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Evropska taksonomija mora biti torej sposobna preseči obstoječe posamezne in razpršene pristope v državah članicah in jih nadomestiti. To pa še ne pomeni, da je treba pozabiti na vse dosedanje pozitivne izkušnje. Če je le mogoče, jih je treba izkoristiti. S tem v zvezi je pomembno, da se taksonomija opre na obstoječe mednarodne okvire. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Zelo pomembno je, da celotna EU nastopa enotno in uporablja enak pristop. To je dobro tudi za notranji trg, saj bo tako v vsej EU preprosteje privabiti kapital za trajnostne naložbe. Ker udeležencem na trgu ne bo več treba izpolnjevati različnih zahtev v posameznih državah članicah, bo to zanje pomenilo nižje stroške. Vlagatelji pa bodo imeli več izbire in se bodo lažje odločali za čezmejne naložbe. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kot je pravilno navedeno v akcijskem načrtu, je „[z]nanost o trajnosti [...] dinamična in se še razvija, enako pa velja tudi za socialna pričakovanja ter potrebe vlagateljev in trga“ (4). Taksonomijo je treba zato obravnavati kot razvijajoči se instrument, ki ga je treba redno ocenjevati in po potrebi prilagajati oziroma popravljati. Potreben bo hiter, a ne prenagel napredek. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Glede na navedeno se Odbor strinja, da je najbolje izbrati postopen in zadržan pristop. To velja tudi za uresničevanje različnih ukrepov in ciljev, predvidenih v akcijskem načrtu. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Zato je smiselno začeti z omejenim številom področij (5) in sprva z omejenim številom zakonskih obveznosti (6). Tako se bodo lahko vsi seznanili z novim pristopom in pridobili potrebne izkušnje. Poleg tega se okolje, v katerem živimo, hitro razvija in upoštevati je treba dejstvo, da je za gospodarski prehod vedno potreben določen čas. Redno ocenjevanje doseženih rezultatov in napredka je torej zelo pomembno. Odbor se lahko strinja s predlagano ureditvijo, da bi to storili vsaka tri leta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V skladu z navedenim lahko Odbor podpre pristop, predlagan v sedanjem predlogu v zvezi z okoljsko razsežnostjo. Da pa bi bil pristop celosten, Odbor še naprej poziva, naj se pozornost nameni splošni doslednosti. V tem smislu je pozitivno, da se upoštevajo načela iz evropskega stebra socialnih pravic in da se zahteva, da se gospodarska dejavnost izvaja tako v skladu z minimalnimi mednarodnimi jamstvi na socialnem področju in področju dela kot tudi v skladu z računovodskimi standardi. Hkrati je treba poudariti, da gre pri teh jamstvih za minimalna jamstva, ki jim morajo slediti nadaljnji koraki. Na enak način si bo v prihodnje treba prizadevati za razširitev sistema na cilje glede socialne trajnosti in upravljanja. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Pomembno pa je tudi, da se že od vsega začetka poskušata zagotoviti čim večja jasnost in gotovost. Odbor v celoti podpira odločitev za vzpostavitev taksonomije EU z visoko ravnjo razčlenjenosti. Tako bo v vsakem trenutku mogoče povsem jasno vedeti, katere dejavnosti so res okoljsko trajnostne, in bo takoj na začetku mogoče odpraviti vse dvome. Na ta način bo tudi lažje meriti in ugotavljati prispevek k okoljskim ciljem. To ni pomembno le samo po sebi, temveč tudi z vidika prihodnjega razvoja. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Enako bistvena, kot sta jasnost in gotovost, je praktična uporabnost taksonomije in vseh poznejših odločitev, sprejetih na njeni podlagi. Z njo bodo namreč imele opravka različne zainteresirane strani, ki pogosto niso strokovnjaki za to področje. Treba jih je usposobiti, da bodo „govorile isti jezik“. Prav tako pri podjetjih in udeležencih na finančnem trgu zorni kot ne bo vedno enak. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Pravno ureditev je treba zato ukrojiti tudi po meri podjetij ter pri tem upoštevati njihove dejavnosti in dejstvo, da so zadnji člen v verigi. Hkrati je treba omogočiti njeno uporabo tako v velikem in mednarodnem kontekstu kot v malih podjetjih in lokalnem okolju. Glede na velike razlike med njimi je smiselno zavzeti sektorsko usmerjen pristop. Odboru se zdi jasno, da morajo ti ukrepi koristiti tudi MSP, zlasti ker so ta podjetja hrbtenica evropskega gospodarstva. Zato je nujno, da so merila prilagodljiva glede na velikost. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Pri privabljanju sredstev za financiranje okoljsko trajnostnih gospodarskih dejavnosti je nujno, da se ne izkrivlja konkurenca med podjetji. Tehnična merila za pregled je treba pripraviti tako, da se lahko vse zadevne gospodarske dejavnosti v določenem sektorju štejejo kot okoljsko trajnostne in da se obravnavajo enako, če enako prispevajo k opredeljenim okoljskim ciljem. S tem v zvezi Odbor poziva, naj se posebna pozornost nameni izzivom, ki se bodo pojavili pri usklajevanju tehničnih meril za pregled za različne gospodarske (pod)sektorje in varovanja podatkov. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Prav tako v povezavi z omenjeno praktično uporabnostjo Odbor pozdravlja dejstvo, da se v veliki meri upošteva delo Odbora za regulativni nadzor. Zato je smiselno podpreti uporabo besedil o taksonomiji šele takrat, ko bo ta stabilna in zrela. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Na enak način in z namenom združljivosti z evropsko finančno zakonodajo je pozitivno tudi to, da bodo evropski nadzorni organi (ESA (7)) imeli ključno vlogo pri oblikovanju taksonomije EU. To mora biti jamstvo za to, da jo bodo finančne ustanove znale uporabljati in bo primerna za finančne produkte. Pri tem je ustrezno upoštevati načelo sorazmernosti v prid majhnih in krajevnih ustanov. Na splošno je pomembno, da se čim bolj omejijo dodatna regulativna in nadzorna bremena ter stroški. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Osredotočanje na praktično uporabnost ne bo koristilo zgolj podjetjem in udeležencem na finančnem trgu, temveč tudi potrošnikom in vlagateljem. Tudi ti bodo imeli koristi od tega, saj bo namreč mogoče doseči večjo gotovost in jasnost v povezavi s trajnostnimi naložbami, ki jih izvajajo ali v katera usmerjajo svoja sredstva. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Bolj splošno je ustrezno več pozornosti nameniti načelom gotovosti, jasnosti in praktične uporabnosti, da bi bile možnosti za uspeh ter za uspešno in celovito doseganje ciljev iz akcijskega načrta čim večje. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Odbor pozdravlja tudi oblikovanje novih referenčnih vrednosti za nizke emisije ogljika in referenčnih vrednosti za ugodno ogljično bilanco. Z odpravo sedanje razdrobljenosti prispevajo k boljšemu delovanju enotnega trga, s predvidevanjem več informacij in njihove boljše kakovosti pa se povečujeta raven zaščite in preglednost v prid vlagateljem. Poleg tega bodo te referenčne vrednosti pripomogle k večjemu obsegu in kakovosti informacij, povezanih s podnebjem, ki jih razkrijejo podjetja, kot tudi k njihovi primerljivosti. Pomembno pa lahko prispevajo tudi k usmerjanju v projekte in sredstva, ki pripomorejo k doseganju podnebnih ciljev iz Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Odbor meni, da sta zelo pomembna tudi obveščanje in komuniciranje. K ciljem akcijskega načrta in vsem korakom v zvezi s tem je mogoče bistveno prispevati tudi na druge načine. Zato je po mnenju Odbora zelo priporočljivo veliko pozornosti nameniti obveščanju vseh zainteresiranih strani in širše javnosti ter komunikaciji z njimi. Pripravil bi se lahko načrt za čim obsežnejše obveščanje vseh zainteresiranih strani in za dialog z njimi, da bi se zagotovila vsesplošna podpora in bi vsi postali partnerji pri doseganju ciljev. Ta bi moral vsebovati tudi informacije in izobraževanje o finančnih zadevah. Ljudje spreminjajo svet! |
| --- | --- |

3.21

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 97 final.

1

(2)  Vsebina te točke se močno opira na predlog uredbe in akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti, COM(2018) 97 final.

2

(3)  COM(2018) 353 final in COM(2018) 355 final.

3

(4)  COM(2018) 353 final, str. 7.

4

(5)  Predvsem s področjem okolja in šele pozneje z drugimi področji, kot je sociala.

5

(6)  Kot na primer s členom 4 predloga uredbe.

6

(7)  Angleška kratica za evropske nadzorne organe (European Supervisory Authorities).

7

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/108 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/108

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 92/83/EGS o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače

(COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS))

Predlog direktive Sveta o določitvi splošnega režima za trošarino

(prenovitev)

(COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS))

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskega blaga

(prenovitev)

(COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD))

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronske evidence

(COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS))

(2019/C 62/17)

| Poročevalec: | Jack O’CONNOR |
| --- | --- |

Poročevalec:

Jack O’CONNOR

| Zaprosilo | Evropski parlament, 5. 7. 2018
  Svet Evropske unije, 13. 6. 2018
  Evropska komisija, 25. 5. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 113 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 193/0/9 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 5. 7. 2018

Svet Evropske unije, 13. 6. 2018

Evropska komisija, 25. 5. 2018

Pravna podlaga

člena 113 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

193/0/9

1.   Povzetek in sklepi

| 1.1 | EESO podpira ukrepe iz svežnja, ki ga predlaga Komisija, in meni, da bodo z njimi večinoma doseženi zastavljeni cilji, tj. zagotoviti večjo gotovost in jasnost glede obravnave nekaterih alkoholnih izdelkov, olajšati čezmejno trgovanje s racionaliziranimi in posodobljenimi sistemi ter zmanjšati upravna in pravna bremena za mala podjetja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se zaveda, da so prihodki iz trošarin, zlasti trošarin na alkoholne izdelke, v različnih državah članicah različni. Poleg tega se razlikujejo tudi kulturni odnosi do nekaterih izdelkov, družbeni cilji (npr. zdravstvo) in podjetniški cilji (npr. spodbujanje malih podjetij, inovacije). Zato je vodilno načelo državam članicam zagotoviti kar največ možnosti proste presoje, da bodo lahko trošarine za alkoholne izdelke prilagodile nacionalnim potrebam, ciljem na področju strukture obdavčitve ter kulturnim in socialnim razmeram. EESO izraža zadovoljstvo, da je bilo to načelo v predlaganih spremembah upoštevano. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO podpira ukrepe v svežnju revizij, kolikor so opredelitve spremenjene tako, da so jasnejše in doslednejše (npr. pravno in ekonomsko neodvisen, jabolčnik itd.), da je dostop malih proizvajalcev do čezmejnega trgovanja upravno poenostavljen in posodobljen z najnovejšimi informacijskimi sistemi ter da so postopki in pogoji za denaturiran alkohol pojasnjeni. S tem se bo zmanjšala upravna in pravna negotovost za države članice in gospodarske subjekte, kar pomeni tudi manj stroškov in odpravo ovir. Poleg tega bi bilo treba naročiti poročilo o nezakonitem trgu žganih pijač. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pomisleki se pojavljajo glede dveh zadev. Prvič, glede predloga za povišanje mejne vrednosti z 2,8 % vol. na 3,5 % vol. Čeprav se to predlaga kot ukrep za varstvo zdravja, pa obstaja bojazen, da bi lahko, čeprav je paradoksno, povečal uživanje alkohola. Toda ker je ta ukrep neobvezen in bi o njem odločale države članice, EESO predlog podpira, vendar poziva, naj se po petih letih izvede pregled in oceni učinek v državah članicah, ki so ta ukrep izvedle. |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | Drugič, Komisija predlaga racionalizacijo metode merjenja stopnje Plato pri pivu kot „končnem izdelku“, z utemeljitvijo, da mora merjenje potekati na koncu postopka varjenja. Sodišče Evropske unije je pred kratkim veljavno direktivo tolmačilo tako, da naj se stopnja Plato za namene trošarin meri pred dodajanjem sladkorja in sladil. EESO opozarja, da to metodo uporabljajo le tri države članice, enajst bi jih moralo postopek spremeniti (preostale države članice ne uporabljajo metode Plato). Zato EESO podpira predloge Komisije, saj bi se z njimi ustvarilo najmanj motenj – samo tri države članice bi namreč morale spremeniti svojo metodo. |
| --- | --- |

1.4.1

2.   Povzetek predlogov Komisije

| 2.1 | Predlogi Komisije so razdeljeni na dva dela: prvi je predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 92/83/EGS o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače, drugi pa predlog direktive Sveta o določitvi splošnega režima za trošarino (prenovitev). Dodana sta še dva predloga upravne narave, ki podpirata predloge iz slednje (prenovitev), in sicer predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronske evidence ter predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskega blaga (prenovitev). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 92/83/EGS – Komisija v predlogu obravnava vprašanja s štirih področij: (i) obravnava denaturiranega alkohola, (ii) nižje stopnje za male proizvajalce in razvrstitev določenih alkoholnih pijač, (iii) alkoholne pijače z nizko vsebnostjo alkohola ter (iv) merjenje stopenj Plato za sladkano/aromatizirano pivo. |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Obravnava denaturiranega alkohola: trenutno vzajemno priznavanje popolnoma denaturiranega alkohola med državami članicami ni dosledno, razlage posredne uporabe delno denaturiranega alkohola pa se razlikujejo. Komisija predlaga, naj se (a) pojasni vzajemno priznavanje popolnoma denaturiranega alkohola in posodobijo postopki, s katerimi države priglasijo njegove nove oblike; (b) zagotovi enaka obravnava delno denaturiranega alkohola za posredno uporabo in (c) zahteva, da se pri gibanju delno denaturiranega alkohola z volumenskim deležem dejanskega alkohola, ki presega 90 % vol., in nedokončanih izdelkov, ki vsebujejo alkohol, uporablja sistem za gibanje in nadzor trošarinskega blaga (EMCS). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Nižje stopnje za male proizvajalce in razvrstitev alkoholnih pijač: države članice lahko malim proizvajalcem piva in etilnega alkohola odobrijo nižje stopnje. Mali proizvajalci morajo biti „pravno in ekonomsko neodvisni“, a to ni ustrezno opredeljeno. Zato prihaja do negotovosti in upravnih/sodnih stroškov. Poleg tega države članice ne morejo uporabiti nižjih stopenj za male proizvajalce drugih alkoholnih pijač. Zato so mali izdelovalci jabolčnika v slabšem položaju. Komisija predlaga, naj se (a) opredeli izraz „pravno in ekonomsko neodvisni“ ter uvede enotno potrdilo za male pivovarje, vključno z izdelovalci jabolčnika, v vsej EU (1), in (b) uvedejo neobvezne nižje stopnje za neodvisne male izdelovalce jabolčnika (2). |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Alkoholne pijače z nizko vsebnostjo alkohola: države članice lahko uporabijo nižje stopnje za alkoholne pijače z nizko vsebnostjo alkohola. To je pomembno samo za nekatere alkoholne izdelke (npr. pivo). Komisija predlaga, naj se mejna vrednost z 2,8 % vol. poviša na 3,5 %vol (3). Poudarjeno je bilo, da je mejna vrednost za pivo z nizko vsebnostjo alkohola prenizka, kar ovira inovacije izdelkov in zagotavlja malo spodbud za razvoj tega podsektorja. Zato potrošniki ne prehajajo na piva z nizko vsebnostjo alkohola, kar spodkopava zdravstveno politiko. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Merjenje stopenj Plato v sladkanem/aromatiziranem pivu: trošarine za pivo se v 14 državah članicah zaračunavajo glede na stopnjo Plato v „končnem izdelku“. Enajst držav izvaja meritve na koncu postopka varjenja, preostale tri pa merijo pred dodajanjem sladkornega sirupa ali aromatičnih snovi (ostale države članice ne uporabljajo metodologije Plato, temveč merijo dejansko vsebnost alkohola – volumenski delež dejanskega alkohola). Izraz „končni izdelek“ v direktivi ni opredeljen, zato obstajajo tri različne razlage. Posledično merjenja niso enotna in prihaja do različnih trošarin za izdelke z enako vsebnostjo alkohola. Poleg tega naj bi bili postopki spremljanja obremenjujoči zaradi različnih zahtev za merjenje stopenj Plato na podlagi treh različnih razlag (npr. spremljanje v pivovarni namesto iz steklenic). Sodišče (4) veljavno direktivo razlaga tako, da naj bi se stopnja Plato merila pred končnim postopkom, torej brez dodanih snovi. Komisija predlaga pojasnitev določbe o merjenju stopnje Plato v pivu, zlasti kdaj naj bi se to merjenje izvedlo (5). Predvideva se merjenje na koncu postopka (torej ob upoštevanju vseh dodanih snovi). S tem bo opredelitev „končnega izdelka“ resnično jasna. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.3 | Predlog direktive Sveta o določitvi splošnega režima za trošarino (prenovitev) – ta drugi sveženj ukrepov je tehnične narave in zajema ukrepe za racionalizacijo prevoza trošarinskega blaga. Trošarinski in carinski postopki niso vedno usklajeni ali sinhronizirani, zaradi česar prihaja do težav pri uvozu ali izvozu trošarinskega blaga. V nekaterih primerih so trošarinski postopki zamudni in okorni ali pa se znatno razlikujejo med državami članicami. Poleg tega ta režim večinoma uporabljajo velika podjetja zaradi velikega fiskalnega tveganja pri posedovanju in gibanju blaga z odlogom plačila trošarin. Mala in srednja podjetja uporabljajo postopke, ki so primernejši za majhne pošiljke in manjše število gibanj, a vodijo v večje regulativno breme pri posameznem premiku. Zato nastajajo dodatni upravni stroški in stroški zagotavljanja skladnosti ter dodatno delo za podjetja in tudi nacionalne organe, saj je nekatere korake postopkov treba izvesti ročno in pri tem upoštevati zahteve, ki se med državami članicami razlikujejo. Poleg tega so takšni koraki priložnost za davčne goljufije. Komisija predlaga številne ukrepe za racionalizacijo in poenostavitev teh postopkov, ki zajemajo izvažanje in uvažanje trošarinskih izdelkov, trošarine med podjetji ter izredne primere. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Uvažanje: za zahtevke za oprostitev trošarin pri sprostitvi v prosti promet ni standardnih zahtev glede dokazil. Oprostitev plačila pri sprostitvi se lahko zahteva, če bo blago premaknjeno z mesta uvoza v okviru sistema EMCS, vendar pa ni standardnih zahtev glede dokazil, kakršne obstajajo za oprostitev plačila DDV pri uvozu blaga znotraj EU. Komisija predlaga zahtevo, da sta pošiljatelj in prejemnik prijavljena (države članice imajo možnost, da zahtevajo identifikacijo gibanja zadevnega trošarinskega blaga). |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Izvažanje: sistema EMCS in ECS nista medsebojno usklajena. Gibanja je treba ročno zapreti, razveljavljeni izvozi pa niso sporočeni sistemu EMCS, zaradi česar lahko prihaja do upravnih bremen za podjetja (npr. zamude pri sprostitvi jamstev), goljufij in izkrivljanj trga. Komisija predlaga zahtevo za identifikacijo trošarinskega pošiljatelja in administrativne referenčne oznake gibanja v okviru sistema EMCS. Obvezno bo tudi, da se sistemu EMCS sporočijo izjemni primeri na strani izvoza (npr. neuspešen izstop iz EU ali preklic izjave), da bi se izboljšala sinhronizacija. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Tranzitna usklajenost: poleg kombinacije sistemov EMCS in ECS se za nadzor izvoza trošarinskega blaga uporabljajo še drugi postopki: postopka notranjega in zunanjega tranzita ter enotne prevozne pogodbe. S temi postopki se poenostavijo izvozne dejavnosti za gospodarske subjekte, saj jim omogočijo, da zaprejo izvozni postopek na začetku tranzita in tako zaključijo gibanje v sistemu EMCS. Vendar je uporaba teh poenostavljenih izvoznih postopkov privedla do številnih težav: dokazi o oprostitvah plačila trošarin so pomanjkljivi, ni dokazov o fizičnem izstopu, jamstva so sproščena pred dejanskim izstopom blaga, nadzor pa je slab. Zato se pojavljajo priložnosti za goljufije in pravne negotovosti, ki ustvarjajo zaplete in zmedo na ravni podjetij. Trenutno ni mogoče zapreti gibanja trošarinskega blaga z odprtjem tranzita. Komisija predlaga, naj se gospodarskim subjektom dovoli uporaba poenostavljenega načina za izvažanje trošarinskega blaga z uporabo postopka zunanjega tranzita po izvozu namesto uporabe sistema EMCS do zunanje meje. S tem bi zagotovili ustrezno upravljanje jamstev in preprečili izginjanje blaga v namembnih krajih, saj bi bilo blago, ki postane neunijsko blago na začetku zunanjega tranzita, pod carinskim nadzorom, dokler ne bi izstopilo iz carinskega območja. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Plačane trošarine med podjetji: pri postopku za gibanje blaga, za katero so bile plačane trošarine med podjetji, se trenutno uporablja dokumentacija v papirni obliki. Postopek uporabljajo mala in srednja podjetja, saj zanj niso potrebna trošarinska skladišča za odpremo ali potrdila. Postopek je zastarel, nejasen in obremenjujoč. Komisija predlaga, naj se ta gibanja avtomatizirajo z razširitvijo področja uporabe sistema EMCS z oblikovanjem dveh novih kategorij: certificirani pošiljatelj in certificirani prejemnik. Postopek bo tako enostavnejši in učinkovitejši, stroški za MSP pa bodo nižji. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Izjemni primeri: izjemni primeri se nanašajo na vrsto nepredvidljivih dogodkov: količina blaga, ki prispe v namembni kraj, je manjša ali večja od količine, prijavljene pri odpremi (vključno z nacionalnimi primanjkljaji, kot je izhlapevanje bencina); prejemnik zavrne odgovornost za blago; uradni preklic gibanja itd. Ti primeri niso zakonsko opredeljeni, zato države članice uporabljajo različne postopke za oceno primanjkljajev, obravnavo zavrnitev in določanje pragov za dopustne izgube. Tako prihaja do zapletov in zmede. Direktive že zagotavljajo skupen način merjenja količin. Komisija pri tem priznava, da mora nacionalne organe bolje seznaniti z njimi, in predlaga nov ukrep za standardizacijo pragov dopustnih izgub. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.4 | Dodana sta še dva predloga upravne narave, ki podpirata predloge iz direktive Sveta o določitvi splošnega režima za trošarino (prenovitev). |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronske evidence se nanaša na avtomatizacijo nadzora gibanja trošarinskega blaga, ki je bilo sproščeno v porabo v eni državi članici in ki potuje v drugo državo članico, da bi se dobavilo v komercialne namene v tej drugi državi članici. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskega blaga (prenovitev) pa spremlja zgornjo uredbo Sveta; z njim se uveljavlja avtomatizacija nadzora gibanja trošarinskega blaga. |
| --- | --- |

2.4.2

3.   Ugotovitve

3.1   Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 92/83/EGS

| 3.1.1 | Obravnava denaturiranega alkohola (točka 2.2.1): po mnenju EESO so predlogi Komisije dobri in je treba z njimi nadaljevati. Trg nezakonito proizvedenih žganih pijač bi bilo treba bolje razumeti, zato bi bilo treba naročiti študijo na to temo, da bi se lahko razvila boljša orodja za soočenje s tem vprašanjem. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Nižje stopnje za male proizvajalce in razvrstitev določenih alkoholnih pijač (točka 2.2.2): EESO tudi glede tega meni, da bodo predlogi Komisije odpravili sedanje probleme in zagotovili večjo jasnost, hkrati pa izboljšati ureditev, da se ohranijo spodbude za pomoč malim proizvajalcem. Po mnenju EESO bi morala Komisija v prihodnje razmisliti o uvedbi podobne nižje stopnje z revidiranimi mejnimi vrednostmi za proizvajalce žganih pijač. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Alkoholne pijače z nizko vsebnostjo alkohola (2.2.3): predlogi Komisije glede tega vprašanja so bolj prodorni. Dejansko je le malo dokazov, da so inovacije izdelkov ovirane; namesto tega pa obstajajo nepotrjeni dokazi, da je med proizvajalci, tudi malimi, vse več proizvajalcev piva z nizko vsebnostjo alkohola. Kakršne koli pozitivne učinke za zdravje lahko dosežemo le s spodbudami, ki bi potrošnike piva s standardno vsebnostjo alkohola prepričale, da bi naročali pivo z nižjo vsebnostjo alkohola. V nasprotnem primeru bi se lahko zgodilo, da bi potrošniki, ki pijejo pivo z nizko vsebnostjo alkohola, prešli na pijače z višjo vsebnostjo. EESO vseeno priznava, da ti predlogi niso zavezujoči za države članice, ki se lahko odločijo ohraniti nižje mejne vrednosti in znižati stopnje trošarin, zato jih sprejema. Vendar pa bi bilo treba v roku petih let izvesti pregled v državah članicah, ki te določbe uporabljajo, da se oceni, v kolikšni meri se je poraba alkoholnih izdelkov spremenila v korist tistim z nižjo vsebnostjo alkohola in v škodo izdelkov s standardno vsebnostjo alkohola. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Merjenje stopnje Plato v sladkanem/aromatiziranem pivu (točka 2.2.4): EESO priznava, da se lahko predlogi Komisije o tem vprašanju izkažejo za ambiciozne, zlasti glede na razlago veljavne direktive, ki jo je podalo Sodišče. Predstavniki gospodarskih subjektov izpodbijajo trditev, da je postopek merjenja vsebnosti alkohola pred dodajanjem sladkorja/sladil upravno obremenjujoč. Vendar samo tri države članice trenutno izvajajo meritve pred dodajanjem sladkorja/sladil, preostalih enajst, ki uporabljajo metodologijo Plato, pa uporabljajo metodo, ki je skladna s predlogi Komisije. Glede na navedeno in koristi, ki jih prinaša dosledna opredelitev „končnega izdelka“, je manj moteče, če tri države članice spremenijo metodologijo, namesto da se to zahteva od enajstih. Nadalje je treba opozoriti, da pri izvozu teh izdelkov razlike pri metodologiji Plato niso pomembne, saj se zahteva merjenje volumenskega dežela dejanskega alkohola. EESO tako meni, da so predlogi Komisije najmanj moteči in bi zaščitili prihodke od davkov. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Predlog direktive Sveta o določitvi splošnega režima za trošarino (prenovitev)

| 3.2.1 | Po mnenju EESO bodo imeli ukrepi v tem predlogu direktive Sveta, ki zajemajo izvozne in uvozne postopke, tranzitno usklajenost, plačane trošarine med podjetji in izjemne primere, načrtovani učinek, namreč racionalizirati prevoz trošarinskega blaga, uskladiti trošarinske in carinske postopke, znižati upravne stroške in stroške zagotavljanja skladnosti za gospodarske subjekte in nacionalne organe ter pomagati v boju proti goljufijam. EESO te predloge podpira. |
| --- | --- |

3.2.1

3.3   Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronske evidence in predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskega blaga (prenovitev)

| 3.3.1 | EESO podpira te predloge, saj z upravnega vidika lajšajo izvajanje predlogov iz direktive Sveta o določitvi splošnega režima za trošarino. |
| --- | --- |

3.3.1

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Člen 4 in člen 13a.

1

(2)  Člen 13.

2

(3)  Člen 5.

3

(4)  C-30/17 – Kompania Piwowarska, 17. maj 2018.

4

(5)  Člen 3.

5

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/113 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/113

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednostnih papirjih, kritih z državnimi obveznicami

(COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD))

(2019/C 62/18)

| Poročevalec: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Daniel MAREELS

| Zaprosilo | Evropski parlament, 5. 7. 2018
  Svet Evropske unije, 6. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 201/3/8 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 5. 7. 2018

Svet Evropske unije, 6. 7. 2018

Pravna podlaga

člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

201/3/8

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predloge v zvezi z vrednostnimi papirji, kritimi z državnimi obveznicami (SBBS), ki sodijo v širši okvir prizadevanj za dokončanje bančne unije in vzpostavitev unije kapitalskih trgov. Odbor je že v preteklosti izrazil močno podporo obema unijama in pokazal, da se zanju zavzema. Predlogi lahko poleg tega tudi pozitivno vplivajo na finančno stabilnost in odpornost. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | SBBS so zasnovani tako, da naj bi pomagali razrahljati tradicionalno močno povezavo med bankami in matično državo („sovereigns“). EESO že ves čas od finančne krize dalje opozarja, da je treba tukaj nekaj storiti, in se izrecno zavzema za razrahljanje te povezave. Ne glede na dosedanja prizadevanja v zvezi s tem EESO izraža zadovoljstvo, da se ta tema obravnavana tudi v sedanjem predlogu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Dejansko lahko SBBS ustvarijo razmere, v katerih bodo banke lahko zmanjšale izpostavljenost javnemu dolgu matične države ter razpršile svoje portfelje državnih obveznic. Poleg tega ne bi temeljili na delitvi tveganja in izgub med državami članicami euroobmočja; če bi bilo potrebno, bi jih v celoti prevzeli vlagatelji v SBBS. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kot trenutno kaže, bi bili SBBS – za namene uporabe zakonodaje – opredeljeni kot listinjenje, zaradi česar za banke kot naložba ne bi bili preveč zanimivi. Po mnenju EESO je odločitev, da bo takšno stanje popravljeno, upravičena. Če bodo SBBS obravnavani enako kot nacionalne državne obveznice, denominirane v eurih, iz euroobmočja (t. i. izpostavljenost državnega vrednostnega papirja, angl. „sovereign exposures“), bodo vlagatelji iz finančnega sektorja vanje lahko vlagali pod enakimi pogoji kot v osnovne državne obveznice euroobmočja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Predlogi vzpostavljajo zgolj okvir, ki omogoča razvoj SBBS na trgu. Za EESO je izredno pomembno, da je ta okvir jasen, uspešen in učinkovit v vseh razmerah. Poleg tega ne sme biti negativnih ali škodljivih učinkov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Stališče EESO o predlaganem regulativnem okviru je nekoliko diferencirano. Z mnogimi vidiki se strinja, kot je načelo, da SBBS izdajajo le subjekti za posebne namene (SPN). Druge vidike, kot je dejstvo, da SPN sami potrjujejo sestavo osnovnega portfelja, pa bi bilo treba še okrepiti. Glede na pomen tega vidika se zdi smiselno, da bi Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) izvajal strožji in celo predhodni nadzor. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Več vprašanj ostaja odprtih, na primer, ali bodo SBBS uspešni in učinkoviti v vseh okoliščinah in kaj se bo zgodilo z njimi v času splošne krize ali krize v eni ali več državah članicah. Kakšne so posledice razdelitve izdaj v tranše, glede na to, da bodo nadrejene tranše (ki so manj tvegane) očitno lahko dane na trg le, če se bo našlo dovolj vlagateljev za tranše prve izgube (ki so bolj tvegane)? Izdaje se tako zdijo naključne in tvegane, ta pomanjkljivost pa, če nič drugega, zmanjšuje možnosti za uspeh SBBS. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ravno tako je za uspeh SBBS zelo pomemben pozitiven pristop „trgov“ in drugih pomembnih akterjev, ki morajo biti pripravljeni, da ta instrument uporabijo in dosežejo, da bo postal realnost. Toda trgi in predstavniki držav članic so med pripravljalnimi posvetovanji z zainteresiranimi stranmi izrazili precej kritična stališča. Po mnenju EESO je neizogibno začeti dialog in posvetovanja z vsemi vpletenimi, da bi skupaj našli konstruktivne rešitve. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Na splošno in ob upoštevanju vsega zgoraj navedenega EESO meni, da je preskus tega novega finančnega instrumenta, torej SBBS, na trgu, edina možnost za ugotovitev, ali bodo banke pri svojih naložbah pripravljene z obveznic svojih matičnih držav preklopiti na SBBS in ali bodo vlagatelji želeli kupovati tranše prve izgube v obsegu, ki bo upravičil uvedbo SBBS. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Nadalje Odbor meni, da je treba dodatno razmisliti tudi o vprašanju, ali lahko zasebni varčevalci in potrošniki pridobijo SBBS. Glede na to, da so SBBS izredno zapleten produkt, ki je poleg tega še razdeljen v tranše, se EESO nagiba k stališču, da bi moralo biti to možno le za nadrejene tranše, ne pa tudi za tranše prve izgube. Samo pri prvih je tveganje omejeno, za varčevalce in potrošnike pa so primerljivi z neposrednim lastništvom državnih obveznic. |
| --- | --- |

1.10

2.   Ozadje

| 2.1 | Komisija je 24. maja 2018 objavila predlog (1) za razvoj vrednostnih papirjev, kritih z državnimi obveznicami, ki temelji na tržnem povpraševanju (bolje poznanih po angleškem izrazu „sovereign bond–backed securities“ ali kratko SBBS). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Predlog sodi v širši okvir prizadevanj za dokončanje bančne unije in vzpostavitev unije kapitalskih trgov. Usmerjen je predvsem v nadaljnje zmanjšanje negativnih povratnih učinkov zaradi pretesne povezave med bankami in njihovimi državami („sovereigns“) ter s tem zmanjšanje tveganja in delitev tveganja z zasebnim sektorjem. Predlog ima tudi čezmejno razsežnost, kar pomeni, da naj bi prispeval k bolj povezanim in diverzificiranim finančnim trgom za državne obveznice na notranjem trgu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V preteklosti so imele banke običajno velike količine državnih obveznic svoje (matične) države, kar pa, kot se je pokazalo med finančno krizo, prinaša določena tveganja. Zato je od takrat slišati pozive, naj se ta povezava razrahlja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V odgovor na te pozive so bili predlagani SBBS, ki naj bi bankam omogočili boljšo geografsko razpršenost njihovih portfeljev državnih obveznic. Pri tem sta bila po eni strani upoštevana manjša ponudba takšnih obveznic, po drugi pa večje povpraševanje finančnih institucij po takšnih sredstvih, tudi zaradi novih regulativnih zahtev, v skladu s katerimi morajo imeti na voljo zadostne blažilnike v obliki visoko likvidnih sredstev. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | SBBS so finančni instrument novega tipa, sedanji predlog pa naj bi odpravil ovire, ki so doslej onemogočale njihov razvoj. Predlagani okvir za ta razvoj ima v glavnem dva konkretna cilja: |
| --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | uvedba prilagojenega splošnega okvira za SBBS za „standardizacijo“ novega instrumenta, ki bi povečal tudi njegovo likvidnost, ter |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | s tem povezana odprava regulativnih ovir za uporabo in pridobitev SBBS. To v bistvu pomeni, da se pri vlagateljih v takšne SBBS uporabi neke vrste „pristop popolne preglednosti“ in da bo z zakonodajnega vidika enako, kot če bi sami imeli osnovne državne obveznice. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.6 | Posebna in hkrati glavna značilnost SBBS je povezana z njihovim osnovnim portfeljem. Če naj bi zagotovili zgoraj omenjeno geografsko razpršenost tveganj v bančni uniji in na notranjem trgu, ga morajo sestavljati izrecno samo državne obveznice vseh držav članic euroobmočja. Še ena omejitev je, da pridejo v poštev samo emisije, denominirane v eurih. Te bodo vključene v SBBS glede na ekonomsko težo posamezne države. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Še en izredno specifičen element je dejstvo, da tveganje in izgube krijejo vlagatelji. SBBS bodo razdeljeni na tranše, vlagatelji pa lahko izbirajo med nadrejenimi – manj tveganimi – tranšami in tranšami prve izgube, ki so bolj tvegane. Osnovni portfelji so poleg tega edino predvideno jamstvo za to, da so izdajatelji SBBS ad hoc subjekti, ki ne smejo izvajati drugih dejavnosti in od katerih ni mogoče zahtevati odškodnine (2). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kot je navedeno že zgoraj, bo za vlagatelje pri zakonodajni obravnavi SBBS uporabljen neke vrste „pristop popolne preglednosti“. To pomeni, da ne bo več pomembno, da je ta instrument s pravnega vidika „zapakiran“ kot „listinjenje“ (3), temveč se bo upoštevala osnovna obveznica, ki jo vsebujejo SBBS. Vlagatelji bodo v ustreznih primerih deležni enake zakonodajne obravnave za SBBS, ki izpolnjujejo vse zahteve, kot jo z vidika kapitalskih zahtev, meje koncentracije in limita likvidnosti prejmejo za državne obveznice, ki jih imajo v neposredni lasti. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Sedanji predlogi ustvarjajo zahteve in pogoje za SBBS in za njihovo bonitetno obravnavo, toda njihova uporaba bo na koncu odvisna le od trga. Nenazadnje bodo ponudniki in vlagatelji odločali o tem, ali bo ta novi finančni instrument postal realnost in če bo, kako in v kakšnem obsegu se bo uporabljal. |
| --- | --- |

2.9

3.   Pripombe in ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predlog za SBBS, ki sodi v širši okvir prizadevanj za dokončanje bančne unije in vzpostavitev unije kapitalskih trgov. Že v preteklosti je izrazil močno podporo obema unijama, za kateri se izrecno zavzema (4). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Konkretneje je cilj predlogov dodatno razrahljati povezavo med bankami in njihovimi matičnimi državami. EESO se že od finančne krize dalje močno zavzema za takšno razrahljanje in zato izraža zadovoljstvo, da je se ta tema obravnava tudi v sedanjem predlogu, pri čemer se upošteva, da se ponudba državnih obveznic zmanjšuje, hkrati pa se povpraševanje po njih povečuje. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | SBBS lahko kot novi finančni instrument izboljšajo in razširijo diverzifikacijo v izpostavljenosti bank in drugih finančnih institucij do državnih obveznic („sovereign bond holdings“). To bo brez dvoma prispevalo k zmanjšanju tveganj v finančnem sektorju. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Predlog vzpostavlja zgolj okvir, ki naj bi omogočil razvoj SBBS na trgu, ne da bi ta razvoj tudi zagotavljal. Dejanski razvoj bo potekal na trgu, kar bo spet vodilo do nastanka novega finančnega instrumenta in trga zanj. Učinke takšnega razvoja Komisija obravnava v dveh scenarijih (5). Če bodo SBBS ustvarjeni le v omejenem obsegu, bodo znašali približno 100 milijard EUR; če bodo dosegli širši obseg v višini več kot 1 500 milijard EUR, bodo dobili makroekonomski pomen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Z velikim širjenjem SBBS se lahko izboljša tudi povezanost finančnih trgov, kar bo prispevalo k večji finančni stabilnosti in odpornosti finančnega sistema. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Za EESO je pomembno, da je predlagani okvir za razvoj SBBS jasen, uspešen in učinkovit v vseh razmerah ter da nima negativnih ali škodljivih učinkov. Poleg tega in da bi bile možnosti za uspeh večje, je izredno pomemben pozitiven pristop „trgov“ in drugih pomembnih akterjev. Ti morajo biti pripravljeni, da SBBS uporabijo in dosežejo, da bodo postali realnost. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Toda trgi in predstavniki držav članic so med pripravljalnimi posvetovanji z zainteresiranimi stranmi izrazili precej kritična stališča. Udeleženci na trgu, na primer, so imeli glede sposobnosti SBBS za preživetje različna stališča. Uradniki s področja upravljanja z javnim dolgom so menili, da SBBS ne bodo niti pretrgali povezave med bankami in matičnimi državami niti ne bodo ustvarili sredstev z nizkim tveganjem. Predstavniki držav članic pa so pred kratkim sporočili, da ne vidijo neposredne potrebe po SBBS (6). Po mnenju EESO je neizogibno začeti dialog in posvetovanja z vsemi vpletenimi, da bi skupaj našli konstruktivne rešitve. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ne glede na zgoraj in v nadaljevanju navedeno EESO na splošno podpira predlagani zakonodajni okvir za SBBS, zlasti ker odpravlja sedanje kaznovanje podobnih instrumentov in hkrati zagotavlja „primerjalno“ obravnavo. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO med drugim podpira tudi dejstvo, da naj bi SBBS uporabljala in izdajala podjetja iz zasebnega sektorja. Zdi se primerno, da morajo biti izdajatelji subjekti za posebne namene, ki ne smejo izvajati drugih dejavnosti. Tako je zadeva za vse jasnejša. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Obvezna vključitev državnih obveznic, denominiranih v eurih, vseh držav članic euroobmočja glede na njihovo ekonomsko težo (7) zagotavlja porazdelitev in diverzifikacijo, omenjeno v točki 3.3. Poleg tega so nekatere državne obveznice tako zanimivejše za mednarodne vlagatelje. To zlasti velja za državne obveznice nekaterih držav, ki se sicer izdajajo na manjših in manj likvidnih trgih. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Glede na pomen zgoraj omenjene vključitve državnih obveznic vseh držav članic sorazmerno z njihovo ekonomsko težo EESO dvomi o primernosti trenutno predvidenega sistema samopotrjevanja, ki naj bi ga izvajali izdajatelji. V zvezi z njim se zastavlja vprašanje, ali ne bi bilo treba predvideti strožjega predhodnega nadzora, ki bi ga izvajala ESMA. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Pomembno je tudi, da ta novi instrument ne temelji na delitvi tveganja in izgub med državami članicami euroobmočja, saj te v celoti nosijo vlagatelji v SBBS. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Subjekt za posebne namene, ki je institucija izdajateljica, izda več vrednostnih papirjev, ki predstavljajo terjatve do prihodkov iz osnovnega portfelja. Ti vrednostni papirji so različno tvegani: nadrejene tranše (8) so najmanj, tranše prve izgube pa najbolj tvegane. To dejansko pomeni, da bodo lahko nadrejene tranše dane na trg le, če se bo našlo dovolj vlagateljev v tranše prve izgube (9). Zaradi tega je vsaka izdaja naključna in tvegana, kar je šibkost, ki spodkopava možnosti SBBS za uspeh. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Postavlja se tudi vprašanje, ali bodo SBBS uspešni in učinkoviti v vseh razmerah. Kaj se bo zgodilo z njimi v času splošne krize ali krize v eni ali več državah članicah? To je pomembno vprašanje, saj so nedavni dogodki znova pokazali, da se finančni trgi hitro odzovejo na takšne razmere. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Nadalje je treba pojasniti posledice, ki jih bo imelo vzpostavljanje trga za SBBS poleg že obstoječih trgov za državne obveznice posameznih držav članic. Pri tem se zastavlja več vprašanj, na primer, ali bodo v vseh razmerah na voljo zadostne količine? Kaj se bo zgodilo, če ne bodo? Ali vzpostavitev dodatnega trga ne bo povzročila razdrobljenosti in delitve? |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Zakonodajni okvir omogoča, da SBBS lahko pridobijo in imajo tudi varčevalci in potrošniki (10). Ker gre za izredno zapletene produkte, bi bilo mogoče zastopati stališče, da to ne bi smelo biti dovoljeno. Toda morda je treba postopati bolj diferencirano in prepovedati samo lastništvo tranš prve izgube, ravno zato, ker so lahko poleg vsega še zelo tvegane. Pri nadrejenih tranšah bi bilo lahko drugače, saj so manj tvegane; njihovo lastništvo je mogoče brez težav primerjati z neposrednim lastništvom državnih obveznic v rokah istih varčevalcev in potrošnikov. EESO poziva k nadaljnjemu razmisleku o tem vprašanju. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Na koncu EESO ugotavlja, da je popolnoma pravilno, če se SBBS za namene uporabe uredbe obravnavajo kot nacionalne državne obveznice, denominirane v eurih, iz euroobmočja (angl. „sovereign exposures“). To bo vlagateljem iz finančnega sektorja omogočilo, da vanje vlagajo pod enakimi pogoji kot v osnovne državne obveznice euroobmočja. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Na splošno in glede na zgornje ugotovitve EESO meni, da je sama ideja uvedbe SBBS privlačna, vendar njena uresničitev, kot je opisana v predlogih, daje bolj diferencirano sliko in odpira vrsto vprašanj. Kritična stališča in odzivi tržnih akterjev ter drugih pomembnih zainteresiranih strani ne smejo ostati brez odgovora. Toda na splošno EESO podpira pristop Komisije, da je „resničen“ odgovor v praksi možen le, če bo zasnova preskušena na „resničnih“ trgih. |
| --- | --- |

3.18

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 339 final

1

(2)  Razen v izjemnih primerih, kot je zloraba oznake SBBS.

2

(3)  V tem primeru bi bile zakonodajne zahteve strožje.

3

(4)  UL C 81, 2.3.2018, str. 117, UL C 237, 6.7.2018, str. 46, in UL C 177, 18.5.2016, str. 21.

4

(5)  COM(2018) 252 final, str. 70.

5

(6)  Za več o teh pomislekih in pripombah glej točko 3 obrazložitvenega memoranduma predloga uredbe (str. 6).

6

(7)  Glej člen 4(2) predloga uredbe. Za številke glede ekonomske teže posameznih držav glej https://www.ecb.europa.eu/ecb/orga/capital/html/index.sl.html.

7

(8)  Nadrejene tranše naj bi bile največji del izdaje, tranše prve izgube pa najmanjši.

8

(9)  Tranše prve izgube so bolj tvegane, vendar je zaradi tega tudi donos praviloma višji.

9

(10)  Glej člen 3(6) predloga uredbe.

10

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/118

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Fiscalis za sodelovanje na področju obdavčitve

(COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD))

(2019/C 62/19)

| Poročevalec: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Poročevalec:

Krister ANDERSSON

| Zaprosilo | Evropski parlament, 14. 6. 2018
  Svet Evropske unije, 4. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 194/2/0 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 14. 6. 2018

Svet Evropske unije, 4. 7. 2018

Pravna podlaga

člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

194/2/0

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije za uredbo o novem programu Fiscalis. Davčni organi držav članic še vedno nimajo dovolj zmogljivosti in premalo sodelujejo, zato se EESO strinja, da je treba nujno izboljšati izvajanje davčne politike ter okrepiti upravno sodelovanje in podporo davčnim organom. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Strinja se tudi, da je učinkovitejše sodelovanje med davčnimi organi pomembno za skladnost in delovanje enotnega trga ter da se ustrezen obseg sodelovanja in usklajevanja lahko doseže le na ravni EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO je zaskrbljen, da predlagani proračun v višini 270 milijonov EUR ne bo zadostoval glede na obsežen program, ki ga predlaga Komisija, in hitro digitalizacijo, ki je v teku. Zato priporoča, da se izvede vmesni pregled ustreznosti financiranja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Meni, da je pomembno, da se upošteva digitalni razvoj, in je zadovoljen s ciljem Komisije, da zagotovi uskladitev evropskih elektronskih sistemov z drugimi ustreznimi ukrepi v zvezi z e-upravo na ravni EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komisijo spodbuja, naj sodeluje z državami članicami pri razvoju skupnega osnovnega usposabljanja za davčne organe, da bi se izboljšalo delovanje enotnega trga. Meni, da bi skupna prizadevanja na področju izobraževanja v prihodnosti lahko privedla do ustanovitve davčne akademije EU za davčne organe. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO na podlagi rezultata ocene sedanjega programa ugotavlja, da med najuspešnejša orodja sodijo skupne revizije, projektne skupine, delovni obiski in strokovne skupine za sodelovanje na področju informacijske tehnologije, in poziva Komisijo, da jim da prednost v novem programu Fiscalis. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja uvedbo večletnih programov dela za zmanjšanje upravnega bremena tako za Komisijo kot tudi za države članice. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Meni, da je pomembno, da civilna družba na splošno postane aktiven del programa Fiscalis. |
| --- | --- |

1.8

2.   Uvod in ozadje

| 2.1 | Komisija je v svežnju o naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (1), sprejetem 2. maja 2017, objavila predlog prenovljene finančne obveznosti za program Fiscalis. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Predlog Komisije se nanaša na podaljšanje sedanjega programa Fiscalis 2020, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1286/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter ga izvaja Komisija v sodelovanju z državami članicami in pridruženimi državami. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cilj predloga Komisije so naslednje poenostavitve in prilagoditve: (1) obsežnejša uporaba pavšalnih zneskov/stroškov na enoto, (2) poenostavitev in omejitev tipologije ukrepov za zagotovitev večje prožnosti, (3) izboljšana opredelitev skupnih komponent in nacionalnih komponent, da se bolje odraža realnost projektov IT in da se upoštevajo njihove funkcije, ter (4) možnost sprejemanja večletnih programov dela, da se prepreči letno upravno breme, povezano s komitologijo. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Prilagoditi bi bilo treba tudi področje uporabe programa, da bi v njem lahko sodelovale države članice, pristopne države, države kandidatke, potencialne države kandidatke, države evropske sosedske politike in tretje države, če bi bili izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Proračun programa Fiscalis za obdobje 2021–2027, ki ga predlaga Komisija, znaša 270 milijonov EUR, medtem ko je v obdobju 2014–2020 znašal 223,2 milijona EUR. Poleg tega bi se velika večina proračuna namenila dejavnostim za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Splošni cilj programa je podpreti davčne organe in obdavčevanje za izboljšanje delovanja enotnega trga, spodbujati konkurenčnost Unije ter zaščititi finančne in gospodarske interese Unije in njenih držav članic. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komisija meni, da bo ta program podprl davčno politiko in davčne organe z dejavnostmi za krepitev upravnih zmogljivosti in zmogljivosti na področju informacijske tehnologije ter operativnim sodelovanjem, s čimer bo zagotovil hiter odziv na nastajajoče izzive, kot so davčne goljufije, davčne utaje in izogibanje davkom, digitalizacija in novi poslovni modeli, hkrati pa bo preprečil nepotrebna upravna bremena za državljane in podjetja pri čezmejnih transakcijah. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije za uredbo o novem programu Fiscalis. Davčni organi imajo še vedno premalo zmogljivosti in premalo sodelujejo, tako znotraj EU kot s tretjimi državami, zato se EESO strinja, da je treba nujno izboljšati izvajanje davčne politike, vključno z upravnim sodelovanjem in podporo davčnim organom. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Strinja se tudi, da je učinkovitejše sodelovanje med davčnimi organi pomembno za skladnost in delovanje enotnega trga in da se ustrezen obseg sodelovanja in usklajevanja lahko doseže le na ravni EU. EESO tudi meni, da bo okvir Unije verjetno okrepil sodelovanje ter s tem povečal potencial in konkurenčnost enotnega trga. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Strinja se, da bo pristop na ravni Unije z novo usmeritvijo v zagotavljanje podpore nacionalnim davčnim organom prispeval k preprečevanju davčnih goljufij, davčnih utaj in izogibanja davkom ter boju proti njim. Obenem bo tudi zmanjšal nepotrebna upravna bremena za državljane in podjetja pri čezmejnih transakcijah. Strinja se tudi, da bo program izboljšal delovanje enotnega trga, spodbujal konkurenčnost Unije ter zaščitil finančne in gospodarske interese Unije in njenih držav članic. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO je zaskrbljen, da predlagani proračun v višini 270 milijonov EUR ne bo zadostoval glede na obsežni program, ki ga predlaga Komisija, in hitro digitalizacijo, ki je v teku. Zato priporoča, da se izvede vmesni pregled ustreznosti financiranja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Meni, da je pomembno, da se upošteva digitalni razvoj, in je zadovoljen s ciljem Komisije, da zagotovi uskladitev evropskih elektronskih sistemov z drugimi ustreznimi ukrepi v zvezi z e-upravo na ravni EU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO na podlagi rezultata ocene sedanjega programa opozarja, da med najuspešnejša orodja sodijo skupne revizije, projektne skupine, delovni obiski in strokovne skupine za sodelovanje na področju informacijske tehnologije. Zato želi, da bi imeli ti ukrepi prednost v novem programu Fiscalis. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komisijo spodbuja, naj sodeluje z državami članicami pri razvoju skupnega osnovnega usposabljanja za davčne organe, da bi se izboljšalo delovanje enotnega trga. Meni, da bi skupna prizadevanja na področju izobraževanja v prihodnosti lahko privedla do ustanovitve davčne akademije EU za davčne organe. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO pozdravlja uvedbo večletnih programov dela za izboljšanje učinkovitosti enotnega trga in zmanjšanje upravnega bremena tako za Komisijo kot tudi za države članice. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Razume, da izmenjava informacij trenutno pomeni le njihovo pošiljanje in ne obdelavo. Meni, da je za vzpostavitev poglobljenega in uspešnega sodelovanja med državami članicami pri krepitvi zmogljivosti na področju informacijske tehnologije potreben nadaljnji razvoj obdelave v okviru izmenjave informacij. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Meni, da bi morala civilna družba na splošno postati aktiven del programa Fiscalis, da bi lahko sodelovala pri napredku v razvoju programa in ga spremljala. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO ceni in pozitivno ocenjuje novost v obliki enostavnejšega in lažjega mehanizma za prilagoditev ali razširitev evropskega elektronskega sistema za sodelovanje s tretjimi državami, ki niso povezane s programom, in mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Izraža zadovoljstvo nad dejstvom, da je predlog skladen z drugimi predlaganimi akcijskimi programi EU o povezanih ciljih, katerih namen je zmanjšati pogostost goljufivih ravnanj, prizadevati si za učinkovitejše institucije in podpirati ukrepe za boljše delovanje enotnega trga. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO podpira dejstvo, da bo večina predlaganega proračuna namenjena dejavnostim za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije. Soglaša tudi z izbiro arhitekture IT s kombinacijo skupnih in nacionalnih komponent namesto popolnoma centralizirane arhitekture. Evropski elektronski model, ki temelji na nacionalnih preferencah, zahtevah in omejitvah, bo olajšal sorazmerno vzpostavitev interoperabilnosti in medsebojne povezljivosti v korist notranjega trga. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO poudarja, da je delitev odgovornosti med Komisijo in države članice, kot jo predlaga Komisija, pomembno načelo skupnega zagotavljanja razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov. S tem se olajša iskanje ustrezne rešitve za bolj celostno stališče EU in za vse, kar velja in je funkcionalno za vsako državo članico, kar naj bi privedlo do boljšega sodelovanja med udeleženci. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Učinkovitejša uprava ne bi koristila samo davčnim upravam. EESO meni, da bo ugodnejše davčno okolje spodbudilo tudi poslovno skupnost EU in okrepilo rast. Če se zmanjšajo stroški uskladitve in upravna bremena, se lahko podjetja osredotočijo na svoje glavne dejavnosti, pri tem pa ustvarjajo rast in možnosti za zaposlitev. |
| --- | --- |

3.15

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 321 final.

1

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/121

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podporo reformam

(COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD))

(2019/C 62/20)

| Poročevalec: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Poročevalec:

Petr ZAHRADNÍK

| Zaprosilo | Evropski parlament, 14. 6. 2018
  Svet Evropske unije, 27. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | tretji odstavek člena 175 ter člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 194/3/7 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 14. 6. 2018

Svet Evropske unije, 27. 6. 2018

Pravna podlaga

tretji odstavek člena 175 ter člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

194/3/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO podpira razloge za oblikovanje programa za podporo reformam, ki naj bi države članice spodbudil k izvajanju večjih strukturnih reform, te obravnaval kot celovito dejavnost in deloval kot dodaten instrument za njihovo prostovoljno izvajanje, in se jim pridružuje. Predlaga, da bi se pri izvajanju strukturnih reform – deležnih podpore iz tega programa – na ravni držav članic spremljali tudi njihovi socialni učinki in posledice. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se zavzema za tesno povezavo med programom za podporo reformam in evropskim semestrom. Hkrati je prepričan, da bi se moralo uspešno izvajanje strukturnih reform srednjeročno pokazati tudi v ekonomski konvergenci znotraj EU. Poleg tega meni, da je mogoče program za podporo reformam še tesneje in bolj neposredno navezati na evropski semester, kot je predvideno v predlogu uredbe. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Po njegovem mnenju bi bilo za uspešno uvedbo programa za podporo reformam in dosego pričakovanih koristi primerno še bolje odgovoriti na nekaj nerešenih vprašanj, ki jih Evropska komisija ni jasno razložila. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | V skladu z novim pojmovanjem večletnega finančnega okvira EU za obdobje 2021–2027, ki sloni tudi na doseganju pomembnih sinergij med različnimi razdelki, je prepričan, da je treba dodatno preučiti možnosti programa, tako da bi bilo te sinergije mogoče v praksi resnično doseči. EESO bi podprl pripravo praktičnega priročnika, ki bi upravičencem omogočil, da bi se bolje znašli glede možnih povezav z drugimi razdelki prihodnjega večletnega finančnega okvira, zlasti ker gre za popolnoma novo prvino v njegovi uporabi. V okviru priporočene krepitve sinergij se zavzema tudi za uporabo možnosti, da se lahko sredstva iz programa neposredno povežejo z ustreznim operativnim programom v okviru kohezijske politike. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Poleg tega priporoča, da se bolje pojasni in opredeli ocenjevanje uspešnosti reform (in torej tudi pogoji za realno sprostitev sredstev v okviru programa). Hkrati meni, da lahko organizirana civilna družba odigra zelo dejavno vlogo ravno pri doseganju soglasja med Evropsko komisijo in državami članicami o vsebini programov reform. V zvezi s tem odobrava tesno navezavo programa na nacionalne programe reform. EESO priporoča, da se pozorno spremlja časovno načrtovanje reform in učinkovito kljubuje morebitni nevarnosti moralnega tveganja. Zelo zaželena bi bila vzpostavitev platforme za sodelovanje med državami članicami o vprašanjih glede oblike in značaja strukturnih reform. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da obstaja potreba po strukturnih reformah ne le na ravni posameznih držav članic, temveč tudi na ravni celotne EU, saj imajo te reforme čezmejne in pogosto tudi vseevropske učinke. Glede na to da se predlaga centralno upravljanje programa, EESO pogreša možnost, da bi se prek njega reševali ravno pomembni vseevropski projekti strukturnega značaja, in priporoča, da se možnosti programa razširijo na tovrstne reforme. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO ni povsem prepričan, ali to, da se podpora v okviru programa izplača za nazaj (ker lahko do izplačila pride tudi več let od uvedbe ustreznega reformnega ukrepa), za državo članico pomeni zadostno spodbudo za to, da se loti izvajanja strukturne reforme. |
| --- | --- |

1.7

2.   Splošno ozadje predloga in ključna dejstva

| 2.1 | Ena najpomembnejših dolgoročnih ovir za večjo in bolj prepričljivo gospodarsko rast v EU je obstoj množice strukturnih ovir in neravnovesij, ki jih je mogoče odpraviti z izvedbo temeljitih strukturnih reform (1). Nedavna gospodarska kriza je nekatere od njih potisnila še bolj v ospredje, hkrati pa je omogočila, da se določi merilo za uspeh izvedenih reform. Da bi zagotovili uspešnost programa, se je dobro učiti tudi na primeru neuspešnih ali slabo pripravljenih reform z resnimi gospodarskimi in družbenimi posledicami in se v prihodnje temu izogniti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Strukturne reforme so taki ukrepi gospodarske politike, ki dolgoročno oblikujejo temeljne vodilne parametre gospodarske strukture ter povezanega institucionalnega in pravnega okvira. Zanje je značilno tudi, da odpravijo obstoječe ovire ter uvedejo popolnoma nove gospodarsko-politične instrumente, ki zrcalijo trenutne in prihodnje razvojne trende. V posameznih državah EU imajo različne oblike in so bolj ali manj potrebne (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Predlagani program za podporo reformam se – z veliko večjim obsegom finančnih sredstev in občutno razširjenim in bolj dodelanim predmetom podpore – navezuje na program za podporo strukturnim reformam, ki je bil zlasti v obliki tehnične pomoči uveden že leta 2017 (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Program za podporo reformam je treba dojemati kot bistven prispevek proračuna EU – v duhu njegovih trenutnih inovacij – za zagotavljanje evropske dodane vrednosti, večje prožnosti, sinergij med njegovimi razdelki in poenostavitve postopkov. Ta prispevek bi se moral izražati v dolgoročno povečani naložbeni dejavnosti, pri čemer mora biti proces evropskega semestra preskus in osrednje mesto za ocenjevanje ustreznosti strukturnih reform (4). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Na program za podporo strukturnim reformam tako ni primerno gledati ločeno, temveč kot na nov delček v kompleksnem mozaiku instrumentov prihodnjega proračuna EU, v luči katerega naj bi zagotavljal visoko stopnjo sinergije, kar velja zlasti za kohezijsko politiko in evropsko stabilizacijsko funkcijo za naložbe. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Zasnova programa je bila poleg tega napovedana v okviru predstavitve novih proračunskih instrumentov za stabilno euroobmočje v EU iz decembra 2017. V predlogu uredbe države euroobmočja niso v nikakršni prednosti pred državami, ki niso njegove članice, čeprav bi moral ta program pomeniti eno od možnosti za kompromisno rešitev pred uvedbo ločenega proračuna za euroobmočje. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V programu za podporo reformam so predlagani trije instrumenti:






  — | instrument za izvajanje reform v obliki instrumenta za finančno podporo (22 milijard EUR dodeljenih sredstev), |
| --- | --- | --- |

2.7

—

instrument za izvajanje reform v obliki instrumenta za finančno podporo (22 milijard EUR dodeljenih sredstev),

| — | instrument za tehnično podporo (neposredno nadaljevanje programa za podporo strukturnim reformam; 0,84 milijarde EUR), |
| --- | --- |

—

instrument za tehnično podporo (neposredno nadaljevanje programa za podporo strukturnim reformam; 0,84 milijarde EUR),

| — | konvergenčni instrument za države članice, ki niso članice euroobmočja (2,16 milijarde EUR). |
| --- | --- |

—

konvergenčni instrument za države članice, ki niso članice euroobmočja (2,16 milijarde EUR).

| 2.8 | Namen programa je podpreti vlade in javne organe držav članic pri prizadevanjih za oblikovanje in izvajanje strukturnih reform. Prispeval naj bi k vzdržni rasti gospodarstva EU in uresničitvi evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

2.8

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da so razlogi za predlog o vzpostavitvi programa za podporo naložbam povsem relevantni in da bi moralo biti v skladu z njimi delovanje programa v praksi koristno. Hkrati pa je prepričan, da predlog vsebuje številna vprašanja, na katera ni bilo popolnoma jasno odgovorjeno in ki niso bila pojasnjena, in da je pred popolno praktično uvedbo programa nujno ponuditi bolj prepričljive in nedvoumne odgovore nanje. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO se zavzema za bolj konkretne in nazorne primere možnih sinergij, na primer s kohezijsko politiko, h katerim poziva tako predlog uredbe o večletnem finančnem okviru in tudi predlog uredbe o skupnih določbah za sedem skladov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Prednosti ali slabosti določenega reformnega ukrepa se pogosto pokažejo šele čez nekaj časa, ki lahko zlahka preseže tako triletno obdobje za uresničitev reform kot tudi naslednje petletno obdobje njihove vzdržnosti. EESO zanima, kako namerava program ocenjevati uspešnost reform, ki jih je mogoče podpreti, vendar se lahko njihove posledice pokažejo le zelo dolgoročno. V zvezi s tem ga tudi zanima, kako bo rešen morebitni spor med Evropsko komisijo in državo članico o tem, da je dani reformni predlog pravilen in izvedena reforma uspešna. Pri tem priporoča vzpostavitev platforme za sodelovanje med državami članicami o vprašanjih glede značaja strukturnih reform. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO meni, da bi k dosegi soglasja o obliki reform med Evropsko komisijo in državami članicami lahko občutno prispevala organizirana civilna družba, ki je v številnih pogledih nepristranska, sposobna prispevati objektivno mnenje in stvarno kompetentna ter predstavlja most za preprečevanje morebitnih konfliktov oziroma za njihovo reševanje. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO priznava deklarirano sovisnost s procesom evropskega semestra, pri čemer meni, da bi bila lahko medsebojna povezava še bolj neposredna in bi se lahko pokazala na primer pri dodeljevanju finančnih sredstev v okviru orodja za izvajanje reform. EESO priznava, da je edino merilo pri tem število prebivalcev države članice. Kljub temu priporoča, da se razmisli tudi o možnosti uporabe matrike z več merili, ki bi upoštevala potrebo po uresničitvi strukturnih reform glede na razmere v konkretni državi članici. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Predlog uredbe govori o tem, da bo Evropska komisija zagotovila, da bodo dejavnosti tega programa dopolnjevali drugi programi v okviru prihodnjega proračuna EU. EESO priporoča pripravo podrobnejšega razlagalnega priročnika o tem, kako bo potekalo to dopolnjevanje, saj se mu zdi to ključnega pomena za doseganje sinergij pri financiranju EU. To dopolnjevanje je zlasti pomembno v odnosu do skupnih določb za sedem skladov (in v okviru teh predvsem instrumentov kohezijske politike), pri čemer bi morala biti skladna tudi omejitev temeljnih pogojev (EESO priporoča, da se program prednostno usmeri v njihovo izpolnjevanje v okviru reformnih prizadevanj). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO zelo odobrava predlagano skladnost in povezavo med programom in nacionalnimi programi reform, ki jih pripravljajo države članice v okviru svojih obveznosti v zvezi z evropskim semestrom in jih predložijo Evropski komisiji. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO obžaluje, da so v osnutku programa strukturne reforme izključno vezane na konkretne potrebe držav članic in da v njem niso predvidene strukturne reforme s čezmejnim ali celo vseevropskim obsegom, čeprav se predlaga centralno upravljan program. Glede na to da program zahteva izredno visoko stopnjo sodelovanja držav članic (ki ga bodo dejansko v izvajale v praksi), se poraja vprašanje, zakaj se prav za ta program predlaga centralno, ne deljeno upravljanje. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO se strinja s seznamom dejavnosti in reformnih zavez (člen 6 predloga) in ga odobrava kot povsem reprezentativno osnovo za izbor takega ukrepa, ki bo ustrezal konkretnim okoliščinam v državi članici. V zvezi s tem pa priporoča, da se opredeli, kaj za namen programa pomeni strukturna reforma (5), in sicer zlasti zato, da se prepreči nepotrebno vsebinsko prekrivanje z reformnimi dejavnostmi ukrepov, ki jih podpirajo drugi razdelki proračuna EU. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Prav tako se strinja s seznamom meril, ki jih mora v okviru programa država članica izpolniti za priznanje reformnih zavez (člen 11 predloga). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Vendar pa izraža dvome glede tega, da program pomeni resnično spodbudo za uresničevanje strukturnih reform, saj se, potem ko so izpolnjene reformne zaveze, podpora lahko izplača v obdobju treh let po izdaji sklepa. EESO meni, da enkratno izplačilo podpore za nazaj po razmeroma dolgem času od začetka reformnih dejavnosti ni pretirano velika motivacija. |
| --- | --- |

3.11

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Če financiranje podpore v okviru tega programa ni povezano s stroški, ki so potrebni za predlagane reforme, EESO poziva k zelo pozornemu strokovnemu spremljanju sprejemanja reformnih zavez in končni oceni strukturnih reform z vidika spoštovanja pogojev makroekonomske in fiskalne discipline. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO se zavzema za pojasnitev teze, navedene v predlogu, da naj bi program kompenziral visoke politične stroške, ki lahko kratkoročno nastanejo pri nekaterih strukturnih reformah, in odpravil ovire, povezane s temi reformami. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO priporoča oblikovanje natančnejših in bolj nedvoumnih pravil za vrednotenje uresničenih reformnih sprememb (člen 13 predloga). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO priporoča, da se pozornost nameni časovnemu načrtovanju reform, po katerem bi bilo mogoče uresničevanje reform časovno prilagoditi pridobitvi podpore iz programa, in s tem povezanemu problemu moralnega tveganja. Poleg tega priporoča, da se pozornost nameni možnim primerom, v katerih bi bile podpore iz programa deležne že izvedene reforme. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Predlog uredbe prinaša možnost, da se na primer del sredstev, namenjenih za kohezijsko politiko, prenese na ta program. EESO priporoča tudi možnost prenosa ali združitve tudi v nasprotno smer, tj. da se lahko sredstva iz programa neposredno povežejo z ustreznim operativnim programom v okviru kohezijske politike. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO v primeru orodja za tehnično podporo odobrava neposredno nadaljevanje programa za podporo strukturnim reformam in izkoriščeno priložnost za prilagojeno podporo prizadevanjem za strukturne reforme (ločeno od na primer tehnične podpore v okviru kohezijske politike). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | V zvezi s konvergenčnim instrumentom EESO ugotavlja, da so nekatere države članice EU zunaj euroobmočja strukturno bolj pripravljene za vstop vanj od nekaterih njegovih članic. Njihova glavna ovira niso gospodarski razlogi (pogosto višja rast BDP, povezana z visoko ravnjo dejanske konvergence, vzorna proračunska disciplina, presežek v zunanjetrgovinski bilanci ali nizka stopnja brezposelnosti), pač pa politični (na katere konvergenčni instrument ne more vplivati). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | V povezavi s konvergenčnim instrumentom EESO zahteva dodatna pojasnila, ali se nekako razlikuje značaj reformnih zavez v njegovem okviru in v okviru orodja za izvajanje reform. |
| --- | --- |

4.8

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  EESO v svojih mnenjih izhaja iz opredelitve strukturnih reform, zapisane v mnenju Dokončno oblikovanje EMU – naslednji mandat evropskega zakonodajnega organa (UL C 451, 16.12.2014, str. 10).

1

(2)  Opis povezave med strukturnimi reformami in drugimi deli gospodarske politike EU prinašata mnenji EESO Ekonomska politika euroobmočja 2017 (dodatno mnenje) (UL C 81, 2.3.2018, str. 216), Ekonomska politika euroobmočja 2017 (UL C 173, 31.5.2017, str. 33).

2

(3)  Glej mnenje EESO Podpora strukturnim reformam v državah članicah (UL C 237, 6.7.2018, str. 53).

3

(4)  Glej mnenje EESO Finance EU do leta 2025 (Razmislek o prihodnosti financ EU) (UL C 81, 2.3.2018, str. 131).

4

(5)  Glej mnenji EESO Ekonomska politika euroobmočja 2017 (dodatno mnenje) (UL C 81, 2.3.2018, str. 216), in Ekonomska politika euroobmočja 2017 (UL C 173, 31.5.2017, str. 33).

5

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/126 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/126

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropske stabilizacijske funkcije za naložbe

(COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD))

(2019/C 62/21)

| Poročevalec: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Michael SMYTH |

Poročevalec:

Philip VON BROCKDORFF

Soporočevalec:

Michael SMYTH

| Zaprosilo | Evropski parlament, 11. 6. 2018
  Svet, 25. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 175(3) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 196/2/4 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 11. 6. 2018

Svet, 25. 6. 2018

Pravna podlaga

člena 175(3) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

196/2/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO ugotavlja, da velik zvezni proračun v euroobmočju glede na trenutno stopnjo politične in družbene povezanosti ni realen. Ne glede na to je predlagana Evropska stabilizacijska funkcija za naložbe (ESFN), ki naj bi stabilizirala nacionalne fiskalne politike v primeru asimetričnih šokov. EESO meni, da je to korak v smeri tesnejšega povezovanja v euroobmočju in morda tudi poskus spodbujanja držav članic zunaj euroobmočja, naj sprejmejo enotno valuto. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO razume, da se ESFN razlikuje od evropskega mehanizma za stabilnost, ki se je razvil med finančno krizo kot varovalni sklad. Toda med skladoma je treba jasno razlikovati. Področje uporabe ESFN je veliko bolj omejeno in EESO dvomi, da bi velikost sklada zadoščala, če bi asimetrični šoki prizadeli dve ali več držav članic. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Posojila, ki bi se zagotovila prek ESFN, bi nekoliko spodbudila javne naložbe v obdobju asimetričnih šokov, vendar EESO opozarja, da ta učinek verjetno ne bo takojšen. Za gospodarsko okrevanje je potreben čas, morebitni pozitivni učinki pa se običajno občutijo srednje- in dolgoročno. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ker je edino merilo za aktiviranje podpore brezposelnost, EESO ugotavlja, da se lahko pojavijo nekatere pomanjkljivosti glede pravočasnosti stabilizacijske funkcije. Zato predlaga druge dopolnilne kazalnike, ki običajno prej kot brezposelnost napovejo prihajajoči velik šok. Tako bi bilo mogoče sprožiti začetno podporo, še preden se velik šok pokaže kot brezposelnost. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Glede na to, da se ESFN ne šteje kot dodatni finančni instrument (poleg aranžmaja za pomoč za plačilne bilance in evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo), EESO meni, da bi se z njegovo uporabo zmanjšala skupna zmožnost zadolževanja. Zato mora Evropska komisija redno vzpostavljati ravnovesje med neporavnanimi odplačili s strani zadevnih držav članic in pogojnimi obveznostmi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO ne nasprotuje temu, da bi Komisija nadzirala javne naložbe, financirane s posojili, ki se zagotavljajo prek ESFN, toda zadevni državi članici bi bilo treba omogočiti dovolj manevrskega prostora pri odločanju, kakšne naložbe so potrebne. EESO zato priporoča, naj se vzpostavi ravnovesje med nadzorom Komisije na eni strani in prosto presojo zadevne države članice glede javne porabe na drugi strani. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko v EU deloval mehanizem zavarovanja, namenjen makroekonomski stabilizaciji. Meni, da bi bila dobro zasnovana zavarovalna shema na ravni celotne Unije, ki bi delovala kot avtomatski stabilizator med makroekonomskimi šoki, bolj učinkovita od predlagane ESFN. Če bi medtem EU doletela nova finančna in gospodarska kriza, bi se EESO zavzel za usklajeno uporabo vseh ustreznih finančnih instrumentov, vključno z ESFN. |
| --- | --- |

1.7

2.   Ozadje

| 2.1 | Evropska komisija za prihodnji večletni finančni okvir predlaga vzpostavitev Evropske stabilizacijske funkcije za naložbe (ESFN), katere splošni cilj je okrepiti ekonomsko in monetarno unijo tako, da euroobmočje dobi trdno mesto v dolgoročnem proračunu Unije. V okviru ESFN bi se nudila kritna posojila (angl. back-to-back loans) v višini do 30 milijard EUR, zajamčena s proračunom EU, skupaj s subvencijo obrestne mere za kritje stroškov posojila. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Subvencije bi se financirale iz prispevkov držav članic v višini odstotnega deleža denarnih prihodkov, ki jih ECB dodeli nacionalnim centralnim bankam (t. i. prihodkov od izdajanja denarja), zbirale pa bi se prek Sklada za stabilizacijsko podporo. Sprejel bi se medvladni sporazum, ki bi določal metodo za izračun finančnih prispevkov držav članic in pravila za njihov prenos. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Znesek posojila, ki bi ga lahko upravičena država članica najela, bi se določil s formulo, ki bi temeljila na več merilih, kot so:






  i) | najvišja raven upravičenih javnih naložb, ki se lahko podprejo v okviru ESFN, |
| --- | --- | --- |

2.3

i)

najvišja raven upravičenih javnih naložb, ki se lahko podprejo v okviru ESFN,

| ii) | povečanje brezposelnosti in |
| --- | --- |

ii)

povečanje brezposelnosti in

| iii) | prag, ki se opredeli kot četrtletna nacionalna stopnja brezposelnosti, povečana za več kot eno odstotno točko v primerjavi s stopnjo brezposelnosti v istem četrtletju preteklega leta. |
| --- | --- |

iii)

prag, ki se opredeli kot četrtletna nacionalna stopnja brezposelnosti, povečana za več kot eno odstotno točko v primerjavi s stopnjo brezposelnosti v istem četrtletju preteklega leta.

Vendar Komisija lahko v primeru izjemne resnosti velikega asimetričnega šoka v zadevni državi članici poviša znesek posojila ESFN do najvišje ravni upravičenih javnih naložb, ki se lahko podprejo v okviru ESFN.

| 2.4 | Predlagana uredba v bistvu temelji na ključnih načelih solidarnosti na ravni EU in odgovornosti posameznih držav članic. ESFN je bila omenjena v govoru predsednika Evropske komisije o stanju v Uniji v letu 2017 (1), poročilu petih predsednikov iz junija 2015 (2), razmisleku o poglobitvi ekonomske in monetarne unije iz maja 2017 (3) ter stališču Komisije o nadaljnji poglobitvi ekonomske in monetarne Unije, kakor je bilo izraženo decembra 2017 (4). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komisija v povezavi z ESFN predlaga tudi program za podporo reformam, s katerim bi se po potrebi podprle ekonomske reforme v vseh državah članicah. Program za podporo reformam bi sestavljali trije deli: mehanizem, usmerjen k reformam, tehnična podpora in konvergenčni instrument za pomoč državam članicam zunaj euroobmočja, da se pridružijo temu območju. EESO o tem pripravlja ločeno mnenje. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ESFN ima dva glavna cilja:






  (i) | pomagati stabilizirati javne naložbe v obdobju asimetričnih šokov, ki so jih povzročile spremenjene gospodarske razmere, ki lahko različno vplivajo na države članice. Kot je pokazala finančna kriza, je ohranjanje stabilnosti javnih naložb v času krize velik izziv za države, ki imajo skupno valuto, kot v euroobmočju; ter |
| --- | --- | --- |

2.6

(i)

pomagati stabilizirati javne naložbe v obdobju asimetričnih šokov, ki so jih povzročile spremenjene gospodarske razmere, ki lahko različno vplivajo na države članice. Kot je pokazala finančna kriza, je ohranjanje stabilnosti javnih naložb v času krize velik izziv za države, ki imajo skupno valuto, kot v euroobmočju; ter

| (ii) | podpirati gospodarsko okrevanje v obdobju gospodarskih šokov v euroobmočju in v državah članicah, ki sodelujejo pri evropskem mehanizmu deviznih tečajev (ERM II) in se šokom ne morejo več prilagajati s svojo denarno politiko. |
| --- | --- |

(ii)

podpirati gospodarsko okrevanje v obdobju gospodarskih šokov v euroobmočju in v državah članicah, ki sodelujejo pri evropskem mehanizmu deviznih tečajev (ERM II) in se šokom ne morejo več prilagajati s svojo denarno politiko.

| 2.7 | Spomniti je treba, da je trenutni okvir ekonomske politike euroobmočja še nepopoln. Medtem ko je denarna politika centralizirana, nacionalne fiskalne politike ostajajo decentralizirane, ta dvojnost pa lahko močno obremeni državo članico, ki jo je prizadel asimetrični šok, kot se je pokazalo po finančni krizi. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Namen ESFN je zato dopolniti nacionalne avtomatske stabilizatorje, kadar obstaja bojazen, da ti stabilizatorji – ki so oblikovani za izravnavo nihanja v gospodarski dejavnosti države članice in se samodejno sprožijo brez izrecnega ukrepanja vlade – ne bodo učinkoviti. ESFN bi v teoriji lahko učinkovala tako, da bi ublažila učinek predvsem nacionalnih gospodarskih šokov na gospodarstvo in mu tako pomagala okrevati. ESFN bi lahko pomagala tudi zmanjšati tveganje učinkov prelivanja na druge države članice. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Države članice lahko ob nastopu krize izgubijo dostop do finančnih trgov. V tem primeru je prizadeti državi članici na voljo evropski mehanizem stabilnosti ali program za pomoč za plačilne bilance. Vendar trenutno ni mehanizma za podporo državi članici, ki doživi asimetrični šok in ne izgubi nujno dostopa do kapitalskih trgov. Namen ESFN je zato odpraviti to vrzel tako, da se zadevni državi članici zagotovijo posojila. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Za povečanje učinkovitosti predlaganega mehanizma Evropska komisija predlaga, da bi asimetrične šoke merili s „sprožilom na podlagi dvojnega merila brezposelnosti“. Mehanizem se aktivira, ko nacionalne stopnje brezposelnosti presežejo stopnje, ki veljajo za običajne, in se štejejo za pomemben kazalnik posledic velikega asimetričnega šoka v posamezni državi članici. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Pri zagotavljanju posojil državam članicam, ki jih prizadenejo gospodarski šoki, se pri mehanizmu predpostavlja, da so se makroekonomske in fiskalne politike uporabljale v skladu s Paktom za stabilnost in rast, tj. sklopom pravil, katerih namen je zagotoviti zdrave javne finance v državah Evropske unije in usklajevati njihove fiskalne politike, ter s postopkom v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji. Slednji je namenjen temu, da se ugotovi, prepreči in obravnava nastanek potencialno škodljivih makroekonomskih neravnovesij, ki bi lahko negativno vplivala na gospodarsko stabilnost v posamezni državi članici, euroobmočju ali EU kot celoti. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ESFN bo sčasoma mogoče dopolniti (prek Sklada za stabilizacijsko podporo) z dodatnimi finančnimi sredstvi zunaj proračuna EU, ki bi lahko izhajala iz evropskega mehanizma za stabilnost (prihodnjega Evropskega denarnega sklada) in prostovoljne zavarovalne sheme, ki bi jo vzpostavile države članice. |
| --- | --- |

2.12

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO ugotavlja, da velik zvezni proračun v euroobmočju glede na trenutno stopnjo politične in družbene povezanosti ni realen. EESO že vseskozi podpira prizadevanja Komisije za razvoj in dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije (EMU) (5). Hkrati je pogosto izrazil zaskrbljenost zaradi stalnega pomanjkanja politične zavezanosti držav članic, ki je ključnega pomena za dokončanje EMU (6). To se očitno odraža v predlogih za ESFN, ki so zato neka začasna rešitev. Tako bo dvojnost med centralizirano denarno politiko in nacionalnimi fiskalnimi politikami ostala. Pozitiven vidik predloga je, da naj bi se z ESFN nacionalne fiskalne politike stabilizirale v primeru asimetričnih šokov in dosegla dolgoročna vzdržnost. V zvezi s tem EESO meni, da je predlog korak v smeri nekoliko tesnejšega povezovanja v euroobmočju in morda tudi poskus spodbujanja držav članic zunaj euroobmočja, naj sprejmejo enotno valuto. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pri predlaganem mehanizmu se predpostavlja, da država upošteva Pakt za stabilnost in rast, kar pomeni zdravo proračunsko in makroekonomsko politiko. EESO to šteje za poskus približevanja fiskalne in monetarne konvergence z zagotovitvijo, da države članice izpolnjujejo merila za upravičenost, ki vključujejo zdravo proračunsko in makroekonomsko politiko. To pomeni tudi, da bi bila ESFN na voljo le državam članicam, ki ravnajo v skladu s Paktom za stabilnost in rast, torej državam članicam, ki so že sprejele strukturne reforme in proračunske prilagoditve. Ta pogoj bi lahko spodbudil države članice, da v celoti upoštevajo Pakt za stabilnost in rast, ter pomiril skrbi glede stroškov zavarovanja za države članice, ki so v procesu sprejemanja strukturnih reform in proračunskih prilagoditev. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Zaradi ESFN zato ne bo prišlo do trajnih prenosov med državami članicami euroobmočja, saj bodo vlade do podpore upravičene le, če so v prejšnjih dveh letih izpolnjevale glavna proračunska pravila EU. Vendar EESO ugotavlja, da je ESFN namenjena samo državam članicam z zdravimi proračunskimi in makroekonomskimi politikami, posojilo pa bi se zagotovilo le v izjemnih okoliščinah in kadar se pojavijo asimetrični šoki v obliki neobičajno visokih stopenj brezposelnosti. Čeprav EESO priznava pomen tržne in fiskalne discipline, se strinja s ciljem stabilizacijske funkcije in priznava, da je to prvi korak k razvitejši stabilizacijski funkciji. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO razume, da Komisija ni mogla pripraviti izčrpnega seznama asimetričnih šokov, ki bi lahko med drugim vključeval likvidnostno krizo. Meni, da se je na likvidnostno krizo primerno odzvati s programom Evropske centralne banke za dokončne denarne transakcije, ki je pogojen s sodelovanjem države članice v programu evropskega mehanizma za stabilnost, in ne z ESFN. EESO priznava, da izčrpen seznam asimetričnih šokov ne bi bil primeren, pomirjajo pa ga makroekonomske simulacije Komisije glede učinkovitosti stabilizacijske funkcije kot mehanizma za preprečevanje krize, ki temeljijo na preteklih podatkih. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO razume, da se ESFN razlikuje od evropskega mehanizma za stabilnost, ki se je razvil med finančno krizo kot varovalni sklad. Evropski mehanizem za stabilnost je tesneje povezan s programom reševanja z javnimi sredstvi, ki vključuje strožje pogoje in posojilno zmogljivost v višini 500 milijard EUR, uporabijo pa ga lahko države članice, ki si ne morejo več sposojati na kapitalskih trgih. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Zato je treba med skladoma jasno razlikovati. Področje uporabe ESFN je veliko bolj omejeno in čeprav je namenjena državam članicam vseh velikosti, EESO meni, da bi bil predlagani sklad v višini 30 milijard EUR običajno primernejši za manjše države članice iz euroobmočja in zunaj njega. Zato EESO dvomi, da bi velikost sklada zadoščala, če bi asimetrični šoki prizadeli dve ali več držav članic. Predlagane ESFN zato ni mogoče šteti za končno rešitev za države članice, ki se soočajo z enkratnimi težavami, kot so ekološka nesreča, energetska kriza ali lokalizirana bančna kriza. |
| --- | --- |

3.6

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO priznava, da bi posojila na podlagi formule za določitev zneska posojila za upravičeno državo članico (članico euroobmočja ali državo, ki si prizadeva postati članica v okviru evropskega mehanizma deviznih tečajev) nekoliko spodbudila javne naložbe (ob domnevi, da gre za kakovostne naložbe) v obdobju asimetričnih šokov, vendar učinek verjetno ne bo takojšen. Za gospodarsko okrevanje je potreben čas, morebitni pozitivni učinki pa se verjetno občutijo srednje- in dolgoročno. Zato mora biti predlog bolj realen glede predvidenih ciljev in možnih rezultatov ESFN. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ker je edino merilo za aktiviranje podpore brezposelnost, EESO ugotavlja, da se lahko pojavijo nekatere pomanjkljivosti glede pravočasnosti stabilizacijske funkcije. Razmisliti je treba tudi o drugih dopolnilnih kazalnikih, ki prihajajoči velik šok običajno napovejo prej kot brezposelnost, tako da bi bilo začetno raven podpore mogoče sprožiti, preden se veliki šok v celoti pokaže kot brezposelnost. Ko se brezposelnost znatno poveča, je proizvodna zmogljivost gospodarstva morda že utrpela gospodarsko škodo. Na primer ni nujno, da gospodarstvo, v katerem strmo pade izvoz blaga in storitev, hkrati prizadene tudi povišanje brezposelnosti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zato bi bilo koristno imeti na voljo instrument, ki ga je mogoče aktivirati, preden se simptomi v celoti pokažejo na trgu dela. Povedano drugače, merilo brezposelnosti je treba dopolniti z vrsto kazalnikov za zgodnje opozarjanje, ki lahko vključujejo spremembo pri izvozu blaga in storitev, spremembo ravni zalog in drugih vodilnih kazalnikov, ki jasno kažejo na gospodarski šok. Tako bi bila predlagana stabilizacijska funkcija veliko učinkovitejša in uporabljena ob ustreznejšem času. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Poleg tega je lahko 15-letna povprečna stopnja brezposelnosti, ki jo je treba preseči, da je država članica upravičena do podpore, neugodna za države, ki so uspešno zmanjšale strukturno brezposelnost. Primernejši bi bil krajši, morda petletni časovni okvir. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO ugotavlja, da bi se v okviru ESFN, kakršna se predlaga, lahko izposojal denar na kapitalskih trgih, ki bi se nato posojal državam članicam s subvencioniranimi obrestmi za kritje stroškov posojil. Kot že navedeno, bi se subvencija financirala na podlagi prihodka od izdajanja denarja, pobirala pa bi se prek nacionalnih prispevkov v Sklad za stabilizacijsko podporo. EESO meni, da morajo države članice naprej dokazati svojo politično in finančno zavezanost. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ker se ESFN ne šteje za dodatni instrument poleg obstoječih, bi lahko za skupni znesek posojil, ki so na voljo za aranžma za pomoč za plačilne bilance, evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in ESFN, veljala enotna omejitev. Vsaj v teoriji bi se s takim novim instrumentom posojilna zmogljivost evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo dejansko zmanjšala za 30 milijard EUR, kolikor znašajo predlagana sredstva za ESFN. Zato mora Komisija redno vzpostavljati ravnovesje med neporavnanimi odplačili s strani zadevnih držav članic in pogojnimi obveznostmi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO meni, da imata ESFN in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo podobno področje uporabe. Oba sklada sta namenjena zagotavljanju finančne podpore državam članicam. Čeprav imata različne pogoje za upravičenost, bi se pogoji evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo po razumevanju EESO še vedno uporabljali, kar bi nekoliko omejilo učinkovitost ESFN. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO glede subvencije obrestne mere, do katere bi bila upravičena zadevna država članica, meni, da bi lahko ta subvencija v primeru krize, če bi vse ostalo enako, morda učinkovala tako, da bi se zaradi tveganj v zvezi z državo članico, ki se spopada s krizo, povišali stroški plačila obresti. To bi negativno vplivalo na javne finance zadevne države članice. Učinkovitost kakovostnih javnih naložb in s tem učinkovitost same ESFN sta zato ključni za zmanjšanje morebitnih tržnih tveganj, ki vplivajo na zadevno državo članico, ter njenih srednje- in dolgoročnih stroškov posojila. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO nadzoru nad javnimi naložbami, ki bi ga v zadevni državi članici izvajala Komisija, kot se zahteva v predlogu, načeloma ne nasprotuje, vendar meni, da bi bilo treba zadevni državi članici omogočiti dovolj manevrskega prostora pri odločanju, kakšne naložbe so potrebne. Zato priporoča, naj se vzpostavi ravnovesje med nadzorom Komisije na eni strani in prosto presojo države članice glede javne porabe na drugi strani. Poleg tega meni, da bi bilo tudi javne naložbe treba šteti za instrument solidarnosti. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO ugotavlja, da predlog Komisije omogoča nadgradnjo sheme v prihodnosti z morebitnim mehanizmom zavarovanja, ki bi bil namenjen makroekonomski stabilizaciji. To je po mnenju EESO priznanje, da je ESFN omejena in da bo predloge v sedanji obliki sčasoma treba dopolniti s celovito stabilizacijsko funkcijo, kot je zavarovalna shema na ravni celotne Unije, ki bi delovala kot avtomatski stabilizator med makroekonomskimi šoki. Če bi medtem EU doletela nova finančna in gospodarska kriza, bi se EESO zavzel za usklajeno uporabo vseh ustreznih finančnih instrumentov, vključno z ESFN. |
| --- | --- |

4.10

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Pismo o nameri predsedniku Antoniu Tajaniju in ministrskemu predsedniku Jüriju Ratasu, Jean-Claude Juncker, O stanju v Uniji, 13. september 2017.

1

(2)  Poročilo petih predsednikov: Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije, 22. junij 2015.

2

(3)  COM(2017) 291 final.

3

(4)  COM(2017) 821 final.

4

(5)  Glej na primer mnenji EESO Ekonomska politika euroobmočja, UL C 173, 31.5.2017, str. 33, in Poglobitev EMU do leta 2025, UL C 81, 2.3.2018, str. 124.

5

Ekonomska politika euroobmočja

Poglobitev EMU do leta 2025

(6)  Glej na primer mnenje EESO Sveženj o ekonomski in monetarni uniji, UL C 262, 25.7.2018, str. 28.

6

Sveženj o ekonomski in monetarni uniji

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/131 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/131

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU

(COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD))

(2019/C 62/22)

| Poročevalec: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Poročevalec:

Petr ZAHRADNÍK

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 7. 9. 2018
  Evropski parlament, 14. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | tretji odstavek člena 175 ter člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 204/1/3 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 7. 9. 2018

Evropski parlament, 14. 6. 2018

Pravna podlaga

tretji odstavek člena 175 ter člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

204/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO odobrava dejstvo, da sveženj uredb o prihodnjem večletnem finančnem okviru obsega predlog za okrepitev naložbene dejavnosti v EU (ki še vedno ni dosegla ravni pred krizo), tudi dolgoročnih naložbenih projektov v velikem javnem interesu, ob spoštovanju meril trajnostnega razvoja (v skladu z zavezo EU v okviru Agende za trajnostni razvoj do leta 2030). Poleg tega odobrava to rešitev, saj se prednostna področja programa InvestEU ter časovni okvir za njihovo izvedbo v veliki meri skladajo z Agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 ali iz nje izhajajo. Za uspešno delovanje programa je zaželena polnopravna vključitev organizacij civilne družbe in socialno-ekonomskih partnerjev. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO odobrava prizadevanja Evropske komisije za oblikovanje krovnega finančnega instrumenta in se strinja tudi z njegovo vsebinsko usmeritvijo. Njegovo enotno upravljanje, večja preglednost in možnost sinergij v primerjavi s sedanjim stanjem ponujajo več priložnosti za doseganje pričakovanih učinkov. EESO poudarja, da je treba izvesti temeljit tržni preskus projektov in s tem zagotoviti ustreznost konkretnih projektov, ki se potegujejo za podporo finančnih instrumentov. Uspeh tega instrumenta je močno odvisen od kakovosti sistema spremljanja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO veseli, da se program InvestEU poleg spodbujanja trajnostne infrastrukture, malih in srednjih podjetij ter raziskav in inovacij osredotoča tudi v socialne naložbe in veščine, kar kaže, da je pomen socialnih naložb bistvenega pomena za prihodnji razvoj EU. V zvezi s tem podpira tesno povezavo programa InvestEU na področju socialnih naložb in veščin s standardnimi instrumenti subvencioniranja socialne politike, predvsem Evropskim socialnim skladom in instrumenti v podporo zaposlovanju mladih, ter programi za zaposlovanje in socialne inovacije, da bi dosegli čim večjo zanesljivost naložb v trajnostno socialno infrastrukturo, socialna podjetja ter službe in centre za razvoj človeških virov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pri tem poudarja, da ne bi smeli niti v okviru programa InvestEU podcenjevati in zanemarjati socialnih naložb, ki morajo zavzemati enako pomembno mesto kot predvsem razvojne in podjetniške naložbe. To opažanje med drugim izhaja iz izsledkov delovne skupine na visoki ravni za naložbe v socialno infrastrukturo v Evropi pod vodstvom Romana Prodija iz decembra 2017. Javne naložbe lahko pri tem pospešijo zasebne naložbe. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Glede na to da je InvestEU nov tip programa, je EESO naklonjen možnosti, da se pripravi konkreten, uporabniku prijazen priročnik za določanje ustrezne tipologije projektov ter predstavijo primeri njihovih sinergij z drugimi razdelki večletnega finančnega okvira in ustreznega izvajanja v razmerah, ki obstajajo v državah članicah. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO veseli pričakovan pozitivni vpliv programa InvestEU na razvoj finančnih trgov v državah članicah; v zvezi s tem opozarja na veliko potrebo po primerni infrastrukturi za izvedbene partnerje, predvsem na državni ravni. |
| --- | --- |

1.6

2.   Splošno ozadje predloga in ključna dejstva

| 2.1 | Z nedavno gospodarsko krizo se je občutno zmanjšal obseg naložbenih dejavnosti v EU, ki še vedno ni dosegel prejšnje ravni. Zato morajo biti vsi ključni deli gospodarske politike EU usmerjeni v iskanje načinov za dolgoročno oživitev naložb, vključno s tistimi v javnem interesu, tudi s širšim vključevanjem malih in srednjih podjetij; pri tem je treba upoštevati mnenje civilne družbe. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Obseg razpoložljivih javnih sredstev ne zadošča za izvedbo naložb v javnem interesu na državni ravni in ravni EU, zato je zaželeno v ta proces vključiti vire zasebnega kapitala v skladu s pravili za uveljavljanje javnega interesa. Eden od načinov za doseganje tega cilja je ustvariti ravnovesje med vračljivimi finančnimi instrumenti in instrumenti, ki temeljijo na načelu nepovratnih sredstev, v okviru proračuna EU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vračljivi finančni instrumenti, ki izkoriščajo možnosti proračuna EU na osrednji in državni ravni, so zlasti v finančnem okviru za obdobje 2014–2020 doživeli precejšen razvoj, vendar pa stopnja njihove uporabe ni optimalna. Izboljšali bi jih lahko predvsem s sistematično uskladitvijo množice neusklajenih instrumentov na osrednji ravni v okviru enega mehanizma upravljanja; program InvestEU je eden od načinov, kako to doseči. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Program InvestEU je treba dojemati kot bistven prispevek proračuna EU – v duhu njegovih trenutnih inovacij – za zagotavljanje evropske dodane vrednosti, večje prožnosti, sinergij med njegovimi razdelki in poenostavitve postopkov; ta prispevek bi moral v primeru programa InvestEU pripeljati do dolgoročnega zvišanja naložbene dejavnosti (saj naj bi do leta 2027 bilo za skupno 650 milijard EUR naložb), okrepitve vloge finančnega trga, tudi z vidika projektov v javnem interesu, in učinkovitejšega dodeljevanja sredstev iz proračuna EU, ki bodo po zaslugi donosnosti prestala tržni preskus. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Na program InvestEU tako ni primerno gledati ločeno, temveč kot na pomemben delček v kompleksnem mozaiku instrumentov prihodnjega proračuna EU, ki se kaže kot nov trend pri dodeljevanju sredstev iz njega, kar bo odločilno pripomoglo k odpravi tradicionalne in dolgoročno neperspektivne delitve na neto plačnice in neto prejemnice. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Program InvestEU se navezuje na dosedanjo pozitivno prakso Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), tj. naložbenega načrta za Evropo, in ga še izrazito širi. Progresivno načelo, na katerem temelji EFSI, bi se moralo uporabljati za združitev množice vseh centralno zastavljenih finančnih instrumentov na ravni EU. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Program InvestEU je sestavljen iz treh delov:






  — | sklada InvestEU, katerega glavni cilj je pridobivanje naložbenih sredstev iz javnih in zasebnih virov z jamstvom iz proračuna EU; |
| --- | --- | --- |

2.7

—

sklada InvestEU, katerega glavni cilj je pridobivanje naložbenih sredstev iz javnih in zasebnih virov z jamstvom iz proračuna EU;

| — | svetovalnega vozlišča InvestEU, ki bo sklad dopolnjevalo s tehnično pomočjo naložbenim projektom, ki se potegujejo za financiranje; |
| --- | --- |

—

svetovalnega vozlišča InvestEU, ki bo sklad dopolnjevalo s tehnično pomočjo naložbenim projektom, ki se potegujejo za financiranje;

| — | portala InvestEU, ki bo sklad dopolnjeval z zlahka dostopno in uporabniku prijazno podatkovno zbirko, ki bo povezovala vlagatelje in podprte projekte. |
| --- | --- |

—

portala InvestEU, ki bo sklad dopolnjeval z zlahka dostopno in uporabniku prijazno podatkovno zbirko, ki bo povezovala vlagatelje in podprte projekte.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO odobrava nadaljevanje in razširitev finančnega instrumenta, ki temelji na načelu jamstva, in meni, da je bistvenega pomena tudi glede na prihodnji dolgoročni razvoj in izvrševanje proračuna EU. Osnovne kapitalske dotacije programa InvestEU v vrednosti 15,2 milijarde EUR so po njegovem prepričanju ustrezne, da omogočijo naložbe v obsegu 650 milijard EUR do leta 2027, prav tako pa skupna višina jamstva, 47,5 milijarde EUR. 40-odstotna stopnja rezervacij je po njegovem mnenju ustrezna glede na izbrane programske sklope in na podprte projekte znotraj njih. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO se prav tako zdi ustrezen izbor programskih sklopov, usmerjenih v trajnostno infrastrukturo, mala in srednje velika podjetja, raziskave in inovacije ter socialne naložbe in spretnosti, vključno z razdelitvijo skupnega zneska jamstev zanje. Po njegovem mnenju so to najustreznejša področja za intenzivno uporabo finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO opaža dve glavni koristi uvedbe programa InvestEU, kakršni do zdaj niti pri financiranju iz proračuna EU niti pri uporabi finančnih instrumentov nista mogli biti doseženi v takem obsegu: prišlo bo do poenotenja do zdaj razpršenih programov v enega, s čimer bodo okrepljene sinergije med njimi, hkrati pa se bo povečal vpliv na učinkovitost izdatkov iz proračuna EU zaradi potrebe po tržnem preskusu. V okrepitvi instrumenta, ki temelji na jamstvih, vidi edinstveno priložnost za zagotovitev zadostnih sredstev za izvedbo naložb v javnem interesu, ki z dosedanjimi postopki uporabe proračuna EU v nobenem primeru ni bila mogoča, in se mu zato dolgoročno gledano to načelo zdi zelo obetavno. Splošna zasnova programa InvestEU se mu zdi pomemben izraz evropske dodane vrednosti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO prav tako pohvalno ocenjuje pričakovane glavne koristi programa InvestEU, in sicer predstavitev dovolj trdnega instrumenta, ki lahko oživi naložbeno dejavnost in jo pomaga dolgoročno obdržati vsaj na ravni izpred leta 2009, hkrati zagotoviti večjo preglednost in učinkovitost finančnih instrumentov, neposredno upravljanih na ravni EU, in posredno spodbujati izvajanje finančnih instrumentov na ravni držav članic (predvsem tistih, v katerih se tovrstno izvrševanje proračunskih sredstev ni uveljavilo) ter obravnavati dejanske razvojne prednostne naloge in pri njihovem izvajanju uporabiti sodobne načine financiranja. Poleg tega se mu zdi pomembno, da so vodilo za konkretno vsebino podpore iz programa InvestEU kazalniki in instrumenti, ki se uporabljajo v okviru evropskega semestra, vključno z zavezami držav članic v obliki nacionalnih programov reform. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V zvezi s prejšnjo točko EESO poudarja pomen kakovostno delujočega sistema spremljanja, ki bo spremljal merilo donosnosti programa InvestEU in vrednotil uspešnost tako zasebnih kot javnih naložb; vloga javnih naložb pri tem je, da zaradi sinergij delujejo kot gibalo povezanih zasebnih naložb. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Program InvestEU je skladen s splošnim pristopom EESO in številnimi njegovimi mnenji, saj se usmerja v doseganje presečnih in tudi v mnogih vidikih čezmejno zasnovanih ciljev na podlagi poenostavitve, prožnosti, sinergij in donosnosti, s postopno uvedbo pravila, da proračun EU ne pomeni nujno zgolj nepovratnih sredstev, pač pa se lahko deli ali vlaga tudi na druge načine. S tem pride do kvalitativnega preskoka od „navadne“ prerazporeditve proračunskih odhodkov k dejanskim naložbam v javnem interesu. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | S sprejetjem zgoraj navedenega postopka se razširi prostor za povečanje skupnega obsega podprtih naložb, ki ga s pomočjo običajnih metod ne bi bilo mogoče zagotoviti. Poleg tega ta mehanizem omogoča tudi vključevanje zasebnih finančnih virov v projekte javnega interesa, predvsem tam, kjer obstaja tveganje nedelovanja trga. Tu namreč obstaja naložbena vrzel, v katero se zasebni kapital brez ustreznega javnega jamstva nikoli ne bi vključil. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO priporoča, naj bodo v predlogu uredbe podrobneje in bolj nazorno opisane in opredeljene konkretne možnosti kombiniranja posameznih virov z možnostmi programa InvestEU; možnosti kombiniranja virov so deklarativen cilj, ki pa lahko ob odsotnosti nazornega priročnika naleti na praktične ovire. Z vidika proračuna EU bi morala biti kombinacija različnih finančnih virov v okviru enega projekta omogočena obojestransko: kot prispevek skladov v okviru deljenega upravljanja v korist programa InvestEU ter kot prispevek programa InvestEU po meri oblikovanim nacionalnim finančnim instrumentom, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Ustrezna izvedbena pravila, ki jamčijo za takšno prožnost, bi morala biti zajeta z uredbo. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO prav tako priporoča oblikovanje tipologije projektov, za katere je primeren program InvestEU, in projektov, pri katerih bo tudi v prihodnje še naprej primerna uporaba načela nepovratnih sredstev (tj. tistih, pri katerih je neposredna finančna donosnost tudi v daljšem časovnem obdobju malo verjetna ali celo nemogoča). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | V povezavi s predlogom programa InvestEU in v širšem kontekstu celotnega spektra večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 EESO priporoča oceno dosedanjega gospodarskega učinka EFSI na posamezne države članice, skupaj s pregledi črpanja finančnih sredstev in koristi od njih. Ta ocena bo zlasti pomembna za to, da bi bil lahko program InvestEU kot nov mehanizem v okviru financiranja EU usmerjen neposredno v dejanske prednostne naloge naložb in bi se lahko izognili nekaterim pomanjkljivostim v obstoječih načinih porabe proračuna EU. Tudi tu se kažejo možnosti za vključevanje subjektov organizirane civilne družbe, s posredovanjem katerih je mogoče poudariti uporabnost evropskih projektov z vidika blaginje in jih opredeliti in razumljiv način. |
| --- | --- |

3.10

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO odobrava možnost, da se v okviru programa InvestEU na prostovoljni ravni oblikuje podsklad iz virov, ki so v osnovi namenjeni na primer za kohezijsko politiko. Ker gre za nov način delitve virov, EESO priporoča oblikovanje priročnika z navodili, da se olajšajo podobne dejavnosti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO opozarja na potrebo po bolj natančni razčlenitvi vsebinskih meja štirih glavnih sklopov programa InvestEU in podrobnejši opredelitvi podprtih dejavnosti v okviru Priloge II. Za boljše praktično usmerjanje organizatorjev projektov EESO priporoča, da se podrobneje opredeli Priloga II, da bo vsebinsko bolj skladna z vsebino poglavja II predloga uredbe. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO bi z veseljem sprejel nakazano rešitev v primeru, če vir jamstva iz proračuna EU iz nekega razloga ne bi zadostoval za zagotovitev pričakovanega obsega naložb, ali v primeru poslabšanja pogojev donosnosti sklada. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO meni, da program InvestEU predstavlja eno od možnosti za razvoj institucij finančnega trga v državah članicah; iz tega razloga se mu zdi izredno koristno odpreti prostor za izvedbene partnerje na državni ravni. V zvezi s tem poudarja potrebo po njihovem zelo skrbnem, vendar nediskriminatornem izboru na podlagi ustreznih zahtev, ki temeljijo na njihovi kompetentnosti, hkrati pa omogočajo njihovo pošteno in uravnoteženo zastopanost med državami članicami. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO se zdi ključnega pomena, da so izvajalski partnerji zmožni dolgoročno prispevati k uresničevanju ciljev programa InvestEU ne samo v obliki zagotavljanja njegovega nemotenega delovanja, pač pa tudi sposobnosti prispevati z lastnimi finančnimi viri in v sistem pripeljati druge zasebne in javne državne vlagatelje, zagotoviti ustrezno kritje na določenem območju in področju ter predvsem sposobnosti natančno in večplastno obravnavati nedelovanje trga in neoptimalne naložbene okoliščine. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO poziva, naj se natančneje pojasni, kako se bo uresničevala vloga privilegiranega izvajalskega partnerja, Evropske investicijske banke, in kako bo zagotovljeno, da njegovo delovanje ne bi povzročilo izrivanja drugih izvajalskih partnerjev, dejavnih predvsem na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO priporoča, da se en delež skladov EU dejansko usmeri v obravnavo projektov s čezmejnim dosegom in obravnava projekte, usmerjene v primere nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer na vseevropski ravni, ki bodo prinesli jasno evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Zato odobrava dejstvo, da morajo izvajalski partnerji pokrivati ozemlje najmanj treh držav članic. Hkrati meni, da obstajajo možnosti za obravnavo posebnih nacionalnih in regionalnih potreb po naložbah, za katere bi moral biti v prvi vrsti zagotovljen delež ustrezne države članice v tesni sinergiji z zagotovljenimi nacionalnimi sredstvi v okviru kohezijske politike. EESO v zvezi s tem poudarja pomen naložb v človeški kapital in socialno infrastrukturo, ki prispevajo k doseganju dolgoročnega potenciala rasti (vseživljenjsko učenje, mreža socialnih služb in cenovno dostopnih stanovanj) in zagotavljanju konkurenčnosti gospodarstva EU. |
| --- | --- |

4.8

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/136 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/136

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik

(COM(2018) 268 final)

Predlog za priporočilo Sveta o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in srednješolskih spričeval ter izidov iz učnih obdobij v tujini

(COM(2018) 270 final – 2018/0126 (NLE))

Predlog za priporočilo Sveta o visokokakovostnih sistemih predšolske vzgoje in varstva

(COM(2018) 271 final – 2018/0127 (NLE))

Predlog za priporočilo Sveta o celostnem pristopu k poučevanju in učenju jezikov

(COM(2018) 272 final – 2018/0128 (NLE))

(2019/C 62/23)

| Poročevalka: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Poročevalka:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Zaprosilo | Evropska komisija, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 26. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 117/0/2 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 18. 6. 2018

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

26. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

117/0/2

1.   Sklepi in priporočila

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO):

| 1.1 | pozdravlja pobudo, ki je naslednji korak v izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, da bi zagotovili pravico do enakega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja. Ta je ključnega pomena za nadaljnje in tesnejše sodelovanje med državami članicami, pri čemer so zagotovljene njihove nacionalne pristojnosti na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | meni, da bi morala biti nova pobuda del dolgoročne vizije politike EU na področju vseživljenjskega in večrazsežnostnega izobraževanja in usposabljanja v okviru strategije EU 2020 in strateškega okvira ET2020 ter priprava na nadaljnje strategije EU. Sem spadajo vizije in strategije za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter izobraževanje odraslih; |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | poudarja, da bi moralo biti izobraževanje osredotočeno predvsem na celostno učenje, demokratično državljanstvo in skupne evropske vrednote, da bi zagotovili mir, varnost, svobodo, demokracijo, enakost, vladavino prava, solidarnost in vzajemno spoštovanje, odprte trge, trajnostno rast ter socialno vključenost in pravičnost ter ob tem spoštovali in obogatili kulturno raznolikost in spodbujali občutek pripadnosti; |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | izpostavlja, da je vloga izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja pripraviti in podpreti mlade ter odrasle, da bodo odgovorni demokratični državljani in zaposljivi na pravičen način na kakovostnih in produktivnih delovnih mestih ter imeli ustrezne spretnosti; |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | meni, da bi moral biti evropski izobraževalni prostor vključujoč za vse, zato spodbuja vlade, naj sprejmejo ukrepe za dejansko vključevanje v formalno in neformalno učenje ter za spodbujanje in spoštovanje priložnostnega učenja; |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | opozarja vlade, da še vedno obstajajo vrzeli v enakem dostopu do kakovostnega izobraževanja za otroke iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, zlasti otroke pripadnikov manjšin in migrantov, invalidne otroke in otroke, ki živijo na podeželju v različnih evropskih regijah. Izredno pomembno je, da evropski izobraževalni prostor podpira vključevanje migrantov in beguncev v izobraževanje in na trg dela, pri čemer se posebna pozornost namenja priznavanju in potrjevanju njihove izobrazbe, usposabljanj in delovnih izkušenj; |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | meni, da so za dosego ciljev iz te pobude potrebne trajnostne nacionalne naložbe v izobraževanje, ki bodo presegale 5 % BDP na državo, in podpora z razpoložljivimi instrumenti financiranja EU, vključno s programom Erasmus+ ter postopkom evropskega semestra; |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | meni, da bi bilo treba učenje jezikov in potrjevanje neformalno ter priložnostno pridobljenega jezikovnega znanja podpreti z vzdržnim javnim financiranjem v sklopu evropskega okvira ključnih kompetenc. Učenje jezikov bi moralo biti namenjeno vsem, mladim in odraslim, podpora bi se morala zagotavljati vsem, ki jo potrebujejo, hkrati pa bi se moralo spodbujati kot del družinskega učenja in izboljšati kot del formalnega ter neformalnega učenja; |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | podpira poziv iz tega predloga, naj se več vlaga v začetni in nadaljnji poklicni razvoj učiteljev jezikov, da bi odpravili pomanjkanje usposobljenih učiteljev jezikov; |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | pozdravlja namero predloga, da dodatno spodbudi vlade k izboljšanju dostopnosti in kakovosti predšolske vzgoje. Treba si je še bolj prizadevati za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter pravico do visokokakovostne finančno dostopne predšolske vzgoje in varstva za vse otroke in družine ter upoštevanje pomembne vloge družinskega učenja, ki pomaga staršem pridobiti samozavest in prispeva k izobraževanju odraslih; |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | podpira predlog, naj imajo zaposleni v predšolski vzgoji in varstvu ugodno delovno okolje ter naj se okrepi njihova profesionalizacija, in poziva k zagotovitvi privlačnosti učiteljskega poklica ter uravnoteženosti in enakosti spolov v tem poklicu; |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | priznava pomembnost čezmejnega priznavanja učnih obdobij v vseh oblikah srednješolskega in višjega izobraževanja in srednješolskih kvalifikacij, pridobljenih v splošnem in poklicnem izobraževanju ter usposabljanju, ki omogočajo nadaljevanje izobraževanja na visokošolski ravni v matični državi. Učna mobilnost je ključnega pomena za dejavno sodelovanje v družbi in na trgu dela, zato bi jo bilo treba podpreti z zaupanjem v programe in kvalifikacije, temeljiti pa bi morala na dobro razvitih sistemih zagotavljanja kakovosti; |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | izpostavlja, da bi se morali evropska orodja, instrumenti in načela visokošolskega in poklicnega izobraževanja medsebojno dopolnjevati in podpirati (EOK, ECVET, evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti, EQAR itd.), načelo učnih izidov pa v Evropi v celoti izvajati, da bi dosegli avtomatično priznavanje učne mobilnosti v Evropi; |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | poudarja, da bi se morala pobuda osredotočiti tudi na priznavanje formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja v tujini, ter priznava vlogo deležnikov, socialnih partnerjev in civilne družbe pri priznavanju učnih izidov ter vlogo svetovalnega osebja pri podpiranju postopkov; spodbuja svetovalno skupino za EOK in Cedefop, naj izboljšata evropski popis o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja ter evropske smernice o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja, ki sta lahko standarda kakovosti za vlade, socialne partnerje in deležnike pri izboljševanju postopkov potrjevanja; |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | poudarja, da bi morala o doseganju visokokakovostnega in vključujočega izobraževanja v predšolski vzgoji in varstvu, izboljševanju učenja jezikov ter vzajemnem priznavanju potrdil o končani srednji šoli potekati razprava na vseh ravneh med vladami, delodajalci in sindikati v okviru učinkovitega socialnega dialoga z drugimi deležniki. |
| --- | --- |

1.15

2.   Politično ozadje

| 2.1 | Za izobraževalne in kulturne politike so v prvi vrsti odgovorne države članice. Vendar pa ima Evropska unija že več let pomembno dopolnjevalno vlogo, določeno v členu 165 Pogodbe o delovanju EU. Vsem državam članicam je v skupnem interesu, da v celoti izkoristijo možnosti izobraževanja in kulture kot gonilne sile za ustvarjanje delovnih mest, gospodarsko rast in socialno pravičnost, aktivno državljanstvo, pa tudi kot sredstvo za izražanje identitete Evrope v vsej njeni raznolikosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Na socialnem vrhu v Göteborgu novembra 2017 je bil razglašen evropski steber socialnih pravic, v katerega je vključena pravica do enakega dostopa do izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, ki temelji na sporočilu Komisije COM(2017) 673. Evropski svet na tej podlagi v svojih sklepih z dne 14. decembra 2017 poziva države članice, Svet in Komisijo, naj si prizadevajo za doseganje ciljev, o katerih so razpravljali v Göteborgu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V tako imenovanem prvem svežnju o evropskem izobraževalnem prostoru, je predlagano priporočilo Sveta COM(2018) 23 (sprejeto 22. maja 2018), ki temelji na pariški deklaraciji o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije skozi izobraževanje, ki so jo sprejeli ministri za izobraževanje leta 2015. Komisija ga je napovedala v svojem sporočilu COM(2016) 379 z dne 14. junija 2016. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisija je 22. maja objavila drugi izobraževalni sveženj, ki je vključeval dodatne predloge za oblikovanje evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Mnenje EESO zajema drugi izobraževalni sveženj, ki je osredotočen na nadaljnje izzive pri oblikovanju visokokakovostnega in vključujočega evropskega izobraževalnega prostora, kot so učenje jezikov, avtomatično vzajemno priznavanje srednješolskega izobraževanja ter kakovostna predšolska vzgoja. |
| --- | --- |

2.5

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da je vzpostavitev evropskega izobraževalnega prostora za nadaljnje sodelovanje med državami članicami s hkratno zagotovitvijo njihovih nacionalnih pristojnosti na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja ključna strategija za odzivanje na družbeni, gospodarski, demografski, okoljski in tehnološki razvoj, da bi dosegli konkurenčno povezovanje Evrope kot svetovne gospodarske sile in obenem utrdili njeno socialno razsežnost. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pobuda je odličen korak v nadaljnjem izvajanju evropskega stebra socialnih pravic za zagotovitev pravice do vseživljenjskega enakega dostopa do kakovostnega in vključujočega splošnega ter poklicnega izobraževanja in usmerjanja (1) v skladu s sporočilom Komisije COM(2017) 673, v katerem je predstavljen evropski izobraževalni prostor. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO poudarja, da je skupni cilj osredotočiti izobraževanje na celostno izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje ter pri tem posvetiti posebno pozornost demokratičnemu državljanstvu in skupnim evropskim vrednotam ter evropski identiteti, da bi zagotovili mir, varnost, svobodo, demokracijo, enakost, vladavino prava, solidarnost in vzajemno spoštovanje, trajnostno rast ter socialno vključenost in pravičnost ter ob tem spoštovali in bogatili kulturno raznolikost ter občutek pripadnosti EU. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje so sicer ključnega pomena pri pripravljanju mladih in odraslih, da postanejo demokratični državljani ter pravično zaposleni na kakovostnih delovnih mestih, obenem pa bi moral biti evropski izobraževalni prostor tudi vključujoč za vse, posebno pozornost pa bi bilo treba posvetiti enakosti spolov ter spodbujati vlade, naj sprejmejo ukrepe za doseganje resničnega vključevanja v formalno, priložnostno in neformalno učenje ob upoštevanju Konvencije ZN o pravicah invalidov. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO opozarja, da je v svojem mnenju (2) v zvezi s tem navedel, da bi evropski izobraževalni prostor moral vključevati tudi predloge, kako naj vlade zagotovijo dejavno podporo za vključevanje migrantov in beguncev v izobraževanje in na trg dela, ki bo posebej osredotočeno na priznavanje in potrjevanje njihovega izobraževanja, usposabljanja ter delovnih izkušenj. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Za reforme in prilagoditve sistemov izobraževanja in usposabljanja je potreben čas. EESO želi, da bi bila pobuda del dolgoročne vizije politike EU na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, imenovana „evropski prostor vseživljenjskega učenja 2025“ v okviru strategije EU 2020 in strateškega okvira ET2020 ter priprava na nadaljnje strategije EU. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Da bi dosegli visokokakovostno in vključujočo predšolsko vzgojo in varstvo, izboljšanje učenja jezikov in vzajemno priznavanje zaključnih srednješolskih spričeval, je treba o teh pobudah razpravljati na vseh ravneh med vladami, delodajalci in sindikati v okviru učinkovitega socialnega dialoga, skupaj z drugimi deležniki, zlasti učitelji in drugimi vzgojitelji, starši, svetovalnim osebjem ter učenci, pa tudi z lokalnimi organi in organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO je seznanjen s pobudo „Evropske univerze“, ki poteka od spodaj navzgor in naj bi spodbudila univerze k vzpostavljanju mrež za uvedbo skupnih diplom, izboljšanje mobilnosti učencev in spodbujanje učenja jezikov. Opozarja na svoje mnenje (3), v katerem spodbuja vključevanje in raznolikost pri vzpostavljanju mrež učiteljev, raziskovalcev in študentov ter omogočanje vzpostavljanja mrež vsem univerzam v bolonjskem procesu. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ob pregledu zamisli o evropski študentski izkaznici EESO meni, da bi ta pobuda morala temeljiti na uspešnem sistemu študentskih izkaznic in posodobitvah že obstoječih študentskih izkaznic. Ponavlja, da je v svojem mnenju (4) opozoril, da je treba jasno določiti dodano vrednost vsakršnih novih izkaznic in da morajo slednje dopolnjevati že obstoječe izkaznice. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Za dosego ciljev evropskega izobraževalnega prostora so potrebne trajnostne nacionalne naložbe v izobraževanje, ki bodo presegale 5 % BDP na državo, in podpora z razpoložljivimi instrumenti financiranja EU v okviru večletnega finančnega okvira, kot sta zlasti program Erasmus+ in Evropski sklad za strateške naložbe. EESO meni, da bi morale prednostne naloge prihodnjega programa Erasmus+ in prihodnje strategije za mlade vključevati celostno in vključujoče izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje. Pozdravlja vlogo evropskega semestra pri podpiranju strukturnih reform za izboljšanje izobraževalne politike v skladu s to pobudo. |
| --- | --- |

3.10

3.11   Izboljšanje poučevanja in učenja jezikov

| 3.11.1 | EESO meni, da je ta pobuda bistvena, saj so ravni znanja jezikov med učenci ob koncu obveznega izobraževanja na splošno nizke, med državami članicami pa se tudi močno razlikujejo (5). Ob upoštevanju vse večje mobilnosti znotraj Evrope ter doslej najvišjega števila otrok, ki prihajajo iz tretjih držav in govorijo različne jezike, je treba ponovno razmisliti o prihodnjih izzivih in priložnostih, da bi večjezičnost postala resnična prednost EU. Jeziki bi morali biti vrednoteni enako, zato je treba podpreti tako učenje jezikov EU kot tudi drugih jezikov. |
| --- | --- |

3.11.1

| 3.11.2 | Šole je treba podpirati pri ustvarjanju večjezičnega učnega okolja in pravega ravnovesja med učenjem tujih jezikov ter visoko ravnjo pismenosti in razvoja sporazumevanja v maternem jeziku (ali jezikih). Poučevanje nejezikovnih predmetov v tujem jeziku lahko spodbuja mobilnost in vključevanje. Učinkovitejša uporaba digitalnih in spletnih orodij za učenje jezikov je ključnega pomena. Zato je treba zagotoviti njihovo kakovost in potrjevanje, pa tudi dostopnost, podporo in cenovno dostopnost za vse, ob upoštevanju dejstva, da nekateri morda potrebujejo podporo pri nakupu, izbiri in uporabi ustreznih orodij, ki jim bodo res koristila. |
| --- | --- |

3.11.2

| 3.11.3 | EESO pozdravlja poudarek na učenju jezikov z vidika izboljšanja medsebojnega razumevanja in mobilnosti ter s tem tudi evropskega državljanstva. 64 milijonov nizko usposobljenih odraslih mora izboljšati svoja osnovna znanja in spretnosti, vključno z znanjem jezikov (6), da bi lahko bili dejavni evropski državljani, ohranili delovna mesta in izboljšali svoje zaposlitvene možnosti. Učenje jezikov ustvarja osebne in poklicne priložnosti za posameznike, krepi kulturno zavest, medsebojno razumevanje in socialno kohezijo v družbi, podjetjem pa delavci z jezikovnimi in medkulturnimi kompetencami pomagajo uspeti in rasti na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

3.11.3

| 3.11.4 | Učenje jezikov bi moralo biti namenjeno vsem in podpora zagotovljena tistim, ki jo potrebujejo, hkrati pa bi ga bilo treba izboljšati v okviru formalnega, priložnostnega in neformalnega učenja ter izvajati v sklopu evropskega okvira ključnih kompetenc in podpreti z vzdržnim javnim financiranjem. |
| --- | --- |

3.11.4

| 3.11.5 | V smernicah za zaposlovanje za leto 2018 (7) je predlagano, naj se spodbuja „mobilnost učečih se oseb in delavcev, da se okrepijo znanja in spretnosti za zaposljivost ter v celoti izkoristi potencial evropskega trga dela.“ Pomanjkljive jezikovne kompetence se lahko štejejo za ključno oviro za mobilnost. EESO opozarja, da bi moral biti predlog namenjen tudi drugim učencem, ne zgolj tistim, ki so vključeni v obvezno izobraževanje, in poudarjati učenje jezikov za vse, od otroštva do obdobja po upokojitvi, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost posvetiti začetnemu PSI ter nadaljevalnemu izobraževanju in usposabljanju, višjemu izobraževanju ter izobraževanju odraslih. |
| --- | --- |

3.11.5

| 3.11.6 | Politika učenja jezikov bi morala biti usmerjena v učenje skozi prakso s študentskimi izmenjavami in prostovoljnimi ter drugimi dejavnostmi, npr. v okviru Evropske solidarnostne enote, podprtimi v okviru sedanjega in prihodnjih programov Erasmus+. |
| --- | --- |

3.11.6

| 3.11.7 | Pomanjkanje usposobljenih učiteljev jezikov je resna težava in EESO pozdravlja poziv k večjim naložbam v začetni in nadaljnji poklicni razvoj učiteljev jezika, da bi izpolnjevali zahtevane poklicne kvalifikacije držav EU. |
| --- | --- |

3.11.7

3.12   Visokokakovostni sistemi predšolske vzgoje in varstva

| 3.12.1 | Referenčno merilo EU v okviru strategije ET2020 glede 95-odstotne udeležbe otrok v predšolski vzgoji in varstvu med četrtim letom in obvezno osnovno šolo je bilo skoraj doseženo. Še vedno pa v EU nima dostopa do predšolske vzgoje in varstva 17 milijonov otrok od več kot 32 milijonov otrok, ki še niso dosegli starosti, ko postanejo šoloobvezni. Poleg tega še vedno obstajajo vrzeli v enakem dostopu za otroke iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, zlasti za manjšine, migrante, invalidne otroke in otroke, ki živijo na podeželju in v različnih evropskih regijah. |
| --- | --- |

3.12.1

| 3.12.2 | EESO pozdravlja namero predloga, da dodatno spodbudi vlade k izboljšanju dostopnosti in kakovosti predšolske vzgoje. Za zagotovitev pravice vseh otrok in družin do kakovostne finančno dostopne predšolske vzgoje in varstva so potrebna dodatna prizadevanja. Visokokakovostne storitve so odločilne za izboljševanje učnih izidov, vključno z razvojem socialnih kompetenc. Visokokakovostna predšolska vzgoja in varstvo vodita do doseganja boljših osnovnih spretnosti ter sta učinkovito orodje za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja. |
| --- | --- |

3.12.2

| 3.12.3 | Komisija poudarja visoko skladnost predloga z drugimi politikami Unije. EESO ceni zlasti povezavo s Predlogom direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev (8), v katerem je bila priznana potreba po kakovostnem formalnem varstvu po vsej Evropi. EESO je v številnih mnenjih podprl to vzajemno delovanje za izboljšanje udeležbe žensk na trgu dela in zmanjšanje neupravičenih razlik v plačah ter upoštevanje pomembne vloge družinskega učenja, ki pomaga staršem pridobiti samozavest v njihovih vlogah in prispeva k izobraževanju odraslih. |
| --- | --- |

3.12.3

| 3.12.4 | Zaposlene v predšolski vzgoji in varstvu bi bilo treba podpreti pri krepitvi njihove strokovnosti in razvijanju ugodnega delovnega okolja. Začetno izobraževanje in nadaljnji poklicni razvoj učiteljev v predšolski vzgoji in varstvu bi morala biti visokokakovostna ter hkrati izpolnjevati potrebe pedagogov in otrok, na primer glede vključenosti in učenja demokratičnih vrednot. |
| --- | --- |

3.12.4

| 3.12.5 | Po podatkih OECD iz leta 2015 (9) je v učiteljskem poklicu veliko neravnovesje med spoloma, saj je 7 od 10 učiteljev žensk. V državah OECD (2015) je 97 % učiteljev na predšolski stopnji in 83 % učiteljev na osnovni stopnji žensk, medtem ko je v terciarnem izobraževanju med profesorji samo 43 % žensk. Neuravnotežena zastopanost spolov pri zaposlenih in privabljanje več moških učiteljev, da bi imeli otroci v predšolski vzgoji in varstvu tudi moške vzornike sta vprašanji, ki zahtevata takojšnje ukrepanje, saj je neuravnotežena zastopanost spolov povezana s sedanjim družbenim položajem, plačo in delovnimi pogoji učiteljev v tem sektorju. |
| --- | --- |

3.12.5

3.13   Avtomatično vzajemno priznavanje diplom in učnih obdobij v tujini

| 3.13.1 | EESO pozdravlja namen pobude, ki je, da se vsakemu študentu, vajencu ali dijaku, ki ima učno izkušnjo v tujini, bodisi za pridobitev kvalifikacije bodisi v okviru učne mobilnosti, ta izkušnja avtomatično prizna za namene nadaljnjega izobraževanja. Učna mobilnost spodbuja razvoj kompetenc in pridobivanje izkušenj, ki so ključne za aktivno udeležbo v družbi in na trgu dela, zato bi jo bilo treba podpreti s krepitvijo zaupanja v študijske programe in kvalifikacije. |
| --- | --- |

3.13.1

| 3.13.2 | Da bi se izognili ponavljanju celega šolskega leta/obdobja, EESO poudarja pomembnost čezmejnega priznavanja učnih obdobij v srednješolskem in višjem izobraževanju in srednješolskih kvalifikacijah, ki omogočajo nadaljevanje izobraževanja na visokošolski ravni v matični državi. |
| --- | --- |

3.13.2

| 3.13.3 | EESO poudarja, da bi se pobuda morala osredotočiti tudi na priznavanje formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja v tujini ter priznati vlogo deležnikov, socialnih partnerjev in civilne družbe pri priznavanju učnih izidov (10). Pri tem opozarja na pomembno vlogo priporočil Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja ter nadaljnjih izboljšavah nacionalnih sistemov potrjevanja. EESO spodbuja svetovalno skupino za EOK in Cedefop, naj izboljšata evropski popis o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (11) ter evropske smernice o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (12), ki sta lahko standarda kakovosti za vlade, socialne partnerje in deležnike pri izboljševanju postopkov potrjevanja. Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti razumevanju potrebnih pogojev, sinergij in koristi izboljšane usklajenosti med potrjevanjem neformalnega in priložnostnega učenja ter svetovalnimi storitvami (13). |
| --- | --- |

3.13.3

| 3.13.4 | Prehodnost in zaupanje med poklicnim in višjim izobraževanjem še vedno predstavljata izziv, tako med državami kot tudi znotraj držav. Akademsko in poklicno izobraževanje bi morala imeti enako vrednost. Evropska orodja, instrumenti in načela bi se morala medsebojno podpirati (EOK, ECVET, evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti, EQAR itd.), načelo učnih izidov pa je treba v celoti izvajati, da bi dosegli avtomatično priznavanje učne mobilnosti v Evropi. |
| --- | --- |

3.13.4

V Bruslju, 18. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 173, 31.5.2017, str. 1.

1

(2)  UL C 264, 20.7.2016, str. 19.

2

(3)  UL C 71, 24.2.2016, str. 11.

3

(4)  UL C 132, 3.5.2011, str. 55.

4

(5)  Eurydice: Pomembni podatki o poučevanju jezikov v šoli v Evropi, 2017.

5

(6)  Cedefop (2017). Investing in skills pays off: The economic and social cost of low-skilled adults in the EU (Vlaganje v znanje in spretnosti se obrestuje: ekonomski in družbeni strošek nizko usposobljenih odraslih v EU). Luksemburg: Urad za publikacije. Raziskovalni dokument centra Cedefop, št. 60.

6

(7)  https://eacea.ec.europa.eu/national-policies/eurydice/content/key-data-teaching-languages-school-europe-%E2%80%93-2017-edition_sl

7

(8)  COM(2017) 253 final – 2017/085 (COD).

8

(9)  OECD: Education at a Glance (Kratek pregled izobraževanja), 2017.

9

Education at a Glance

(10)  UL C 13, 15.1 2016, str. 49.

10

(11)  http://www.cedefop.europa.eu/sl/events-and-projects/projects/validation-non-formal-and-informal-learning/european-inventory.

11

(12)  http://www.cedefop.europa.eu/sl/publications-and-resources/publications/3073.

12

(13)  Cedefop (še ni objavljeno), Validation of non-formal and informal learning and career guidance (Potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja ter poklicno svetovanje).

13

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/142

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Angažiranje, povezovanje in opolnomočenje mladih: nova strategija EU za mlade

(COM(2018) 269 final)

(2019/C 62/24)

| Poročevalec: | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Adam ROGALEWSKI |

Poročevalec:

Michael McLOUGHLIN

Soporočevalec:

Adam ROGALEWSKI

| Zaprosilo | Evropska komisija, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 26. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 116/4/2 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 18. 6. 2018

Pravna podlaga

člen 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

26. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

116/4/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja strategijo EU za mlade za obdobje 2019–2027 (v nadaljevanju: strategija), zlasti pa uvedbo koordinatorja EU za mlade v njenem okviru. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ker je strategija medsektorske narave, Odbor meni, da bi morala biti bolj povezana z obstoječimi programi EU, kot so Erasmus+, jamstvo za mlade in evropska solidarnostna enota. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Po mnenju EESO bo strategija uspešna, če se osredotoči na naslednje tri cilje:






  — | medsektorski pristop: celostna obravnava potreb in pravic mladih, |
| --- | --- | --- |

1.3

—

medsektorski pristop: celostna obravnava potreb in pravic mladih,

| — | novi koordinator EU za mlade bi moral voditi medsektorsko delo. To bi morala biti višja funkcija, |
| --- | --- |

—

novi koordinator EU za mlade bi moral voditi medsektorsko delo. To bi morala biti višja funkcija,

| — | politika EU za mlade bi morala biti vključena v proces evropskega semestra, da bi se bolj osredotočili na doseganje rezultatov, zlasti na medsektorskih področjih. |
| --- | --- |

—

politika EU za mlade bi morala biti vključena v proces evropskega semestra, da bi se bolj osredotočili na doseganje rezultatov, zlasti na medsektorskih področjih.

| 1.4 | EESO meni, da bi bilo treba področje uporabe strategije razširiti z ukrepi, namenjenimi varovanju in podpori mladih ter prizadevanjem, da bi pridobili pravice, znanje in spretnosti, s katerimi se bodo lahko soočili z globalnimi izzivi, kot so digitalizacija, podnebne spremembe in vzpon populizma. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO priporoča, naj ima strategija velike ambicije za medsektorsko delo, ko gre za druga povezana področja politike EU, kot so zaposlovanje, izobraževanje, zdravstvo, migracije in enakost. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Odbor priporoča, naj strategija bolj poudari vprašanja zaposlovanja, ki vplivajo na mlade, zlasti v zvezi z razpravo o prihodnosti dela, pa tudi druga socialna vprašanja, kot so duševno zdravje, enakost in izobraževanje. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO se strinja s Komisijo, da bi morala strategija spodbujati demokracijo, po njegovem mnenju pa tudi širše angažiranje državljanov, na primer pri volitvah, prostovoljskih dejavnostih, nevladnih organizacijah, ki jih vodijo mladi, demokraciji na delovnem mestu in socialnem dialogu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Odbor je prepričan, da bi bilo treba vključenost mladih v procese odločanja promovirati tudi širše, ne le na enkratnih dogodkih. Poleg tega je treba pri nadaljnjem razvoju dialoga z mladimi povečati vlogo mladinskih prostovoljskih organizacij in nacionalnih mladinskih svetov ter izkoristiti še druge možnosti. Institucije EU bi morale pri tem prevzeti vodilno vlogo in EESO bi moral biti na čelu prizadevanj institucij za večje vključevanje mladih na ravni EU. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Spodbujati je treba večjo porabo za mladinsko delo in dolgoročne naložbe v javne storitve, zlasti kjer so se sredstva za javne storitve zmanjšala. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Strategija mora odražati pristop na podlagi pravic, na primer Konvencije ZN o otrokovih pravicah, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Strategija mora več pozornosti posvetiti mladim ženskam in deklicam, mladim osebam LGBTIQ+, mladim invalidom ter mladim migrantom in beguncem. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Na področju mladinske politike bi bilo treba od držav članic zahtevati večjo konvergenco navzgor, kar bi morali olajšati nacionalni načrti, ki zajemajo podobna področja. Da bi to dosegli, je treba okrepiti postopek s kazalniki, ki je bil uveden v okviru zadnje strategije. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO predlaga, naj se na evropskem mladinskem portalu uporablja čim več spletnih orodij, ko gre za sedanje angažiranje mladih. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO sicer pozdravlja posebno novo strategijo EU za mlade, vendar se močno zavzema za to, da se mladinske teme vključijo v splošno delo vseh različnih generalnih direktoratov Evropske komisije. |
| --- | --- |

1.14

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Predlagana strategija je tretji okvir s poudarkom na mladih prebivalcih Evrope, ki ga je predlagala EU. Nova strategija se osredotoča na tri področja ukrepanja, in sicer angažiranje, povezovanje in opolnomočenje, strategija EU za mlade za obdobje 2010–2018 pa se je osredotočala na osem področij ukrepanja, in sicer zaposlovanje in podjetništvo, socialno vključenost, udeležbo, izobraževanje in usposabljanje, zdravje in dobro počutje, prostovoljstvo, mlade in svet ter ustvarjalnost in kulturo. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Najpomembnejše spremembe v novi strategiji so uvedba koordinatorja EU za mlade, zamenjava strukturiranega dialoga z mladimi z dialogom EU z mladimi ter pretvorba niza prejšnjih ciljev v medsektorske trende, ki so namenjeni vzpostavitvi komunikacijskih kanalov med mladimi in oblikovalci politik. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jamstvo za mlade kot v predhodnih strategijah tudi tokrat ni vključeno v strategijo, ampak je del Evropskega socialnega sklada plus. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Na področju strategije obstajajo številne pobude tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni. Veliko dela je opravljenega v okviru programa Erasmus+, jamstva za mlade, pobude za zaposlovanje mladih in Evropskega socialnega sklada, drugi pomembni področji v tej zvezi pa sta program za nova znanja in spretnosti ter evropska solidarnostna enota. Obenem imajo velik učinek na mlade na t. i. medsektorskih področjih (na primer področjih prometa, socialnih zadev, zdravstva, zunanjega delovanja in kmetijstva) tudi druge politike. Poleg tega imajo države članice vsaka svoj pristop k mladinskim politikam in drugim vprašanjem, ki vplivajo na mlade. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Mladinska vprašanja so vključena v evropski steber socialnih pravic, agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in njene cilje trajnostnega razvoja ter druge programe. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO je v zvezi z mladinskimi vprašanji že sprejel številna mnenja, kot so mnenja o pobudi za zaposlovanje mladih (1), jamstvu za mlade (2) ter evropski solidarnostni enoti (3), nedavno pa tudi mnenje o okviru EU za kakovostna in učinkovita vajeništva (4). Poleg tega je z vidika civilne družbe ocenil izvajanje politik EU za zaposlovanje mladih in zlasti jamstva za mlade na primeru šestih držav članic. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Na posvetovanju EESO za to mnenje, ki so ga vodili mladi, so mladi udeleženci izrazili zelo veliko negotovost, saj čutijo velik pritisk in nizko raven sprejemanja ljudi, ki se odločijo za drugačno pot ali zgodaj opustijo šolanje. Nekateri mladi so omenili, da morajo že kot najstniki začeti razmišljati o pokojnini. Zaposlitev še vedno pomeni izziv, na posvetovanju pa je bilo mogoče opaziti nezadovoljstvo zaradi diskriminacije mladih na podlagi starosti pri plačilu za enako delo. Poleg digitalizacije in problemov s priznavanjem in potrjevanjem znanj in spretnosti, pridobljenih z neformalnim učenjem, so bila med kritičnimi vprašanji tudi stanovanja in promet. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja strategijo ter meni, da bi morala biti celovit načrt, ki bo vodil do učinkovitih želenih rezultatov in mladim zagotovil dodano vrednost, pri čemer bo več kot le vsota posameznih delov in bo učinkovitejši od zbirke različnih ukrepov. Meni tudi, da bi morala biti strategija bolj povezana z obstoječimi programi EU, kot so Erasmus+, jamstvo za mlade in evropska solidarnostna enota. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Zamisel celostnega pristopa k vprašanjem politike se je v zadnjem času precej uveljavila in je pogosta tako na ravni EU kot tudi na ravni držav članic, kar je dobro, saj se z njo priznava, da socialni problemi včasih morda ne ustrezajo uveljavljenim upravnim kategorijam. Razgradnja tradicionalnih resorskih vlog, proračunov in kultur pa je izredno zahtevna in zagotoviti je treba, da celosten pristop ne bo postal univerzalna rešitev, kadar so težave prezahtevne ali oblikovalci politik preprosto nočejo izbrati drugih možnosti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO meni, da bi bilo treba mladinsko politiko EU izvajati na bolj prepoznaven in trajnosten način na ravni EU in držav članic, da jo bo mogoče ustrezno ovrednotiti, na primer v okviru evropskega semestra in pregleda socialnih kazalnikov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Na splošno mora pristop predlagane strategije v večji meri temeljiti na pravicah. To je pomembno področje, saj je Konvencija ZN o otrokovih pravicah (ki seveda ne zajema vseh v kategoriji mladih) zasnovana na ta način in predvideva redne preglede uspešnosti držav z dogovorjenim meritvenim sistemom. Predlogi so močni, ko gre za naravo mladinskega dela samega in vlogo prostovoljskega sektorja, kar je kritičnega pomena, saj se na mednarodni ravni pojavljajo novi pristopi k delu z mladimi z večjim poudarkom na instrumentalizmu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO meni, da bi morala biti strategija namenjena spodbujanju dejanske konvergence držav članic navzgor na področju politik za mlade. Takega mnenja je zlasti zato, ker vse države članice prejemajo veliko sredstev EU (npr. v okviru programa Erasmus). Na drugih področjih financiranja EU se uporablja pristop sofinanciranja, s katerim se spodbujata konvergenca in še več skupnega pristopa v vsej EU. Odbor meni, da je mogoče te izkušnje pri strategiji dobro izkoristiti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | S Komisijo se strinja, da imajo mladinski delavci ključno vlogo in da mladim prinašajo edinstvene koristi pri prehodu v odraslost, vendar poudarja, da je kakovost mladinskega dela v veliki meri odvisna od financiranja javnih storitev. V nekaterih državah članicah se je zaradi zmanjševanja stroškov in zamrznitev plač v javnem sektorju kakovost dela mladinskih delavcev poslabšala, poleg tega pa številna delovna mesta v tem sektorju ostajajo nezasedena, zato EESO poziva k večjemu vlaganju v javne storitve. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ne glede na to Komisija upravičeno poudarja, da morajo države članice za mladinske politike nameniti lastna sredstva. V zvezi s tem so najspodbudnejši predlogi o sledenju sredstev, vendar bi morali zajeti delo držav članic in drugih medsektorskih področij politike. EESO meni, da bi bilo treba pri sledenju sodelovati s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe na vseh ravneh. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Odbor se strinja s Komisijo, da morajo države članice preučiti inovativne in alternativne oblike demokratičnega sodelovanja, vendar je trdno prepričan, da je potrebne več podpore – tudi finančne – za obstoječe načine družbenega angažiranja, kot je sodelovanje v prostovoljskih organizacijah, mladinskih svetih, organizacijah civilne družbe, sindikatih ali svetih delavcev. Mladi so prihodnost Evrope, zato bi jih bilo treba spodbuditi k sodelovanju na lokalnih in evropskih volitvah ter k udejstvovanju v vseh oblikah državljanskega in političnega življenja. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO je prepričan, da bi bilo treba v strategiji, ki se osredotoča na tri področja delovanja: ANGAŽIRANJE, POVEZOVANJE in OPOLNOMOČENJE, zadnje področje razširiti z nalogami, namenjenimi varovanju in podpori mladih ter zagotavljanju, da imajo znanje in spretnosti, s katerimi se bodo lahko soočili z globalnimi izzivi, kot so digitalizacija, podnebne spremembe in vzpon populizma. Varovanje državljanov je ena od prednostnih nalog EU, zato Odbor meni, da morajo biti vanj poleg odraslih vključeni tudi mladi. Poleg tega bi morali imeti mladi korist od koncepta digitalne pravičnosti, ki ga spodbuja EESO (5), namenjen pa je varovanju evropskih državljanov pred negativnimi vidiki digitalne revolucije ali v širšem okviru pravičnega prehoda, za katerega se zavzema Mednarodna organizacija dela. |
| --- | --- |

3.9

Mladi in svet dela

| 3.10 | Strategija mora biti jasna in ne imeti preveč ciljev, vendar Odbor meni, da bi moral biti v trenutni strategiji večji poudarek na socialnih in zaposlitvenih vprašanjih, ki vplivajo na mlade, zlasti v zvezi z razpravo o prihodnosti dela. Vprašanja, ki imajo zlasti velik vpliv na mlade, med drugim vključujejo digitalizacijo, platforme, razdrobljenost trga dela in priložnostno zaposlovanje. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Za številne mlade je delo ob študiju postalo nekaj povsem običajnega, zato EESO meni, da bi morale prihodnje mladinske politike EU spodbujati demokracijo na delovnem mestu, med drugim s spodbujanjem socialnega dialoga in varovanjem zaposlitvenih pravic mladih. Na trgu dela bi morali biti mladi obravnavani enako kot odrasli, zlasti bi morali biti upravičeni do enake minimalne plače (6), imeti enak dostop do pokojninskega zavarovanja in uživati zaščito pred prekarnimi pogodbami brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti („nič ur“) ter neplačanimi pripravništvi ali navideznim samozaposlovanjem. V družbi in na delovnih mestih bi se moral slišati tudi glas mladih. Bolj bi bilo treba spodbujati tudi sodelovanje mladih v zastopniških strukturah na delovnem mestu (sindikati in sveti delavcev), kot je to urejeno v nekaterih državah, kjer imajo v delovnem okolju posebne mladinske zastopniške svete. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Nekateri mladi so tudi starši in politike EU, kot je nova direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, so pomembne za mlade, ki ob izobraževanju delajo in skrbijo za sorodnike. Zaradi digitalizacije delovnih mest bo položaj mladih glede zaposlovanja nedvomno drugačen, kot je bil položaj njihovih staršev. EESO predlaga, da bi morala strategija posvetiti več pozornosti socialnim in zaposlitvenim politikam, saj politike trga dela pomembno vplivajo na življenje mladih. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Trg dela je zlasti pomemben, ker je v številnih državah brezposelnost v letih po gospodarski krizi leta 2008 najbolj prizadela mlade. Stopnja brezposelnosti mladih se je sicer znižala, vendar je bilo število brezposelnih mladih skoraj dvakrat višje od števila zaposlenih (7). V številnih primerih so nedavno ustvarjena delovna mesta slabša od tistih pred krizo ali pa prinašajo manjše možnosti za stalno zaposlitev s polnim delovnim časom (gre npr. za začasne pogodbe ali pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti). |
| --- | --- |

3.13

Izobraževanje in zdravje mladih

| 3.14 | Namen strategije je opozoriti politike na glas nezastopanih mladih. Za to so potrebni dodatni ukrepi, da bi mlade, ki so oddaljeni od trga dela in izobraževalnega sistema, vključili v družbo. Število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, se je rahlo zmanjšalo, toda leta 2017 je bilo v takem položaju še vedno 10,9 % mladih v starosti od 15 do 24 let in 17,7 % mladih v starosti od 25 do 29 let. Izboljšanje znanj, spretnosti in kompetenc pozitivno vpliva na zaposljivost mladih, vendar samo ta dejavnik sam po sebi ne zagotavlja rasti zaposlovanja. Tako neudejstvovanje ima velik učinek na življenja in ambicije mladih, saj lahko vodi v revščino in socialno izključenost. Poleg tega imajo javni organi z mladimi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, stroške, ki po ocenah Eurofounda (2012, 2014) znašajo 1,2 % nacionalnega BDP. Mladi v tej kategoriji so tudi bolj dovzetni za ekstremistične in ksenofobne ideologije. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Člen 4 evropskega stebra socialnih pravic o aktivni podpori zaposlovanju navaja, da imajo mladi pravico do nadaljnjega izobraževanja, vajeništva, pripravništva ali kakovostne ponudbe za zaposlitev v štirih mesecih od dne, ko postanejo brezposelni ali končajo izobraževanje. Strategija za mlade bi morala prispevati k uresničevanju tega načela, zlasti s spodbujanjem krepitve zavezništev civilne družbe in socialnih partnerjev za pripravo in spremljanje različnih politik, ki se izvajajo na tem področju. Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti strategijam za terensko delo, da bi dosegli tudi mlade, ki so oddaljeni od trga dela, in jim pomagali spet dobiti zaposlitev ali se izobraževati. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Evropska strategija za mlade bi si morala pri nagovarjanju teh skupin pomagati z vseevropsko strategijo. Za uspeh je ključno tesno sodelovanje nacionalnih organov, evropskih socialnih partnerjev, nacionalnih mladinskih svetov in mladinskega sektorja. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Mladi običajno velik del svojega časa preživijo v izobraževanju (s polnim ali skrajšanim urnikom), kar je še eno področje, kjer so pristojnosti na ravni EU omejene, razen zagotavljanja, da ima „vsakdo [...] pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehajanja na trgu dela“, kot navaja prvo načelo evropskega stebra socialnih pravic. To področje je prav tako pokrival poseben steber predhodne strategije. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Duševno zdravje mladih je ključno za mladinsko delo in vsakršno poklicno interakcijo z mladimi. Za zdravje so na splošno pristojne države članice, vendar duševno zdravje spada med vidike javnega zdravja, za katere je pristojna EU, zato bi moralo imeti pomembno mesto v medsektorskem delu, predvidenem v strategiji. Posebno pozornost je treba posvetiti vprašanjem, kot so tesnoba, depresija in število samomorov med mladimi. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Vse več je primerov dobre prakse pri delu z mladimi na ravni držav članic, dokazano pa je tudi, da mladinsko delo pozitivno vpliva na duševno zdravje mladih. EESO meni, da je treba slednjemu v strategiji posvetiti več pozornosti. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Številne nacionalne politike se osredotočajo tudi na telesno zdravje mladih, saj se na tem področju pojavlja več perečih vprašanj. Med vzroki za skrb se vse pogosteje pojavljata debelost otrok in mladih ter zloraba substanc in uživanje „dovoljenih drog“. Države članice imajo različne pristope do teh vprašanj, vendar se jih kljub temu v medsektorskem pristopu do težav mladih ne sme prezreti, ampak jih je treba obravnavati na podlagi ustreznih pooblastil EU. Ta področja so bila zajeta v posebne stebre predhodne strategije in pomembno je, da pri medsektorskem delu ostanejo v središču pozornosti. |
| --- | --- |

3.20

Enakost

| 3.21 | Mladinsko delo, mladinska politika in enakost so močno povezani. Na teh področjih je EU sprejela številne ukrepe, ustrezno zakonodajo pa imajo tudi vse države članice, vendar se mladi kljub temu še vedno soočajo s številnimi primeri diskriminacije, na primer ko gre za stanovanja ali storitve, od katerih so odvisni bolj kot drugi, na primer javni prevoz. Zakoni o enakosti pogosto bolj poudarjajo starejše. V državah članicah EU je diskriminacija prepovedana v devetih splošnih primerih. Zagotoviti moramo, da strategija EU za mlade ustrezno poskrbi za mlade, ki so tako diskriminirani. Čeprav obstajajo številne skupine, bomo poudarili naslednje, ki jim je treba v dokumentu posvetiti večjo pozornost:






  — | mladi invalidi, |
| --- | --- | --- |

3.21

—

mladi invalidi,

| — | mladi migranti in begunci, |
| --- | --- |

—

mladi migranti in begunci,

| — | mlade ženske in deklice, |
| --- | --- |

—

mlade ženske in deklice,

| — | mlade osebe LGBTIQ+. |
| --- | --- |

—

mlade osebe LGBTIQ+.

| 3.22 | Številne politike EU v zvezi z mladimi so se v zadnjem času osredotočale na radikalizacijo. Vendar mora vključevanje postati del širšega razpona ukrepov za mlade, kar je treba v strategiji poudariti. Sklada se tudi s programi zaposlovanja mladih. |
| --- | --- |

3.22

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO pozdravlja oblikovanje nove funkcije koordinatorja EU za mlade, ki bo prisluhnil mladim in vplival na medsektorsko razsežnost mladinske politike, na čemer bi moral biti tudi poudarek. Koordinator bi moral podoben proces spodbujati in olajšati na ravni držav članic, zato bi se moral pridružiti predstavnikom Komisije na zasedanjih Sveta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Zelo dobrodošli so tudi predlogi nacionalnih akcijskih načrtov na področju mladih. Potrebni so jasni cilji, spremljanje in napredek pri podpiranju mladih. EESO odločno podpira razmišljanje Komisije, da je potrebna tesnejša povezava med financiranjem in nacionalnimi akcijskimi načrti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Nadomestitev strukturiranega dialoga z bolj vključujočim dialogom z mladimi je nadvse dobrodošla. Potrebno je večje vključevanje, ki bi ga lahko dosegli z razširitvijo vrste in narave sodelujočih organizacij ter dodajanjem nadaljnjih skupin. Mladinske prostovoljske organizacije in nacionalne mladinske svete bi bilo treba še naprej obravnavati kot ključne za to delo, saj so blizu mladim in imajo obsežne izkušnje. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Utrditev evropskega mladinskega portala kot enotne digitalne vstopne točke za angažiranje mladih v EU je dobrodošla, posebno pozornost pa bi bilo treba posvetiti razpoložljivosti portala z brezplačno internetno povezavo in dostopom do računalnikov, zlasti za prikrajšane skupine mladih v državah članicah. Poleg tega bi Komisija morala slediti stalnemu prehajanju mladih med različnimi platformami družbenih medijev. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | V predlogih je nakazano, da so mladi v prednosti, ko gre za tehnološke spremembe, vendar je treba opozoriti, da tudi med mladimi prihaja do digitalne izključenosti. Ljudje, ki delajo z mladimi, se morajo zavedati tako pozitivnih kot tudi negativnih strani tehnološke angažiranosti mladih (npr. težav z duševnim zdravjem in izzivov, ki jih pomenijo lažne novice). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Mobilnost je ena temeljnih evropskih vrednot, ki ima v mladinskih programih osrednjo vlogo, vendar ima lahko tudi negativne strani, zlasti v državah, ki se soočajo z izseljevanjem, upadanjem števila prebivalcev, begom možganov ali begom delovne sile. Te težave pa bi bilo mogoče izboljšati z vključevanjem novih priseljencev in beguncev v Evropi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO meni, da so predlogi Komisije glede potrjevanja priložnostnega in neformalnega učenja dragoceni. Spodbudno bi bilo, če bi bili na področju mladih in drugje na voljo izdelani modeli. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Na srečo zdaj obstaja več mladinskih dogodkov, ki vključujejo institucije EU, zato bi jih bilo vredno ovrednotiti, preveriti pa bi bilo treba tudi, ali je mogoče doseči večjo sinergijo med njimi. Prednost strukturiranega dialoga je v tem, da poteka stalno in ni le enkratni dogodek. Stalna vključenost mladih v sprejemanje odločitev, ki vplivajo nanje, bi morala biti prioriteta, pomembno pa je tudi, da to velja na vseh področjih politike, ne le pri mladinski politiki. Institucije, ki organizirajo enkratne dogodke, bi se morale osredotočiti na stalno vključenost mladih v svoje delo. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Odbor meni, da je v dobi lažnih novic in čezmernega zanašanja na spletna orodja zlasti pomembna močna vloga neodvisnega informiranja mladih. Odnos z zaupanja vrednimi odraslimi bi moral ostati ena ključnih značilnosti mladinskega dela in mladinske politike. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Po mnenju EESO bi morala biti strategija skupaj z drugimi politikami, namenjenimi mladi generaciji, pomembno orodje za preprečevanje protievropskega razpoloženja in populizma med mladimi. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO sicer pozdravlja posebno novo strategijo EU za mlade, vendar se močno zavzema za to, da se mladinske teme vključijo v splošno delo vseh različnih generalnih direktoratov Evropske komisije. |
| --- | --- |

4.11

V Bruslju, 18. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 268, 14.8.2015, str. 40.

1

(2)  UL C 271, 19.9.2013, str. 101.

2

(3)  UL C 81, 2.3.2018, str. 160.

3

(4)  UL C 262, 25.7.2018, str. 41.

4

(5)  UL C 237, 6.7.2018, str. 1.

5

(6)  UL C 125, 21.4.2017, str. 10.

6

(7)  UL C 125, 21.4.2017, str. 10.

7

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/148

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Nova evropska agenda za kulturo

(COM(2018) 267 final)

(2019/C 62/25)

| Poročevalec: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Antonello PEZZINI

| Zaprosilo | Evropska komisija, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 26. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 182/1/0 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 18. 6. 2018

Pravna podlaga

člen 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

26. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

182/1/0

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je prepričan, da je Evropa kulturna skupnost, ki temelji na skupnih vrednotah in da je socialno tržno gospodarstvo zaščitni znak evropskega načina življenja, ki združuje ekonomsko svobodo s socialnimi pravicami in načeli spoštovanja človeka. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Po mnenju EESO sta utrditev in razvoj kulturne razsežnosti Unije na podlagi skupnih vrednot, zapisanih v ustanovnih pogodbah, ključni dejavnik pri vključevanju in temelj evropske kulturne identitete za izgradnjo vključujoče, pluralistične, povezane in konkurenčne družbe. |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | EESO meni, da bi krepitev občutka pripadnosti Evropi in skupna kulturna identiteta lahko okrepila evropsko povezovanje ter kulturno in jezikovno raznolikost. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Po mnenju EESO snovna in nesnovna evropska kulturna dediščina združujeta evropske narode, kar je zelo močna vez z vidika identitete in dragocen strateški vir socialne kohezije. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.3 | EESO meni, da je ravno zaradi trenutne politične krize in krize identitete v Evropi (1) izredno pomembno, da se kulturi vrne njena osrednja vloga prenašanja identitete in da se uresničijo skupne vrednote, določene v ustanovnih pogodbah. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO sicer pozdravlja pobudo, da se kulturi nameni osrednja vloga, vendar poziva, naj bo začetek izvajanja agende priložnost za razmislek o novi evropski renesansi, s katero bi ustvarili evropski kulturni prostor (2), ki temelji na skupnih vrednotah, kot so solidarnost, zaupanje in soodgovornost. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Prenovljena evropska agenda za kulturo bi morala po mnenju EESO temeljiti na skupni strateški viziji, s katero bi med razvojem evropskega kulturnega prostora določili:






  — | skupne vrednote naše identitete: svobodo in solidarnost, |
| --- | --- | --- |

1.5

—

skupne vrednote naše identitete: svobodo in solidarnost,

| — | temeljna načela svobode gibanja, ustanavljanja in delovanja na kulturnem področju v Evropi za ljudi, blago in storitve, |
| --- | --- |

—

temeljna načela svobode gibanja, ustanavljanja in delovanja na kulturnem področju v Evropi za ljudi, blago in storitve,

| — | sistem upravljanja in načrtovanja ukrepov, osredotočenih na kulturno dediščino, |
| --- | --- |

—

sistem upravljanja in načrtovanja ukrepov, osredotočenih na kulturno dediščino,

| — | konkretne ukrepe za restavriranje in ohranjanje neizmerne dediščine umetniških del, da bo evropska kultura ostala živa tudi za prihodnje generacije (3), |
| --- | --- |

—

konkretne ukrepe za restavriranje in ohranjanje neizmerne dediščine umetniških del, da bo evropska kultura ostala živa tudi za prihodnje generacije (3),

| — | promocija evropske kulture v mednarodnih odnosih, |
| --- | --- |

—

promocija evropske kulture v mednarodnih odnosih,

| — | močnejše vodenje evropskih politik, da se zagotovi več prostora za akterje, ki ustvarjajo in oblikujejo kulturo na področju umetnosti ter v kulturni in ustvarjalni industriji, |
| --- | --- |

—

močnejše vodenje evropskih politik, da se zagotovi več prostora za akterje, ki ustvarjajo in oblikujejo kulturo na področju umetnosti ter v kulturni in ustvarjalni industriji,

| — | podpora združevanju malih ustvarjalnih podjetij, zlasti socialnih, |
| --- | --- |

—

podpora združevanju malih ustvarjalnih podjetij, zlasti socialnih,

| — | sinergije in izmenjave na področju kulture, ki prispevajo k večji raznolikosti v evropski družbi. |
| --- | --- |

—

sinergije in izmenjave na področju kulture, ki prispevajo k večji raznolikosti v evropski družbi.

| 1.6 | Kar zadeva kulturno ponudbo, morajo biti pobude akterjem jasne in dostopne, pri čemer je treba izkoristiti nove medije za večjezično komunikacijo, da bi bilo enotno evropsko področje kulture dejansko dediščina vseh. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kar zadeva povpraševanje po kulturnih dobrinah, pa je treba po mnenju EESO ukrepe usmeriti neposredno v uporabnike kulture, da bi povečali sodelovanje pri razvoju identitete evropskih vrednot s pobudami, kot sta „Erasmus za kulturo“ in objava Evropske kulturne listine za evropske državljane. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO je prepričan, da ima lahko aktivno vlogo v strukturiranem kulturnem dialogu, da se okrepi demokratično državljanstvo, kulturna identiteta in izmenjava različnih ustvarjalnih izrazov družbe, vključno s skupnimi pobudami, kot so uvedba evropskega tedna kulture, evropske kulturne noči in imenovanje evropskih ambasadorjev za kulturo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO se zavezuje, da bo spremljal izvajanje načrta nove agende in dokončnega oblikovanja evropskega kulturnega prostora na podlagi rednih poročil Komisije. |
| --- | --- |

1.9

2.   Uvod

| 2.1 | Kultura ima osrednje mesto v evropskem projektu in na njej temelji načelo Evropske unije „Združena v raznolikosti“. Je osnova za skupno življenje, vrednota, ki bogati človeštvo, in element, ki odreja naše obnašanje v družbi in naš način življenja. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kultura je zato pravi strateški vir socialne kohezije in medkulturnega dialoga ter odlična priložnost za poudarjanje skupne zgodovine z izredno kulturno raznolikostjo evropskih regij ter skupno snovno in nesnovno dediščino. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V Lizbonski pogodbi je kulturi priznana pomembna vloga: v preambuli Pogodbe o Evropski uniji je izrecno navedeno, da se navdihuje iz „kulturne, verske in humanistične dediščine Evrope“ in da so glavni cilji spoštovanje njene bogate kulturne in jezikovne raznolikosti ter zagotavljanje varovanja in razvoja evropske kulturne dediščine. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Številne vrednote, na katerih sloni evropska družba, so poudarjene v Pogodbi: „Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic...“. Te vrednote, ki so zdaj sestavni del evropske kulture, postajajo vse pomembnejše – kar se mora nadaljevati – v družbi, za katero so značilni pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost in solidarnost. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | V Listini o temeljnih pravicah, ki je sestavni del Pogodbe, so zbrane, poudarjene in povzete najrazličnejše vrednote, ki so delno navedene tudi v Pogodbi. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Ukrepi EU so zato oblikovani tako, da spodbujajo sodelovanje med državami članicami, da bi bile njihove posebne pristojnosti na področju kulturne politike vse bolj v skladu s skupnimi vrednotami in bi postale sestavni del družbenih odnosov. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Vedenje človeka v družbenih odnosih in v vsakodnevnem življenju sledi vzorcem, ki jih določa razum (4). Ti vzorci so pridobljeni z vzgojo (5) in šolanjem (6) in se krepijo z odnosi, ki jih posameznik razvija z okolico. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Zato je treba širiti in poudarjati vrednote, ki so skupni temelj evropske civilizacije, zlasti med mladimi, že od otroštva, da bi se utrdili t. i. zrcalni nevroni, ki simulirajo dejanja, občutke in čustva, ki jih opazimo pri drugih (7). |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.4 | Kultura (8) je v bistvu dinamičen pojem in zahteva niz ukrepov, ki jih je treba razviti na evropski in nacionalni ravni, na primer na področju izobraževanja. Navedene vrednote, zapisane v Pogodbi, se niso porodile spontano, temveč so rezultat družbenih dejavnikov in izkušenj, ki omogočajo mirno sobivanje in pridobivanje vse večjega zaupanja ljudi, zato morajo biti del vzgojno-izobraževalnih procesov in medosebnih odnosov, usmerjenih zlasti v nove generacije, da bi sprejele etične vrednote in jih delile. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kultura ima družbeno vrednost in prispeva k identiteti, vse bolj pa se ji priznava tudi vloga gonilne gospodarske sile pri razvoju blaginje posameznikov, splošne blaginje in skupnega evropskega BDP, pa tudi v mednarodnih odnosih. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Po ocenah naj bi kulturni in ustvarjalni sektor prispevala k 4,2 % BDP v Evropi, rast zaposlovanja v teh sektorjih pa znaša 1,5 %. Izraženo v absolutnih vrednostih je kultura v letu 2016 ustvarila 89,9 milijarde EUR – 1,8 % več kot v letu 2015 – oziroma več kot 250 milijard EUR, če upoštevamo njen vpliv na druge dejavnosti, in zaposlovala 1,5 milijona oseb (9). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Omogočanje kulturne udeležbe je temeljna naloga Evrope, zaradi gospodarske in finančne krize v Evropi leta 2008, ki se je nato prelevila še v družbeno in politično krizo, pa se je ta udeležba zmanjšala v vseh evropskih državah, še posebej v južni Evropi (10). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | V evropski agendi za kulturo iz leta 2007 (11) so se EU in države članice zavezale k:






  — | spodbujanju kulturne raznolikosti, |
| --- | --- | --- |

2.8

—

spodbujanju kulturne raznolikosti,

| — | varstvu kulturne dediščine, |
| --- | --- |

—

varstvu kulturne dediščine,

| — | odpravi ovir za prosto gibanje zaposlenih v sektorju, |
| --- | --- |

—

odpravi ovir za prosto gibanje zaposlenih v sektorju,

| — | podpori kulturnim in ustvarjalnim podjetjem. |
| --- | --- |

—

podpori kulturnim in ustvarjalnim podjetjem.

| 2.8.1 | V delovnem načrtu za kulturo za obdobje 2015–2018 so bile za sodelovanje na področju kulturne politike na ravni EU določene štiri glavne prednostne naloge:






  — | vsem dostopna in odprta kultura, |
| --- | --- | --- |

2.8.1

—

vsem dostopna in odprta kultura,

| — | varstvo in poudarjanje vrednosti kulturne dediščine, |
| --- | --- |

—

varstvo in poudarjanje vrednosti kulturne dediščine,

| — | podpora kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju v inovativnem gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

podpora kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju v inovativnem gospodarstvu,

| — | spodbujanje kulturne raznolikosti. |
| --- | --- |

—

spodbujanje kulturne raznolikosti.

| 2.9 | Evropski parlament je sprejel več resolucij (12) in priporočil o enakopravnem dostopu do kulturnih storitev, kulturi v zunanjih odnosih EU ter mobilnosti, kulturi in ustvarjalnem sektorju. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Svet EU je 23. maja 2018 sprejel sklepe o vključevanju kulturne dediščine v druge politike in okrepitvi dialoga z organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESO se je večkrat zavzel za povečanje vrednosti kulturnega in ustvarjalnih sektorjev ter za strategijo mednarodnih kulturnih povezav (13), vključno s prispevkom podeželja k evropski kulturni dediščini (14). |
| --- | --- |

2.11

3.   Predlogi iz nove agende

| 3.1 | Glavni elementi nove agende, ki jo predlaga Komisija, so:






  — | spodbujanje kulturnega sodelovanja, mobilnosti umetnikov in varstva dediščine z izkoriščanjem pomena kulture in kulturne raznolikosti za socialno kohezijo in dobrobit, |
| --- | --- | --- |

3.1

—

spodbujanje kulturnega sodelovanja, mobilnosti umetnikov in varstva dediščine z izkoriščanjem pomena kulture in kulturne raznolikosti za socialno kohezijo in dobrobit,

| — | spodbujanje kulture in umetnosti v izobraževanju, |
| --- | --- |

—

spodbujanje kulture in umetnosti v izobraževanju,

| — | krepitev mednarodnih kulturnih povezav, |
| --- | --- |

—

krepitev mednarodnih kulturnih povezav,

| — | krepitev povezav z industrijsko politiko, |
| --- | --- |

—

krepitev povezav z industrijsko politiko,

| — | izkoriščanje vloge kulture za krepitev evropske identitete, |
| --- | --- |

—

izkoriščanje vloge kulture za krepitev evropske identitete,

| — | tesno sodelovanje z državami članicami in civilno družbo. |
| --- | --- |

—

tesno sodelovanje z državami članicami in civilno družbo.

| 3.2 | Povzetek glavnih vidikov v predlogu: |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | družbena razsežnost: izkoriščanje moči kulture in kulturne raznolikosti za socialno kohezijo in blaginjo; |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | gospodarska razsežnost: podpiranje kulturne ustvarjalnosti na področju izobraževanja in inovacij, rast na podlagi novih delovnih mest, razvoj kulturne industrije in spretnosti (15); |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | zunanja razsežnost in krepitev mednarodnih kulturnih povezav: podpiranje kulture v državah širitve, na Zahodnem Balkanu in v Sredozemlju, ukrepi sklada za razvoj držav AKP (16); |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | medsektorska razsežnost: evropsko leto kulturne dediščine, evropske prestolnice kulture, nov evropski akcijski načrt za kulturno dediščino za obdobje 2019–2022, razvoj pobude Digital4Culture, spletni katalog evropskih filmov, podpora digitalni preobrazbi. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | Program Ustvarjalna Evropa in drugi programi EU bodo podprli strateško sodelovanje v okviru te nove agende. |
| --- | --- |

3.3

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO meni, da sta konsolidacija in razvoj kulturne razsežnosti Unije na podlagi skupnih vrednot, zapisanih v ustanovnih pogodbah, da bi potrdili občutek vključenosti v izgradnjo vključujoče, povezane in konkurenčne družbe. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Snovna in nesnovna kulturna dediščina Evrope združujeta evropske narode in sta zelo močna vez z vidika identifikacije, zlasti v času evropske krize identitete in solidarnosti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da bi bilo treba ravno zaradi trenutne politične krize, krize identitete in krize upravljanja v Evropi evropski kulturi vrniti vlogo prenašanja vrednot identitete, tudi z okrepljenimi evropskimi šolskimi programi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ta proces povezovanja vrednot mora biti podlaga za kvalitativni preskok nove agende za kulturo in mora omogočiti resničen evropski kulturni prostor (17), ki temelji na skupnih vrednotah, po analogiji in skupaj z evropskim raziskovalnim prostorom. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Nov evropski kulturni prostor bi morali spremljati naslednji ukrepi z ustreznim časovnim načrtom: |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Utrditev evropske kulturne politike in instrumentov v podporo razširjanju vrednot identitete na temelju občutka pripadnosti skupnim vrednotam. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Popolna svoboda gibanja, ustanavljanja in delovanja pravnih in fizičnih oseb na področju kulture znotraj Evrope. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | „Kulturno gospodarstvo“, ki temelji na sistemih socialnega vključevanja in spodbuja nove modele z ohranjanjem in restavriranjem kulturne dediščine ter razvojem ustvarjalnih industrij, med drugim v okviru novih vrst podjetij z močno socialno komponento. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Spodbujanje evropske kulture v mednarodnih odnosih bodisi kot sredstva za oživitev kulturne diplomacije, mehanizma vplivanja v zunanjih odnosih Evrope ali gospodarskega multiplikatorja v mednarodni trgovini, da bi umetniki in ustvarjalci postali ambasadorji evropske kulture. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | Mehanizmi delovanja od spodaj navzgor, da bi zagotovili več prostora za vse akterje, ki neposredno ustvarjajo, gradijo in oblikujejo kulturo na področju umetnosti ter v kulturni in ustvarjalni industriji. |
| --- | --- |

4.5.5

| 4.6 | Po mnenju EESO se je treba soočiti s skupnimi izzivi in oblikovati resnični „kulturni notranji trg“ s spodbujanjem:






  — | mobilnosti umetnikov in storitev kulturnih ustanov, |
| --- | --- | --- |

4.6

—

mobilnosti umetnikov in storitev kulturnih ustanov,

| — | mobilnosti umetniških del, |
| --- | --- |

—

mobilnosti umetniških del,

| — | sodelovanja v okviru nadnacionalnih projektov, |
| --- | --- |

—

sodelovanja v okviru nadnacionalnih projektov,

| — | medkulturnega dialoga, |
| --- | --- |

—

medkulturnega dialoga,

| — | posebnih ukrepov za krepitev evropske kulturne identitete, |
| --- | --- |

—

posebnih ukrepov za krepitev evropske kulturne identitete,

| — | ukrepov za restavriranje in ohranjanje ogromne evropske umetniške dediščine s posebnimi sredstvi za multimedijske raziskave in inovacije (18) ter trajnost, |
| --- | --- |

—

ukrepov za restavriranje in ohranjanje ogromne evropske umetniške dediščine s posebnimi sredstvi za multimedijske raziskave in inovacije (18) ter trajnost,

| — | večje neodvisnosti ustvarjanja, |
| --- | --- |

—

večje neodvisnosti ustvarjanja,

| — | razvoja digitalne humanistične kulture, s katero bi zmanjšali manipulativnost lažnih novic in dezinformacij na spletu. |
| --- | --- |

—

razvoja digitalne humanistične kulture, s katero bi zmanjšali manipulativnost lažnih novic in dezinformacij na spletu.

| 4.7 | Po mnenju EESO je treba – zlasti med mladimi v okviru šolanja – spodbujati prepričanje, da so kulturna raznolikost in različne oblike umetnosti bistveni elementi človekovega razvoja in izraz temeljnih svoboščin ter da izmenjava kulturnih procesov prispeva h krepitvi demokratičnega državljanstva. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO poudarja, da je potrebna nova evropska kulturna agenda, ki bo del nove skupne in razširjene strateške vizije, in bo vključena v naslednji večletni evropski finančni okvir. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Po mnenju EESO je treba upravičencem programov ter zakonodajnih, strukturnih in finančnih podpornih ukrepov omogočiti jasne in transparentne informacije, dostopne na družabnih omrežjih. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO so pomembni tudi ukrepi, usmerjeni v končne naslovnike evropske kulturne politike, s katerimi bi povečali ravni udeležbe, ki sta jih gospodarsko-finančna in nato družbena kriza močno načeli. |
| --- | --- |

4.10

| 4.10.1 | Po mnenju EESO bi lahko bile uvedba programa Erasmus za državljane za kulturno in turistično promocijo EU, objava Evropske kulturne listine z lažjim dostopom do evropskih kulturnih znamenitosti in uvedba evropskih kulturnih tednov in noči koristne pobude, zlasti za mlajše generacije. |
| --- | --- |

4.10.1

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | Digitalni vodnik z aktualno spletno stranjo v uporabniku prijazni obliki in v vseh jezikih EU, da bi bilo mogoče dostopati do številnih razpoložljivih instrumentov EU, kot so tile:






  — | DCI II, instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (19), |
| --- | --- | --- |

5.1

—

DCI II, instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (19),

| — | programa Interreg Med (20)
  in Med Culture (2014–2018) (21), |
| --- | --- |

—

programa Interreg Med (20)
  in Med Culture (2014–2018) (21),

| — | ENI, evropski instrument sosedstva – nekdanji evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI) (22), |
| --- | --- |

—

ENI, evropski instrument sosedstva – nekdanji evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI) (22),

| — | IPA II (2014–2020) (23), |
| --- | --- |

—

IPA II (2014–2020) (23),

| — | omrežje Natura 2020 (24), |
| --- | --- |

—

omrežje Natura 2020 (24),

| — | Akcijski načrt za naravo, ljudi in gospodarstvo (Natura 2020) (25), |
| --- | --- |

—

Akcijski načrt za naravo, ljudi in gospodarstvo (Natura 2020) (25),

| — | LIFE (2014–2020) (26), |
| --- | --- |

—

LIFE (2014–2020) (26),

| — | strukturni skladi (27), |
| --- | --- |

—

strukturni skladi (27),

| — | EMODnet, faza III, opazovanje morja in podvodna območja (28), |
| --- | --- |

—

EMODnet, faza III, opazovanje morja in podvodna območja (28),

| — | modra rast v EU v morskem in pomorskem sektorju ter v turizmu (29), |
| --- | --- |

—

modra rast v EU v morskem in pomorskem sektorju ter v turizmu (29),

| — | Leader+, sprememba namembnosti podeželske in kulturne dediščine (30), |
| --- | --- |

—

Leader+, sprememba namembnosti podeželske in kulturne dediščine (30),

| — | Evropa za državljane (2014–2020) – zgodovina in raznolikost Unije (31), |
| --- | --- |

—

Evropa za državljane (2014–2020) – zgodovina in raznolikost Unije (31),

| — | državna pomoč za ohranjanje kulturne in druge dediščine (32), |
| --- | --- |

—

državna pomoč za ohranjanje kulturne in druge dediščine (32),

| — | nedovoljen promet s kulturnimi dobrinami (33), |
| --- | --- |

—

nedovoljen promet s kulturnimi dobrinami (33),

| — | Copernicus (nekdanji GMES), satelitske informacije, ki omogočajo nadzor kulturne dediščine (34), |
| --- | --- |

—

Copernicus (nekdanji GMES), satelitske informacije, ki omogočajo nadzor kulturne dediščine (34),

| — | EDEN (evropske destinacije odličnosti), |
| --- | --- |

—

EDEN (evropske destinacije odličnosti),

| — | COSME, ki financira pobude na področju kulture in turizma (35), |
| --- | --- |

—

COSME, ki financira pobude na področju kulture in turizma (35),

| — | evropske kulturne poti Sveta Evrope in Evropske komisije, |
| --- | --- |

—

evropske kulturne poti Sveta Evrope in Evropske komisije,

| — | „C3 Monitor“, spremljanje in primerjava približno 170 kulturnih in ustvarjalnih mest v 30 evropskih državah: „kulturna dinamika“ (Cultural Vibrancy), „ustvarjalno gospodarstvo“ (Creative Economy) in „spodbudno okolje“ (Enabling Environment), |
| --- | --- |

—

„C3 Monitor“, spremljanje in primerjava približno 170 kulturnih in ustvarjalnih mest v 30 evropskih državah: „kulturna dinamika“ (Cultural Vibrancy), „ustvarjalno gospodarstvo“ (Creative Economy) in „spodbudno okolje“ (Enabling Environment),

| — | javno-zasebna partnerstva na področju „energetsko učinkovitih zgodovinskih stavb“, |
| --- | --- |

—

javno-zasebna partnerstva na področju „energetsko učinkovitih zgodovinskih stavb“,

| — | kulturna dediščina za trajnostni razvoj programa Obzorje 2020, |
| --- | --- |

—

kulturna dediščina za trajnostni razvoj programa Obzorje 2020,

| — | Europeana, digitalna platforma z več kot 50 milijoni digitaliziranih del (knjig, glasbe in umetniških del) z naprednim načinom iskanja, |
| --- | --- |

—

Europeana, digitalna platforma z več kot 50 milijoni digitaliziranih del (knjig, glasbe in umetniških del) z naprednim načinom iskanja,

| — | digitalna agenda za proučevanje evropske filmske dediščine (36), |
| --- | --- |

—

digitalna agenda za proučevanje evropske filmske dediščine (36),

| — | naložbe v kulturno dediščino, ki jih omogoča kohezijska politika (37), |
| --- | --- |

—

naložbe v kulturno dediščino, ki jih omogoča kohezijska politika (37),

| — | Erasmus+ (38), |
| --- | --- |

—

Erasmus+ (38),

| — | znak evropske dediščine, ki se podeljuje nahajališčem v EU (39), |
| --- | --- |

—

znak evropske dediščine, ki se podeljuje nahajališčem v EU (39),

| — | program Ustvarjalna Evropa (2014-20): podprogram MEDIA, namenjen medijem in avdiovizualnemu sektorju, podprogram Kultura, namenjen sektorju ustvarjanja in kulture; medsektorski sklop, namenjen vsem ostalim ustvarjalnim in kulturnim sektorjem (40). |
| --- | --- |

—

program Ustvarjalna Evropa (2014-20): podprogram MEDIA, namenjen medijem in avdiovizualnemu sektorju, podprogram Kultura, namenjen sektorju ustvarjanja in kulture; medsektorski sklop, namenjen vsem ostalim ustvarjalnim in kulturnim sektorjem (40).

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  To dokazujejo razširjena populistična gibanja in gibanja za nacionalno suverenost.

1

(2)  Po analogiji z evropskim raziskovalnim prostorom in kot njegova okrepitev.

2

(3)  Primer restavratorske službe: www.opencare.it.

3

(4)  Nihil est in intellectu quod prius non fuerit in sensu (John Locke).

4

Nihil est in intellectu quod prius non fuerit in sensu

(5)  Lat. instruere = pripraviti, graditi.

5

(6)  Vtisniti znake in vzorce.

6

(7)  Glej rezultate s področja nevroznanosti v zvezi s posnemanjem in sledenjem vzorcem.

7

(8)  Lat. colere = gojiti.

8

(9)  Vir: Eurostat.

9

(10)  Poročilo: Cultural access and participation http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_399_en.pdf.

10

Cultural access and participation

(11)  Glej UL C 287, 29.11.2007.

11

(12)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 142; UL C 93, 9.3.2016, str. 95 – Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0486.

12

(13)  UL C 288, 31.8.2017, str. 120.

13

(14)  NAT/738 (UL C 440, 6.12.2018, str. 22).

14

(15)  Zlasti s preoblikovanjem raziskave PISA in t. i. predmetov STEM (naravoslovje, tehnika, informatika in matematika) v STEAM (naravoslovje, tehnika, informatika, umetnost in matematika) ter na digitalnem področju.

15

(16)  Afrika, Karibski otoki in Pacifik.

16

(17)  Glej tudi Svet Evrope – Okvirna konvencija Sveta Evrope o vrednosti kulturne dediščine za družbo (CETS št. 199) 18/03/08 Faro, 27.10.2005.

17

(18)  Glej opombo 14.

18

(19)  Uredba (EU) št. 233/2014 (UL L 77, 15.3.2014, str. 44).

19

(20)  Program Interreg Med.

20

(21)  Program Med Culture.

21

(22)  Uredba (EU) št. 232/2014 (UL L 77, 15.3.2014, str. 27) in Uredba (EU) št. 236/2014 (UL L 77, 15.3.2014, str. 95).

22

(23)  Uredba (EU) št. 231/2014 (UL L 77, 15.3.2014, str. 11).

23

(24)  Direktiva o habitatih 92/43/EGS (UL L 206, 22.7.1992, str. 7) in Direktiva o pticah 2009/147/ES (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

24

(25)  COM(2017) 198 final.

25

(26)  Uredba (EU) št. 1293/2013 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185).

26

(27)  5 skladov: ESRR, ESS, Kohezijski sklad, EKSRP in ESPR.

27

(28)  Sklep (EU) 2017/848 (UL L 125, 18.5.2017, str. 43).

28

(29)  EP, 2. julij 2013 (2012/2297(INI)) (UL C 75, 26.2.2016, str. 24).

29

(30)  Uredba (EU) št. 1305/2013 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

30

(31)  Uredba (EU) št. 390/2014 (UL L 115, 17.4.2014, str. 3).

31

(32)  Uredba (EU) št. 651/2014 (UL L 187, 26.6.2014, str. 1) in Uredba (EU) 2015/1588 (UL L 248, 24.9.2015, str. 1).

32

(33)  Boj proti trgovini s kulturnimi dobrinami.

33

(34)  Uredba (EU) št. 377/2014 (UL L 122, 24.4.2014, str. 44).

34

(35)  Uredba (EU) št. 1287/2013 (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

35

(36)  COM(2010) 487 final in COM(2014) 477 final.

36

(37)  UL C 347, 20.12.2013.

37

(38)  Uredba (EU) št. 1288/2013 (UL L 347, 20.12.2013, str. 50).

38

(39)  Sklep št. 1194/2011/EU (UL L 303, 22.11.2011, str. 1).

39

(40)  Uredba (EU) št. 295/2013 (UL L 90, 28.3.2013, str. 1).

40

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/155 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/155

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Krepitev zaščite žvižgačev na ravni EU

(COM(2018) 214 final)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije

(COM(2018) 218 final)

(2019/C 62/26)

| Poročevalka: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Poročevalka:

Franca SALIS-MADINIER

| Zaprosilo | Evropski parlament, 28. 5. 2018
  Svet Evropske unije, 29. 5. 2018
  Evropska komisija, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 26. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 158/77/15 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 28. 5. 2018

Svet Evropske unije, 29. 5. 2018

Evropska komisija, 18. 6. 2018

Pravna podlaga

člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

26. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

158/77/15

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO meni, da je zaščita žvižgačev poleg svojega osnovnega namena pomembno sredstvo, ki je podjetjem v pomoč pri boljši obravnavi nezakonitega in neetičnega ravnanja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO ceni dejstvo, da nekatera podjetja uvajajo postopke za zaščito žvižgačev in da je 10 od 28 držav članic že vzpostavilo celosten okvir zanjo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da bi bilo treba področje uporabe direktive ovrednotiti na podlagi ocene njenega izvajanja in bi moralo biti dovolj široko, da se zaščiti splošni interes. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komisijo spodbuja, naj ponovno pregleda pravno podlago direktive, da bi se vanjo vključile tudi pravice delavcev v skladu s členom 153 Pogodbe o delovanju EU (PDEU). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Nekdanji zaposleni, sindikalni zastopniki in pravne osebe lahko v skladu s členom 3 poročajo o nepravilnostih in so upravičeni do enake zaščite; zato jih je treba v členu 2 jasno navesti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO zaradi pravičnosti in pravne varnosti predlaga (člen 13) postopek za prijavo na dveh ravneh, ki bi žvižgačem omogočil, da se po lastni izbiri najprej odločijo za notranjo prijavo ali prijavo pristojnim organom, nato pa po potrebi še prek civilne družbe/medijev. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO priporoča, naj se žvižgačem omogoči, da se v vseh fazah prijave obrnejo na sindikalne zastopnike, in naj bodo ti usposobljeni, da jih zastopajo, jim svetujejo in ponudijo podporo. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Direktiva bi morala v skladu s priporočilom Sveta Evrope iz leta 2014 in poročilom Evropskega parlamenta iz leta 2017 bolj jasno spodbujati pogajanja o kanalih za notranjo prijavo s sindikalnimi zastopniki v okviru socialnega dialoga. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO predlaga, naj bo žvižgač, ki poda anonimno prijavo, ob razkritju identitete upravičen do zaščite v skladu z direktivo. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO priporoča spremembo člena 15(5) v zvezi s prima facie dokaznim bremenom. Dovolj je, da žvižgač „predloži dokaze, da je podal prijavo“. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO v zvezi s členom 15(6) predlaga, naj odškodnina ne bo odvisna od nacionalnega prava (ki se od države do države razlikuje), temveč naj se v direktivi po zgledu zakonodaje Združenega kraljestva predvidi povračilo celotne škode, brez zgornje meje. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO predlaga črtanje odvečnega člena 17(2) (kazni za obrekovanje ali neresnično obtožbo so predvidene v nacionalnem pravu). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Komisijo poziva, naj v člen 19 doda izrecno klavzulo o prepovedi poslabšanja položaja, tako da se z izvajanjem direktive nikakor ne bi zmanjšale morebitne ugodnejše pravice, ki so jih žvižgači pred njeno uvedbo imeli v državah članicah in na področjih, ki jih ureja. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO priporoča, naj postane objava rednih poročil javnih organov in držav članic obvezna. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Komisijo spodbuja, naj v Direktivi predvidi kampanje za ozaveščanje na evropski in nacionalni ravni, vključno s kampanjami, namenjenimi mladim, da bi se spremenilo družbeno dojemanje žvižgačev. |
| --- | --- |

1.15

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Do protizakonitih dejavnosti in zlorabe prava lahko pride v vsaki zasebni ali javni organizaciji. Pojavijo se lahko v zelo različnih oblikah, kot so korupcija ali goljufije, strokovne napake, izogibanje davkom ali malomarnost. Če se ne obravnavajo, lahko povzročijo resno škodo za javni interes in dobro počutje državljanov v eni ali več državah članicah EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Možnost predvidevanj, odprave ali prenehanja tveganja (smrt ali poškodba, pregon, finančne izgube, tveganje izgube ugleda) je koristna za podjetja, državljane in delavce. Žvižgaštvo, ki ga želi Komisija zaščititi s to direktivo, je prijava v javnem interesu, ki je koristna za družbo kot celoto. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Osebe, ki delajo za organizacijo ali so z njo povezane pri opravljanju svoje poklicne dejavnosti, so pogosto prve obveščene o nepravilnem ravnanju. Osebe, ki podajo prijavo (zainteresirani organizaciji ali zunanjemu organu) ali razkrijejo taka ravnanja (žvižgači), imajo lahko torej pomembno vlogo pri njihovem odpravljanju. Vendar številni tega ne naredijo. Glede na mednarodne študije so glavni razlogi za molk strah pred povračilnimi ukrepi, bojazen, da bo prijava zaman, ter pomanjkanje informacij, na koga se je treba obrniti. 85 % sodelujočih v javnem posvetovanju, ki ga je Komisija izvedla leta 2017, je menilo, da delavci zelo redko ali redko prijavijo grožnjo ali škodo za javni interes zaradi strahu pred pravnimi in finančnimi posledicami ter zaradi negativnega dojemanja žvižgačev. V nekaterih državah se žvižgači še vedno enačijo z izdajalci ali ovaduhi. V nasprotju z ovajanjem, ki je dejanje, storjeno iz strahopetnosti, je prijava pogumno dejanje. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Iz teh razlogov je pomembno zagotoviti učinkovito zaščito žvižgačev. Instrumenti že obstajajo na mednarodni ravni in v različnih državah članicah. Svet Evrope, Evropski parlament, Svet EU ter organizacije civilne družbe in sindikati so že zahtevali vzpostavitev zakonodaje na ravni EU o zaščiti žvižgačev, ki delujejo v javnem interesu. Nekatera evropska podjetja so uvedla postopke za zaščito žvižgačev. Predlog Komisije temelji na ugotovitvi, da ta v Evropski uniji trenutno ni ustrezna, da je razdrobljena po državah članicah in neenakomerno porazdeljena po področjih politike. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komisija torej predlaga direktivo o uvedbi zaščite žvižgačev na ciljnih področjih, ki jo dopolnjuje sporočilo o določitvi okvira politike na ravni EU, vključno z ukrepi za podporo nacionalnim organom. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Namen tega predloga je vzpostaviti skupne minimalne standarde, ki zagotavljajo zaščito pred povračilnimi ukrepi za žvižgače, ki prijavijo kršitve prava EU v zvezi z (i) javnim naročanjem, (ii) finančnimi storitvami, (iii) pranjem denarja in financiranjem terorizma, (iv) varnostjo izdelkov, (v) varnostjo v prometu, (vi) varstvom okolja, (vii) jedrsko varnostjo, (viii) varnostjo hrane in krme, (ix) zdravjem in dobrobitjo živali, (x) javnim zdravjem, (xi) varstvom potrošnikov; (xii) varstvom zasebnosti in osebnih podatkov ter varnostjo omrežij in informacijskih sistemov. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Uporablja se tudi za kršitve pravil EU o konkurenci, kršitve in zlorabo zakonodaje, ki se uporablja za obdavčitev dohodkov pravnih oseb, ter škodo finančnim interesom EU. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Države članice bodo morale v skladu s predlogom zagotoviti, da podjetja z vsaj 50 zaposlenimi (ali z letnim prometom 10 milijonov EUR ali več) in javni subjekti vzpostavijo kanale in postopke za notranjo prijavo za prejemanje in nadaljnje spremljanje prijav. Zagotoviti bodo morale tudi, da imajo pristojni organi vzpostavljene kanale za zunanjo prijavo. Ti kanali morajo zagotavljati zaupnost identitete in informacij. Mala podjetja in mikropodjetja so izvzeta iz obveznosti vzpostavitve sistema za notranjo prijavo (razen na finančnem področju ali v občutljivih sektorjih). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | V predlogu so prepovedani neposredni ali posredni povračilni ukrepi zoper žvižgače, določeni pa so tudi ukrepi, ki jih bodo morale sprejeti države članice za zagotovitev njihove zaščite. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Poleg tega določa učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni, ki so potrebne za odvračanje od: i) oviranja prijav, povračilnih ukrepov, zlonamernih postopkov proti prijaviteljem in kršitev dolžnosti ohranjanja zaupnosti njihove identitete ter ii) zlonamernega in nepoštenega žvižgaštva. |
| --- | --- |

2.10

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Doslej je od 28 držav članic EU le 10 držav že vzpostavilo splošno zakonodajo za zaščito žvižgačev. Razdrobljenost in pomanjkljivosti te zaščite v Evropi škodijo javnemu interesu in lahko odvračajo od prijav. Žvižgači, ki prijavijo primere čezmejnih kaznivih dejanj ali kaznivih dejanj v multinacionalkah, niso upravičeni do enake zaščite, odvisno od nacionalne zakonodaje in sodne prakse, ki se uporabljata. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO pozdravlja cilj spodbujanja odgovorne in prostovoljne prijave z namenom zaščite javnega interesa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Komisija je leta 2016 (1) opozorila, da izvrševanje prava Unije ostaja izziv, in se zavezala k „večj[i] osredotočenost[i] na izvrševanje, da bi se tako uresničili cilji splošnega interesa“. Cilj je proaktivna in nereaktivna zakonodaja, ki je „sistemski del izvajanja prava Unije“. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO ugotavlja, da je predlog direktive usklajen s prejšnjimi evropskimi pobudami (Sveta Evrope, Parlamenta, Komisije), in sicer kar zadeva standarde in cilje, zlasti s priporočilom Sveta Evrope CM/Rec(2014)7 z dne 30. aprila 2014, in da je večinoma skladen z mednarodnimi standardi. Predlog poleg tega dopolnjuje veljavno sektorsko zakonodajo Unije (na področju finančnih storitev, prometa, okolja) in politike Unije (boj proti korupciji, trajnostno financiranje, pravičnejša obdavčitev). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V skladu z načelom subsidiarnosti je bilo vsebinsko področje uporabe omejeno na kršitve prava Unije (protizakonite dejavnosti in zloraba prava) in posebna področja, na katerih:






  1. | je treba izboljšati izvrševanje; |
| --- | --- | --- |

3.5

1.

je treba izboljšati izvrševanje;

| 2. | je tako rekoč neobstoj prijav žvižgačev ključni dejavnik; |
| --- | --- |

2.

je tako rekoč neobstoj prijav žvižgačev ključni dejavnik;

| 3. | lahko kršitve resno škodijo javnemu interesu. |
| --- | --- |

3.

lahko kršitve resno škodijo javnemu interesu.

| 3.6 | EESO meni, da bo treba pojasniti razmerje med pravom EU in nacionalnim pravom, ki je lahko vir sporov in težav pri uporabi načel iz direktive. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO poudarja pozitivni vidik direktive, ki države spodbuja k vzpostavitvi celovitega in usklajenega (splošnega) nacionalnega prava na podlagi načel iz priporočila Sveta Evrope in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice. Hkrati bi bilo treba zagotoviti brezhibno delovanje obstoječih okvirov v državah članicah, v kolikor spoštujejo načela direktive. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Pozitivna je tudi navedba, da lahko države članice uporabijo ugodnejše določbe, pri čemer EESO meni, da je nujno dodati klavzulo o prepovedi poslabšanja položaja, saj se s to direktivo ne smejo razveljaviti ugodnejše nacionalne določbe ali zmanjšati njihov obseg. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO priporoča, da se direktiva oceni ob upoštevanju dokazov, ki bodo morda na razpolago v prihodnosti, in na podlagi ocene njenega izvajanja. Pozdravlja možnost prihodnje nadaljnje razširitve vsebinskega področja uporabe direktive v skladu s takšno oceno. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO znova poudarja pomen izvajanja te direktive v državah članicah za boljše delovanje demokracije glede na sedanje in prihodnje izzive, za krepitev pravne države, javnih svoboščin in integritete, saj je svoboda povedati resnico (parezija) steber demokracije. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO podpira vzpostavitev evropske agencije za opozarjanje ali evropskega varuha človekovih pravic, ki bi bil odgovoren za usklajevanje nacionalnih organov za obveščanje in spremljanje telefonskih številk za obveščanje. |
| --- | --- |

3.11

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO se zdi nesprejemljivo, da ni bilo mogoče organizirati posvetovanja med socialnimi partnerji o predlogu direktive, kot določa člen 154 PDEU. Komisija te prakse ne sme ponoviti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Odbor priporoča, naj direktiva zajema tudi socialno področje, tako da se sklicem na druge pravne akte, ki jih je zdaj v njej šestnajst, doda sklicevanje na člen 153 PDEU. EESO poudarja, da je v členu 1 (vsebinsko področje uporabe) v zvezi s kršitvami prava, ki jih lahko prijavi žvižgač, izpuščena zaščita delavcev. Diskriminacija, nadlegovanje, nasilje na delovnem mestu in podobno niso vključeni v predlog, zato se zavzema za njihovo vključitev v direktivo. |
| --- | --- |

4.2

5.   Osebno področje uporabe

| 5.1 | EESO je seznanjen z zelo širokim osebnim področjem uporabe, v skladu s katerim se direktiva uporablja za vse delavce v javnem ali zasebnem sektorju, ki so pridobili informacije v delovnem okolju. Pojem delavca je širok, saj zajema vse zaposlene v smislu člena 45 PDEU in samozaposlene osebe v smislu člena 49 PDEU ter tudi vse prostovoljce, neplačane pripravnike, svetovalce, dobavitelje, podizvajalce, delničarje ali člane upravnega odbora. Direktiva bi morala prispevati k zmanjšanju tveganja za oškodovanje ugleda prizadetih podjetij. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Nekdanji zaposleni, sindikalni zastopniki in pravne osebe lahko v skladu s členom 3 poročajo o nepravilnostih in so upravičeni do enake zaščite; zato jih je treba v členu 2 jasno navesti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO poudarja, da morajo uradniki EU uživati enako zaščito kot delavci držav članic. |
| --- | --- |

5.3

6.   Postopki prijave

| 6.1 | EESO predlaga, naj delavci in njihovi sindikalni zastopniki dejavno sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju kanalov za notranjo prijavo. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESO meni, da načelo postopne prijave (notranja, pristojni organi, javnost) ustreza načelu odgovorne prijave, vendar meni, da mora imeti žvižgač enake možnosti za dostop do kanala za notranjo prijavo ali pristojnih organov, pri čemer zaradi pravičnosti in pravne varnosti priporoča postopek na dveh namesto na treh ravneh. Na eni strani so mednarodne študije, tudi študije, opravljene v državah, izvzetih iz obveznosti uporabe kanala za notranjo prijavo (Združeno kraljestvo, Irska), pokazale, da zaposleni zaradi zvestobe najprej uporabijo kanale za notranjo prijavo. Zato ni tveganja za množično izogibanje kanalom za notranjo prijavo. Poleg tega je v primeru obveznosti uporabe kanala za notranjo prijavo težko predvideti vsa potrebna odstopanja. Na drugi strani nacionalne zakonodaje določajo, da se zadeva neposredno predloži organom (na primer v primeru kaznivih dejanj). Ta obveznost velja le za zaposlene, drugi delavci pa so iz nje izvzeti, kar povzroča kršitev načela enakosti in pravno negotovost. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESO meni, da je treba žvižgačem na delovnem mestu omogočiti, da se lahko v vseh fazah postopka prijave obrnejo na sindikalne zastopnike in da jih ti lahko v vseh fazah tudi zastopajo. Sindikalni zastopniki so blizu delavcem, zato imajo lahko bistveno vlogo pri svetovanju in zaščiti. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EESO predlaga, naj se ukrepi spremljanja, ki se uporabljajo za zunanje prijave, uporabijo tudi za notranje prijave (potrdilo o prejemu prijave, povratne informacije o obravnavi prijave). |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Študije so pokazale, da morajo najbolj ranljive osebe ali osebe, ki razpolagajo z dokumenti, ki bi lahko ogrozili njihovo življenje ali družino, ostati anonimne. Če se identiteta žvižgača, ki je vložil anonimno prijavo, razkrije, mora biti po mnenju EESO ta upravičen do zaščite na podlagi direktive. Poleg tega dejstvo, da je bila prijava podana anonimno, ne sme biti izgovor za neukrepanje na podlagi prijave. |
| --- | --- |

6.5

7.   Zaščita žvižgačev: dokazno breme in nadomestilo

| 7.1 | V skladu s predlogom direktive mora žvižgač, proti kateremu so bili sprejeti povračilni ukrepi, prima facie dokazati, da so ti povračilni ukrepi posledica prijave (dvojni preskus), da se izogne dokaznemu bremenu. Vendar pa bi moral v skladu z načelom zagotavljanja obrnjenega dokaznega bremena (glej direktivo o diskriminaciji) delodajalec dokazati, da povračilni ukrepi niso posledica prijave. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Direktiva mora določati izravnalne ukrepe v primeru povračilnih ukrepov (člen 15(6)), namesto da se sklicuje na nacionalni pravni okvir, ki je v posameznih državah različen ali pa ga sploh ni. Za učinkovito zaščito žvižgačev pred vsemi oblikami neposrednih ali posrednih kazni mora določati obveznost popolnega nadomestila za škodo, brez zgornje meje (vključno z izgubljenimi pokojninskimi leti v primeru odpusta) podobno kot v zakonu o razkritju v javnem interesu (Public Interest Disclosure Act) iz leta 1998. |
| --- | --- |

7.2

8.   Kazni

| 8.1 | Po mnenju EESO je namen direktive olajšanje prijave in zaščita žvižgačev. Zato je treba črtati člen 17(2), zaradi katerega ni jasno, kdaj gre za odgovorno prijavo in kdaj za kaznivi dejanji obrekovanja ali neresnične obtožbe, ki se že obravnavata v nacionalnih zakonodajah. |
| --- | --- |

8.1

9.   Ugodnejša klavzula ali klavzula o prepovedi poslabšanja položaja

| 9.1 | EESO odobrava možnost, ki jo imajo države članice na podlagi direktive, in sicer da lahko sprejmejo ugodnejšo zakonodajo glede pravic žvižgačev, vendar je treba dodati izrecno klavzulo o prepovedi poslabšanja položaja, da se ohrani ugodnejša zakonodaja ali določbe, ki obstajajo v nekaterih državah. |
| --- | --- |

9.1

10.   Poročilo, ocena in pregled

| 10.1 | Pregled izvajanja direktive bi moral postati obvezen, in sicer tako, da bi javni subjekti in države članice objavili letna poročila (z anonimiziranimi podatki in statistikami), na podlagi katerih bo Komisija pripravila poročilo, predvideno za leto 2027, in informacije za javnost. |
| --- | --- |

10.1

V Bruslju, 18. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 18, 19.1.2017, str. 10.

1

---

PRILOGA

Naslednji amandmaji, ki so bili med razpravo zavrnjeni, so prejeli vsaj četrtino glasov:

Točka 3.11

Doda se nova točka:

| 3.11 | EESO priporoča temeljitejšo obravnavo vprašanja preprečevanja tveganj izgube za javna in zasebna podjetja v zvezi z neprimerno uporabo ali nezakonitim razkritjem občutljivih informacij. V primeru zlonamernega ravnanja je treba v zadostni meri zavarovati ugled podjetij in organizacij. |
| --- | --- |

3.11

Obrazložitev

Ugled vsake organizacije je izredno pomemben za vse deležnike, zlasti za zaposlene.

Rezultat glasovanja

| Za: | 84 |
| --- | --- |
| Proti: | 130 |
| Vzdržani: | 15 |

Za:

84

Proti:

130

Vzdržani:

15

Točka 4.1

Točka se črta:

| 4.1 | EESO se zdi nesprejemljivo, da ni bilo mogoče organizirati posvetovanja med socialnimi partnerji o predlogu direktive, kot določa člen 154 PDEU. Komisija te prakse ne sme ponoviti. |
| --- | --- |

4.1

Obrazložitev

Ker predlog ne temelji na členu 153 PDEU, posvetovanje s socialnimi partnerji ni obvezno.

Rezultat glasovanja

| Za: | 79 |
| --- | --- |
| Proti: | 133 |
| Vzdržani: | 18 |

Za:

79

Proti:

133

Vzdržani:

18

Točka 4.2

Spremeni se tako:

| 4.2 | Odbor priznava, da je pravna podlaga direktive dovolj široka, da zagotavlja zadostno zaščito žvižgačev. Vendar pa zaradi pravne varnosti poziva, da se razjasni pravni pomen v zvezi s pravicami delavcev
  priporoča, naj direktiva zajema tudi socialno področje, tako da se sklicem na druge pravne akte, ki jih je zdaj v njej šestnajst, doda sklicevanje na člen 153 PDEU. EESO poudarja, da je v členu 1 (vsebinsko področje uporabe) v zvezi s kršitvami prava, ki jih lahko prijavi žvižgač, izpuščena zaščita delavcev. Diskriminacija, nadlegovanje, nasilje na delovnem mestu in podobno niso vključeni v predlog, Zato se zavzema za njihovo vključitev v direktivo. |
| --- | --- |

4.2

Obrazložitev

Ker se mnenja glede pravne podlage direktive razlikujejo, mora Komisija to vprašanje razjasniti z vidika pravic delavcev (člen 153 PDEU).

Rezultat glasovanja

| Za: | 82 |
| --- | --- |
| Proti: | 139 |
| Vzdržani: | 14 |

Za:

82

Proti:

139

Vzdržani:

14

Točka 6.2

Spremeni se tako:

| 6.2 | EESO meni, da načelo postopne prijave (notranja, pristojni organi, javnost) ustreza načelu odgovorne prijave, zlasti za to, da se hitreje in učinkoviteje odkrijejo in odpravijo kršitve pri viru ter s tem ublažijo notranja in zunanja tveganja.
  vendar meni, da mora imeti žvižgač enake možnosti za dostop do kanala za notranjo prijavo ali pristojnih organov, pri čemer zaradi pravičnosti in pravne varnosti priporoča postopek na dveh namesto na treh ravneh. Na eni strani so mednarodne študije, tudi študije, opravljene v državah, izvzetih iz obveznosti uporabe kanala za notranjo prijavo (Združeno kraljestvo, Irska), pokazale, da zaposleni zaradi zvestobe najprej uporabijo kanale za notranjo prijavo. Zato ni tveganja za množično izogibanje kanalom za notranjo prijavo. Poleg tega je v primeru obveznosti uporabe kanala za notranjo prijavo težko predvideti vsa potrebna odstopanja. Na drugi strani nacionalne zakonodaje določajo, da se zadeva neposredno predloži organom (na primer v primeru kaznivih dejanj). Ta obveznost velja le za zaposlene, drugi delavci pa so iz nje izvzeti, kar povzroča kršitev načela enakosti in pravno negotovost. |
| --- | --- |

6.2

Obrazložitev

Pomembno je, da ima podjetje možnost, da zadevo najprej reši interno, preden se žvižgač obrne na javnost. Dvostopenjski postopek prijave olajšuje hitrejše in učinkovitejše odkritje in odpravo kršitev pri viru.

Rezultat glasovanja

| Za: | 78 |
| --- | --- |
| Proti: | 145 |
| Vzdržani: | 11 |

Za:

78

Proti:

145

Vzdržani:

11

Točka 7.2

Spremeni se tako:

| 7.2 | Direktiva mora določati izravnalne ukrepe v primeru povračilnih ukrepov (člen 15(6)), namesto da
  in se sklicuje na nacionalni pravni okvir, ki je v posameznih državah različen ali pa ga sploh ni. Za učinkovito zaščito žvižgačev pred vsemi oblikami neposrednih ali posrednih kazni je treba izvajanje direktive podrobno spremljati in oceniti z vidika učinkovitosti nacionalnih okvirov
  mora določati obveznost popolnega nadomestila za škodo, brez zgornje meje (vključno z izgubljenimi pokojninskimi leti v primeru odpusta) podobno kot v zakonu o razkritju v javnem interesu (Public Interest Disclosure Act) iz leta 1998
   (1). |
| --- | --- |

7.2

Obrazložitev

Pomembno je, da sistemi sankcij in nadomestil na podlagi nacionalnih okvirov izpolnjujejo temeljne cilje direktive v zvezi z zaščito žvižgačev in hkrati spoštujejo načela nacionalnih pravnih sistemov. To je eden od glavnih vidikov, ki ga je treba spremljati pri izvajanju direktive.

Rezultat glasovanja

| Za: | 82 |
| --- | --- |
| Proti: | 144 |
| Vzdržani: | 10 |

Za:

82

Proti:

144

Vzdržani:

10

Točka 8.1

Spremeni se tako:

| 8.1 | Po mnenju EESO je namen direktive olajšanje prijave in zaščita žvižgačev. Zato je treba črtati
  pojasniti člen 17(2), zaradi katerega bi bilo lahko nejasno
  ni jasno, kdaj gre za odgovorno prijavo in kdaj za kaznivi dejanji obrekovanja ali neresnične obtožbe, ki se že obravnavata v nacionalnih zakonodajah. |
| --- | --- |

8.1

Obrazložitev

Posledice za lažno, zavajajoče in neupravičeno razkritje je sicer treba obravnavati z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi, vendar je treba ustrezno razjasniti obseg teh kazni v državah članicah.

Rezultat glasovanja

| Za: | 87 |
| --- | --- |
| Proti: | 147 |
| Vzdržani: | 6 |

Za:

87

Proti:

147

Vzdržani:

6

Točka 1.4

Spremeni se tako:

| 1.4 | EESO priznava, da je
  Komisijo spodbuja, naj ponovno pregleda pravno
  a podlago
  a direktive dovolj široka, da zagotavlja ustrezno varstvo žvižgačev
  , da bi se vanjo vključile tudi pravice delavcev v skladu s členom 153 Pogodbe o delovanju EU (PDEU). Vendar pa zaradi pravne varnosti poziva, da se razjasni področje uporabe v zvezi s pravicami delavcev. |
| --- | --- |

1.4

Obrazložitev

Členi, ki jih Komisija uporablja za pravno podlago, lahko v celoti jamčijo izboljšanje izvajanja zakonodaje Unije z uvedbo novih določb o zaščiti žvižgačev, s katerimi se krepi ustrezno delovanje enotnega trga in pravilno izvajanje politik Unije ter hkrati zagotavljajo dosledni visoki standardi zaščite žvižgačev v sektorskih instrumentih Unije, kjer že obstajajo ustrezni predpisi. Vendar so potrebna nekatera pojasnila, da se prepreči zmeda glede pravne podlage v zvezi s pravicami delavcev.

Rezultat glasovanja

| Za: | 84 |
| --- | --- |
| Proti: | 133 |
| Vzdržani: | 6 |

Za:

84

Proti:

133

Vzdržani:

6

Točka 1.4

Za točko 1.4 se doda nova točka:

Po prepričanju EESO bi moral biti pravni okvir za zaščito žvižgačev zasnovan tako, da je mogoče razlikovati med informacijami, ki se lahko razkrijejo samo znotraj podjetja, in informacijami, ki se lahko razkrijejo oblastem ali celo širši javnosti. To je zlasti pomembno, ko gre za poslovne skrivnosti.

Obrazložitev

V predlogu bi bilo treba jasno navesti, da morajo žvižgači informacije, ki vsebujejo poslovne skrivnosti, vedno prijaviti interno, znotraj podjetja, saj je v trenutku, ko te informacije postanejo javne, škoda podjetju že storjena in je ni več mogoče odpraviti.

Rezultat glasovanja

| Za: | 89 |
| --- | --- |
| Proti: | 149 |
| Vzdržani: | 7 |

Za:

89

Proti:

149

Vzdržani:

7

Točka 1.6

Spremeni se tako:

| 1.6 | EESO zaradi pravičnosti in pravne varnosti predlaga (člen 13) postopek za prijavo na dveh ravneh, ki bi žvižgačem omogočil, da se po lastni izbiri najprej odločijo za notranjo prijavo, z namenom da se kršitve čim prej in učinkovito ugotovijo in preprečijo
  ali prijavo pristojnim organom, nato pa po potrebi še prijavo pristojnim organom ali, če je to primerno,
  prek civilne
  i družbe
  i/medijev
  m. |
| --- | --- |

1.6

Obrazložitev

Pomembno je, da obstaja možnost, da se zadeva najprej reši znotraj podjetja, preden gre žvižgač v javnost. Postopek za prijavo na dveh ravneh omogoča, da se kršitve čim prej in učinkovito ugotovijo in preprečijo pri izvoru.

Rezultat glasovanja

| Za: | 89 |
| --- | --- |
| Proti: | 144 |
| Vzdržani: | 8 |

Za:

89

Proti:

144

Vzdržani:

8

Točka 1.10

Točka se črta:

| 1.10 | EESO priporoča spremembo člena 15(5) v zvezi s prima facie dokaznim bremenom. Dovolj je, da žvižgač „predloži dokaze, da je podal prijavo“. |
| --- | --- |

1.10

Obrazložitev

To priporočilo ne temelji na besedilu osnutka mnenja (7.1). Čeprav bi mu lahko nasprotovali, je načelo zagotavljanja obrnjenega dokaznega bremena v besedilu omenjeno nevtralno.

Rezultat glasovanja

| Za: | 93 |
| --- | --- |
| Proti: | 148 |
| Vzdržani: | 7 |

Za:

93

Proti:

148

Vzdržani:

7

Point 1.11

Točka 1.11

Spremeni se tako:

| 1.11 | Za zaščito žvižgačev pred kakršnimi koli neposrednimi ali posrednimi kaznimi bi bilo treba skrbno spremljati izvajanje direktive in ocenjevati učinkovitost nacionalnih okvirov.
  EESO v zvezi s členom 15(6) predlaga, naj odškodnina ne bo odvisna od nacionalnega prava (ki se od države do države razlikuje), temveč naj se v direktivi po zgledu zakonodaje Združenega kraljestva predvidi povračilo celotne škode, brez zgornje meje. |
| --- | --- |

1.11

Obrazložitev

Pomembno je, da sistemi sankcij in nadomestil na podlagi nacionalnih okvirov izpolnjujejo temeljne cilje direktive v zvezi z zaščito žvižgačev in hkrati spoštujejo načela nacionalnih pravnih sistemov. To je eden od glavnih vidikov, ki ga je treba spremljati pri izvajanju direktive.

Rezultat glasovanja

| Za: | 95 |
| --- | --- |
| Proti: | 143 |
| Vzdržani: | 9 |

Za:

95

Proti:

143

Vzdržani:

9

Točka 1.12

Spremeni se tako:

| 1.12 | EESO predlaga pojasnitev
  črtanje odvečnega člena 17(2), saj bi lahko ustvaril zmedo med odgovornim žvižgaštvom ter
  (kazni za obrekovanjem ali neresnično obtožbo so predvidene v nacionalnem pravu). |
| --- | --- |

1.12

Obrazložitev

Glej točko 8.1.

Rezultat glasovanja

| Za: | 96 |
| --- | --- |
| Proti: | 147 |
| Vzdržani: | 7 |

Za:

96

Proti:

147

Vzdržani:

7

---

(1)  Public Interest Disclosure Act.

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/165 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/165

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+)

(COM(2018) 382 final – 2018/0206 (COD))

(2019/C 62/27)

| Poročevalec: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Cinzia DEL RIO |

Poročevalec:

Krzysztof BALON

Soporočevalka:

Cinzia DEL RIO

| Zaprosilo | Evropski parlament, 11. 6. 2018
  Svet Evropske unije, 19. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 46(d), 149, 153(2)(a), 164, 168(5), 175(3) in 349 PDEU |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 26. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 183/2/2 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 11. 6. 2018

Svet Evropske unije, 19. 6. 2018

Pravna podlaga

členi 46(d), 149, 153(2)(a), 164, 168(5), 175(3) in 349 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

26. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

183/2/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+), ki naj bi združil nekatere sklade EU in poenostavil nekatere postopke, s tem pa povečal usklajenost in sinergije med instrumenti EU. EESO izpostavlja nekatere kritične vidike predloga, obenem pa poziva, da je treba o njem sprejeti hitro, odgovorno in uravnoteženo odločitev pred volitvami v Evropski parlament prihodnje leto. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Evropa potrebuje trdno mešanico gospodarskih, naložbenih in socialnih politik, da bo še naprej konkurenčna v svetovnem gospodarstvu in bo lahko zagotavljala kakovostno zaposlovanje, kakovostno izobraževanje in usposabljanje, ki sta na splošno razpoložljiva in dostopna, enak dostop do zdravstvenih storitev, socialno vključevanje in aktivno udeležbo v družbi. EU potrebuje proračun, s katerim se bo lahko odzvala na velike izzive, kot so brezposelnost mladih, neskladje v znanju in spretnostih, dolgotrajna brezposelnost, hitro spreminjajoč se trg dela in posledice novih oblik dela za ljudi. To so izzivi, ki povzročajo novo socialno izključenost marginaliziranih skupin, v povezavi z vztrajno visokimi stopnjami revščine v nekaterih državah. Poleg tega popolnoma novi izzivi, ki jih prinaša digitalizacija, zahtevajo inovativne pristope k financiranju EU (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO je zelo kritičen do predloga, ker določa zmanjšanje sredstev za kohezijsko politiko EU: konkretno je predvideno 6-odstotno realno znižanje sredstev za ESS+. Poleg tega se ne strinja z odpravo minimalnega deleža sredstev kohezijske politike za financiranje ESS+, ki trenutno znaša 23,1 %. EESO se zaveda, da je ESS+ glavni instrument financiranja za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, zato poziva, naj se mu dodeli 30 % vseh sredstev za politike ekonomske, teritorialne in socialne kohezije, v njegovem okviru pa naj se 30 % sredstev nameni za ukrepe socialnega vključevanja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Združevanje različnih skladov in programov v novem ESS+ je treba izvesti previdno ter pri tem upoštevati potencialno izboljšanje njihove uspešnosti in učinkovitosti v primerjavi z ločenimi okviri. EESO poziva Komisijo, naj dodatno poenostavi pravila ESS+ za organe upravljanja in upravičence, obenem pa zagotovi, da se projekti skladajo z vrednotami EU. Omogočitveni pogoji glede aktivnega vključevanja, v skladu s katerimi morajo države članice imeti nacionalne strategije za boj proti revščini in socialni izključenosti, da bi bile upravičene do financiranja iz ESS+, morajo v naslednjem obdobju financiranja z večletnim finančnim okvirom še naprej veljati za vse države članice. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ESS+ je treba uporabljati v skladu z Listino o temeljnih pravicah, Konvencijo ZN o otrokovih pravicah in Konvencijo ZN o pravicah invalidov. Skladnost s pravili Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo mora veljati za omogočitveni pogoj, partnerske sporazume in operativne programe pa je treba pregledati in zanje uvesti sankcije, če ne upoštevajo vseh obveznosti, ki izhajajo iz kodeksa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Evropska unija bi morala v celoti izkoristiti izkušnje in zmogljivosti socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe, ki delujejo na lokalni, nacionalni in evropski ravni, in sicer tako, da bi jih skupaj z uporabniki storitev in ob upoštevanju njihovih različnih vlog vključila v načrtovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje financiranja EU. Socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe so ključni akterji evropskega demokratičnega projekta. V zvezi z ESS+ to pomeni, da bi jim morali javni organi olajšati dostop do razpoložljivih sredstev. EESO podpira spremembo sestave odbora ESS+, kot je določena v členu 40(2) uredbe, in sicer v skladu s členom 6(1)(c) uredbe o skupnih določbah ter ob spoštovanju načel iz Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Zadosten delež razpoložljivih sredstev bi bilo treba nameniti za projekte, ki jih vodijo male lokalne organizacije, pa tudi za ponovno dodeljevanje nepovratnih sredstev, da bi podprli dejavnosti organizacij, ki so aktivne na lokalni ravni. Sredstva v naravi bi bilo treba obravnavati enako kot finančna sredstva. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Nadnacionalnost (ali čezmejne dejavnosti) bi morala biti praviloma vključena v operativne programe vseh držav članic. To je nujno za spodbujanje občutka evropske identitete med državljani različnih držav članic. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da je pomembno zagotoviti visoko raven financiranja področij, ki so ključna za prihodnost Evrope in njenih prebivalcev. To so kakovostno zaposlovanje mladih, pobude za enakost spolov, vključevanje in zaposlovanje ranljivih skupin, vseživljenjsko učenje in dodatno izpopolnjevanje na digitaliziranem trgu dela, ki se hitro spreminja, ter krepitev javnih storitev splošnega pomena in zmogljivosti javne uprave, socialnih partnerjev (s pristopom, usmerjenim v krepitev socialnega dialoga in izvajanje skupnih dejavnosti) in drugih organizacij civilne družbe, vključno z njihovim sodelovanjem pri vodenju ESS+, da bi zagotovili boljše upravljanje. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO ob upoštevanju vse večjega pomena socialnega gospodarstva v socialni razsežnosti EU meni tudi, da bi morala podpora za tovrstne dejavnosti postati ločen, specifičen cilj ESS+. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO pozdravlja predlog Komisije, da opredeli nove kazalnike za dodeljevanje sredstev, vendar trenutni sistem še vedno temelji predvsem na bruto domačem proizvodu (BDP). Poleg tega meni, da je treba izboljšati povezavo med ESS+ in priporočili za posamezne države v okviru evropskega semestra, EESO je zaskrbljen, da se bo morebiti uporabljala stroga pogojenost. Zato poudarja, da bi se morali o tej povezavi nacionalni in evropski organi pogajati ob polnem in dejavnem sodelovanju socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe je treba v odborih za spremljanje obravnavati kot enakopravne akterje, ki imajo glasovalne pravice in možnost izvajanja posebnih usmerjevalnih nalog. Spremljanje ne bi smelo biti omejeno na uporabo sklopa kvantitativnih kazalnikov, temveč bi bilo treba ocenjevati tudi napredek, dosežen z ukrepi za socialno vključevanje. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO poudarja, da mora ESS+ ostati na področju uporabe politik ekonomske, teritorialne in socialne kohezije. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO se ne strinja s predlogom za znižanje evropske stopnje sofinanciranja ESS+, v nobenem primeru pa tako znižanje ne bi smelo biti v breme nosilcev projektov. |
| --- | --- |

1.14

2.   Uvod: predlogi Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 in trenutne socialne razmere v EU

| 2.1 | Evropska komisija je 2. maja 2018 objavila sporočilo o predlogih za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027. Sledila je objava uredb o tem okviru (29.–31. maja 2018) in o Evropskem socialnem skladu plus (1. junija 2018). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kot je zahteval Evropski parlament, bi se moral proračun EU zvišati na 1,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) (predlog pomeni 1,08-odstotno zvišanje), sistem virov lastnih sredstev pa bi bilo treba reformirati, da bi stabilizirali financiranje novih ukrepov in rešili nove notranje izzive. Le večji proračun lahko Evropski uniji tudi po izstopu Združenega kraljestva omogoči, da bo izpolnila zavezo o izvajanju ciljev trajnostnega razvoja ZN in evropskega stebra socialnih pravic, ki določa cilje in načela nove socialne politike in politike dela na evropski ravni, ter spodbujala kakovostna delovna mesta, enake možnosti ter kakovostno izobraževanje in usposabljanje, ki morata biti na splošno razpoložljiva in dostopna za vse, da bi se lahko odzivala na hitre spremembe na trgu dela ter zagotavljala pravične delovne pogoje skupaj s širšim socialnim vključevanjem in socialno zaščito, ki bosta omogočila dejavno udeležbo celotne družbe. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Evropa mora ohraniti konkurenčnost v svetovnem gospodarstvu ter zagotavljati visoke standarde zaposlovanja in socialne standarde. EESO poziva, naj se o predlogih večletnega finančnega okvira in ESS+ sprejme hitra, odgovorna in uravnotežena odločitev še pred volitvami v Evropski parlament. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Unija se zdaj sooča z novimi izzivi, saj mora najti izhod iz dolgotrajne gospodarske in socialne krize, obravnavati pa mora tudi učinek hitro spreminjajočega se trga dela in z njim povezanih novih oblik dela, nezadostne ravni spretnosti, nizko mobilnost delovne sile, nezadostne rezultate aktivne politike trga dela in sistemov izobraževanja in usposabljanja ter novo socialno izključenost marginaliziranih skupin, kot so Romi in migranti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Stopnja brezposelnosti mladih je v EU še vedno visoka. Poleg tega se zlasti za mlade vse pogosteje uporabljajo nestandardne pogodbe o zaposlitvi, visoke pa ostajajo tudi stopnje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (angl. NEET). EESO je že v več mnenjih opozoril na neskladje med ponudbo znanja in spretnosti ter potrebami delodajalcev. Prav zato sta danes glavna izziva povečanje kakovostnega zaposlovanja in prednostna obravnava zaposlovanja mladih. V nekaterih državah članicah pa tudi brezposelnost drugih skupin, kot so ženske, starejši in migranti, postaja kritična in zahteva specifične rešitve. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Uvedba novih tehnologij, digitalizacije in umetne inteligence močno vpliva na delovna mesta, zato bodo za izkoriščanje možnosti za zaposlitev ter spodbujanje konkurenčnosti podjetij potrebni kakovostno osnovno izobraževanje, dejansko usposabljanje v skladu z visokimi standardi, vseživljenjsko učenje, izpopolnjevanje in prekvalifikacija ter izpolnjevanje spreminjajočih se potreb evropskih gospodarstev s ciljno usmerjenimi spretnostmi in kompetencami (2), za vključujočo in trajnostno rast na podlagi inovacij pa jih bo morala spremljati prava kombinacija gospodarskih, naložbenih in socialnih politik. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Drug kritični vidik je stopnja revščine med državljani, saj 118 milijonov državljanov EU (oziroma 23,7 % prebivalstva Unije) še vedno živi v revščini in socialni izključenosti ali pa so izpostavljeni temu tveganju (3). Poleg tega imajo nekatere države še naprej visoko stopnjo revščine zaposlenih, pri čemer se je močno zvišala tudi podzaposlenost (4). |
| --- | --- |

2.7

3.   Ključni vidiki predloga uredbe o Evropskem socialnem skladu plus

| 3.1 | Da bi povečali usklajenost in sinergije med dopolnjujočimi se instrumenti EU, povečali prožnost, omogočili večjo odzivnost skladov na izzive ter poenostavili njihovo načrtovanje in upravljanje, so v Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) združeni naslednji skladi in programi večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020:






  — | Evropski socialni sklad (ESS) in pobuda za zaposlovanje mladih, |
| --- | --- | --- |

3.1

—

Evropski socialni sklad (ESS) in pobuda za zaposlovanje mladih,

| — | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), |
| --- | --- |

—

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD),

| — | Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) ter |
| --- | --- |

—

Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) ter

| — | program za ukrepe Unije na področju zdravja (zdravstveni program). |
| --- | --- |

—

program za ukrepe Unije na področju zdravja (zdravstveni program).

| 3.2 | Skupni proračun za ESS+ znaša približno 101 milijardo EUR (v tekočih cenah) za obdobje 2021–2027, od česar bo 100 milijard EUR dodeljenih za sklop ESS+ pod deljenim upravljanjem (nekdanji ESS in nekdanji Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim). Finančna sredstva za sklopa ESS+ v okviru neposrednega upravljanja znašajo 1 174 milijonov EUR v tekočih cenah, od česar bo 761 milijonov EUR namenjenih za zaposlovanje in socialne inovacije, 413 milijonov EUR pa za zdravje. ESS+ vključuje tudi pobudo za zaposlovanje mladih, pri čemer je 10 % finančnih dodelitev namenjenih mladim, starim 15 do 29 let. Najmanj 25 % odstotkov nacionalnih sredstev za ESS+ bo namenjenih spodbujanju socialnega vključevanja in boju proti revščini. Poleg tega bodo morale države članice vsaj 2 % svojih sredstev, predvidenih za ESS+, nameniti za ukrepe, namenjene najbolj prikrajšanim. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V uredbo o skupnih določbah je vključenih več določb za poenostavitev izvajanja ESS+, zmanjšanje upravnega bremena za upravičence in preusmeritev osredotočenosti v doseganje rezultatov. Uredba o ESS+ določa tudi ukrepe za odpravljanje materialne prikrajšanosti kot odziv na zahtevo zainteresiranih strani po ohranitvi manj strogih zahtev za to obliko pomoči ter poenostavitvi zahtev glede zbiranja podatkov, spremljanja in poročanja. |
| --- | --- |

3.3

4.   Splošne ugotovitve o predlogu uredbe

| 4.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije za ESS+, zlasti zaradi:






  — | usklajenosti z evropskim stebrom socialnih pravic, |
| --- | --- | --- |

4.1

—

usklajenosti z evropskim stebrom socialnih pravic,

| — | smernic za kakovostne rezultate z izboljšanimi kazalniki, |
| --- | --- |

—

smernic za kakovostne rezultate z izboljšanimi kazalniki,

| — | priznavanja potrebe po poenostavitvi in večji prožnosti, |
| --- | --- |

—

priznavanja potrebe po poenostavitvi in večji prožnosti,

| — | poudarka na treh področjih politike, in sicer zaposlovanju, izobraževanju in socialnem vključevanju, |
| --- | --- |

—

poudarka na treh področjih politike, in sicer zaposlovanju, izobraževanju in socialnem vključevanju,

| — | uvedbe prednostne naloge „inovativni ukrepi“ za podporo socialnim inovacijam in socialnemu eksperimentiranju, ki krepijo pristope od spodaj navzgor, temelječe na partnerstvu, |
| --- | --- |

—

uvedbe prednostne naloge „inovativni ukrepi“ za podporo socialnim inovacijam in socialnemu eksperimentiranju, ki krepijo pristope od spodaj navzgor, temelječe na partnerstvu,

| — | usklajenosti in združljivosti z drugimi programi financiranja, kot sta Erasmus (5) in Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) v razdelku večletnega finančnega okvira o vlaganju v ljudi, |
| --- | --- |

—

usklajenosti in združljivosti z drugimi programi financiranja, kot sta Erasmus (5) in Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) v razdelku večletnega finančnega okvira o vlaganju v ljudi,

| — | dejstva, da ESS+ združuje posamezne sklade in programe, da bi na ta način izboljšali boj proti revščini, socialni izključenosti, brezposelnosti in podzaposlenosti v Evropski uniji. |
| --- | --- |

—

dejstva, da ESS+ združuje posamezne sklade in programe, da bi na ta način izboljšali boj proti revščini, socialni izključenosti, brezposelnosti in podzaposlenosti v Evropski uniji.

| 4.2 | EESO kritizira dejstvo, da predlagana skupna vrednost naslednjega večletnega finančnega okvira znaša približno 1,1 bilijona EUR, kar je realno manj od vrednosti sedanjega okvira. Poleg tega ima tudi zelo kritično mnenje o predlaganem zmanjšanju sredstev za kohezijsko politiko EU, ki v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 znaša približno 7 %. Konkretno je v predlogu za kohezijsko politiko za ESS + predvidenih 27 % vseh dodelitev, kar realno pomeni 6-odstotno znižanje. Poleg tega se ne strinja z odpravo minimalnega deleža sredstev kohezijske politike za financiranje ESS+, ki trenutno znaša 23,1 %. Zaveda se, da je ESS+ glavni instrument financiranja za uresničevanje evropskega stebra socialnih pravic, zato poziva, naj se mu dodeli 30 % sredstev za politike ekonomske, teritorialne in socialne kohezije, ter priporoča, naj se 30 % njegovih sredstev nameni za ukrepe socialnega vključevanja. EESO se ne strinja s predlogom za znižanje evropske stopnje sofinanciranja ESS+, v nobenem primeru pa tako znižanje ne bi smelo biti v breme nosilcev projektov. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V zvezi s tem EESO odločno ponavlja, da je treba financiranje na ravni EU in nacionalni ravni nameniti za:






  — | obravnavo težav s kakovostjo življenja ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, |
| --- | --- | --- |

4.3

—

obravnavo težav s kakovostjo življenja ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja,

| — | vlaganje v vključujoče in visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje, ki morata biti dosegljiva in dostopna za vse ter usmerjena v sedanje in prihodnje potrebe na trgu dela, |
| --- | --- |

—

vlaganje v vključujoče in visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje, ki morata biti dosegljiva in dostopna za vse ter usmerjena v sedanje in prihodnje potrebe na trgu dela,

| — | boj proti brezposelnosti – zlasti dolgoročni brezposelnosti in brezposelnosti mladih –, odpravljanje neskladja v znanju in spretnostih in podzaposlenosti, pa tudi za vključitev delavcev v novih (netipičnih) in v nekaterih primerih nezakonitih oblikah dela v usposabljanje in zagotovitev, da bodo pravični delovni pogoji veljali tudi zanje, |
| --- | --- |

—

boj proti brezposelnosti – zlasti dolgoročni brezposelnosti in brezposelnosti mladih –, odpravljanje neskladja v znanju in spretnostih in podzaposlenosti, pa tudi za vključitev delavcev v novih (netipičnih) in v nekaterih primerih nezakonitih oblikah dela v usposabljanje in zagotovitev, da bodo pravični delovni pogoji veljali tudi zanje,

| — | reševanje demografskih izzivov ter zagotavljanje ustrezne in trajnostne socialne zaščite skozi vse življenje za vse ljudi, |
| --- | --- |

—

reševanje demografskih izzivov ter zagotavljanje ustrezne in trajnostne socialne zaščite skozi vse življenje za vse ljudi,

| — | spodbujanje vključevanja invalidov in dostopa zanje, |
| --- | --- |

—

spodbujanje vključevanja invalidov in dostopa zanje,

| — | razvoj, preskušanje, oceno in nadgradnjo inovativnih rešitev in za krepitev pristopov od spodaj navzgor ter socialnega eksperimentiranja, ki temeljijo na pristopih, ki vključujejo javne organe, zasebni sektor, socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe, |
| --- | --- |

—

razvoj, preskušanje, oceno in nadgradnjo inovativnih rešitev in za krepitev pristopov od spodaj navzgor ter socialnega eksperimentiranja, ki temeljijo na pristopih, ki vključujejo javne organe, zasebni sektor, socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe,

| — | spodbujanje enakih možnosti in boj proti vsem oblikam diskriminacije, |
| --- | --- |

—

spodbujanje enakih možnosti in boj proti vsem oblikam diskriminacije,

| — | izboljšanje zaposljivosti in socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupin, tudi brezdomcev, |
| --- | --- |

—

izboljšanje zaposljivosti in socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupin, tudi brezdomcev,

| — | podporo za integracijo migrantov, |
| --- | --- |

—

podporo za integracijo migrantov,

| — | zagotavljanje posameznikom prilagojene podpore družine ali skupnosti in s tem izboljšanje dostopa do cenovno ugodnih, trajnostnih in visokokakovostnih socialnih storitev, kakor tudi storitev na področju zdravja in stanovanj, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje posameznikom prilagojene podpore družine ali skupnosti in s tem izboljšanje dostopa do cenovno ugodnih, trajnostnih in visokokakovostnih socialnih storitev, kakor tudi storitev na področju zdravja in stanovanj,

| — | spodbujanje skupnih dejavnosti socialnih partnerjev, |
| --- | --- |

—

spodbujanje skupnih dejavnosti socialnih partnerjev,

| — | podporo za krepitev zmogljivosti za uprave/institucije, socialne partnerje in organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

—

podporo za krepitev zmogljivosti za uprave/institucije, socialne partnerje in organizacije civilne družbe.

| 4.4 | Strukturni skladi EU so gonilna sila Evrope, ki je bolj konkurenčna, povezana, odporna in socialno usmerjena, zato imajo države članice posebno odgovornost, da sredstva iz ESS+ vlagajo v socialne storitve, ki jih zagotavljajo javni organi, subjekti socialnega gospodarstva in druge nepridobitne organizacije. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Združevanje različnih skladov in programov v novem „krovnem“ ESS+ je treba izvesti previdno ter pri tem upoštevati potencialno povečanje njihove uspešnosti in učinkovitosti v primerjavi z ločenimi okviri (6). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Komisija predlaga združitev pobude za zaposlovanje mladih z ESS+, da bi zagotovili usklajenost in učinkovitost ukrepov, osredotočenih na mlade. Namen predloga je okrepiti politike zaposlovanja v državah članicah. Postopke za dostop do financiranja iz pobude za zaposlovanje mladih bi bilo treba poenostaviti in zagotoviti jasno dodeljevanje sredstev. Če to ni mogoče, bi bilo morda koristnejše, da pobuda ostane finančno ločena. Poleg tega je treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi zagotovili uspešnost in smiselnost izračunov, ki od držav članic zahtevajo, da za pobudo porabijo najmanj 10 % proračuna ESS+. Izogniti se je treba tveganju, da bi bila pobuda za zaposlovanje mladih marginalizirana in da bi se dodeljeni proračun v obdobju 2021–2027 zmanjšal (7). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Prav tako je pomembno priznati, da so socialni partnerji in – enakopravno z njimi – druge organizacije civilne družbe ključni akterji evropskega demokratičnega projekta. Zato jim morajo javne oblasti olajšati dostop do razpoložljivih virov. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Evropska unija bi morala v celoti izkoristiti izkušnje in zmogljivosti socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe, ki delujejo na lokalni, nacionalni in evropski ravni, in sicer tako, da bi jih skupaj z uporabniki storitev in ob upoštevanju njihovih različnih vlog vključila v načrtovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje financiranja EU (8). V ta namen se bo treba jasno sklicevati na Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo, usklajenost z njim pa mora veljati za omogočitveni pogoj. Socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe bi morali, potem ko so prejeli ustrezno podporo, razviti primerne instrumente ocenjevanja in po možnosti izkoristiti strokovno znanje neposrednih upravičencev (9). To je mogoče le, če se upravna bremena zmanjšajo, pravila o financiranju za podporo socialnim partnerjem in drugim organizacijam civilne družbe pa poenostavijo. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Zadosten del razpoložljivih sredstev bi bilo treba nameniti za projekte, ki jih vodijo male lokalne organizacije, pa tudi za ponovno dodeljevanje nepovratnih sredstev. S tem bi podprli organizacije in skupine za samopomoč, ki delujejo na lokalni ravni, hkrati pa preprečili ali ublažili odvračalni učinek pretirane birokracije v zvezi s sofinanciranjem, s katero se soočajo organizacije civilne družbe. Sredstva v naravi bi bilo treba obravnavati enako kot finančna sredstva. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Opozoriti je treba, da finančni instrumenti, kot so posojila, jamstva ali lastniški kapital, v večini primerov niso ustrezni za financiranje socialnih projektov, zato bi bilo treba kot glavni izvedbeni mehanizem izbrati nepovratna sredstva, razen če so druga finančna orodja učinkovitejša. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO prosi Komisijo, naj dodatno poenostavi pravila ESS+ za organe upravljanja in upravičence, vendar bi morali Komisija in organi upravljanja sprejeti posebne ukrepe, da organizacije civilne družbe, ki delajo za ljudi, izpostavljene revščini in socialni izključenosti, ali z njimi, v primeru poenostavitve ne bi bile izpostavljene finančnim tveganjem. Takšna tveganja so zlasti povezana z obsežnimi zahtevami glede zbiranja osebnih podatkov. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Nobena poenostavitev pravil o skladih ne sme pripeljati do odprave mehanizmov (npr. omogočitvenih pogojev), ki zagotavljajo, da so projekti, ki jih financira EU, v skladu z njenimi vrednotami, zlasti z obveznostjo spoštovanja človekovih pravic. Omogočitveni pogoji glede aktivnega vključevanja, v skladu s katerimi morajo države članice imeti nacionalne strategije za boj proti revščini in socialni izključenosti, da bi bile upravičene do financiranja iz ESS+, morajo v naslednjem obdobju financiranja z večletnim finančnim okvirom še naprej veljati za vse države članice. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Glede na to, da je ESS+ evropski sklad, bi morala biti nadnacionalnost (ali čezmejne dejavnosti) praviloma del operativnih programov v vseh državah članicah. To je nujno za spodbujanje občutka evropske identitete med državljani različnih držav članic in za povečanje prepoznavnosti finančne podpore, ki jo EU nudi svojim državljanom. Za lažje izvajanje čezmejnih projektov je treba nadaljevati dobro prakso in uspešne zasnove iz sedanjega obdobja financiranja (2014–2020) ter jih izmenjavati med državami članicami. |
| --- | --- |

4.13

5.   Posebne ugotovitve in pozivi v zvezi s predlogom uredbe

| 5.1 | EESO meni, da je pomembno opredeliti specifične cilje (10) ESS+ z visoko ravnjo financiranja področij, ki so ključna za prihodnost Evrope in njenih prebivalcev, kot so:






  — | kakovostno zaposlovanje mladih, |
| --- | --- | --- |

5.1

—

kakovostno zaposlovanje mladih,

| — | pobude za enakost spolov, |
| --- | --- |

—

pobude za enakost spolov,

| — | vključevanje in zaposlovanje ranljivih skupin, kot so invalidi in migranti, |
| --- | --- |

—

vključevanje in zaposlovanje ranljivih skupin, kot so invalidi in migranti,

| — | dostop do vseživljenjskega učenja na digitaliziranem trgu dela, ki se hitro spreminja, |
| --- | --- |

—

dostop do vseživljenjskega učenja na digitaliziranem trgu dela, ki se hitro spreminja,

| — | krepitev javnih storitev splošnega pomena, saj prispevajo k boljši kakovosti življenja in boljšemu usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, |
| --- | --- |

—

krepitev javnih storitev splošnega pomena, saj prispevajo k boljši kakovosti življenja in boljšemu usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja,

| — | krepitev zmogljivosti javne uprave, socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe, da bi zagotovili boljše upravljanje, vključno z vodenjem sklada. |
| --- | --- |

—

krepitev zmogljivosti javne uprave, socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe, da bi zagotovili boljše upravljanje, vključno z vodenjem sklada.

| 5.2 | EESO ob upoštevanju vse večjega pomena socialnega gospodarstva v socialni razsežnosti EU meni tudi, da bi morala podpora tovrstnim dejavnostim postati ločen cilj ESS+ (11). Predvideni ukrepi bi se morali osredotočati na celotno socialno gospodarstvo v vsej njegovi raznolikosti v vseh državah članicah. Komisijo poziva, naj sodeluje z državami članicami pri spodbujanju ugodnega ekosistema za socialno gospodarstvo. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO pozdravlja predlog Komisije, da opredeli nove kazalnike za dodeljevanje sredstev za vprašanja, kot so brezposelnost mladih, nizka stopnja izobraženosti, podnebne spremembe in sprejemanje/vključevanje migrantov, da bi ti kazalniki bolje odražali socialne in ekonomske razmere v evropskih regijah in teritorijih ter da bi bili usklajeni s pregledom socialnih kazalnikov evropskega stebra socialnih pravic. Kljub temu trenutni sistem še vedno temelji predvsem na BDP (12). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Po mnenju EESO je povezava med ESS+ in priporočili za posamezne države v okviru evropskega semestra izredno pomembna, EESO je hkrati zaskrbljen, da se bo morebiti uporabljala stroga pogojenost. Zato poudarja, da bi se morali o tej povezavi pogajati nacionalni in evropski organi ob polnem in dejavnem sodelovanju socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe (13), saj je pomembno zagotoviti tako srednjeročno kot tudi dolgoročno strategijo. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESO poudarja, da je pomembno, da se ESS+ ohrani v okviru politik ekonomske, teritorialne in socialne kohezije, saj se rast, cilji na področju zaposlovanja in socialno vključevanje močno dopolnjujejo. Dodana vrednost ESS+ v primerjavi z ukrepi držav članic izhaja iz teritorialnih potreb in povezovanja z drugimi strukturnimi skladi za izvajanje usklajenih in celovitih pobud na lokalni ravni. V tem okviru je regionalna/lokalna razsežnost ključna za načrtovanje in izvajanje prilagojenih ukrepov. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO pozdravlja obveznost držav članic, da zagotovijo ustrezno sodelovanje socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe pri izvajanju politik, ki jih podpira ESS+, in da dodelijo primeren znesek sredstev ESS+ za krepitev zmogljivosti in skupne ukrepe. To bi moralo vključevati tudi pristop, namenjen krepitvi zmogljivosti socialnih partnerjev v skladu s štiristransko izjavo iz leta 2016 o novem začetku socialnega dialoga, pri čemer je treba zagotoviti, da organi upravljanja sredstva dodeljujejo v skladu s potrebami in v obliki usposabljanja, ukrepov za mrežno povezovanje ter krepitve socialnega dialoga, pa tudi za dejavnosti, ki jih skupaj izvajajo socialni partnerji (14). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Da bi spodbudili ustrezno sodelovanje drugih organizacij civilne družbe pri ukrepih, ki jih podpira ESS+, zlasti na področjih socialnega vključevanja, enakosti spolov in enakih možnosti, morajo organi upravljanja zagotoviti, da je za krepitev zmogljivosti teh organizacij dodeljenih dovolj sredstev ESS+. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Države članice bi morale dosledno uporabljati člen 17 Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo. Partnerski sporazumi in operativni programi so rezultat pogajanj med Komisijo in nacionalnimi organi, zato bi lahko Komisija zaostrila zahteve za odobritev teh sporazumov in zahtevala, da se popravijo, če v njih obveznosti, ki izhajajo iz načela partnerstva, niso v celoti upoštevane (15). Poleg tega bi bilo treba Evropski kodeks dobre prakse za partnerstva revidirati za novo obdobje 2021–2027 ter jasno opredeliti vlogo socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe. EESO podpira spremembo sestave odbora ESS+, kot je določena v členu 40(2) uredbe, in sicer v skladu s členom 6(1)(c) uredbe o skupnih določbah ter ob spoštovanju načel iz Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo. Člen 40(2) bi zato moral določati, da vsaka država članica v odbor ESS+ imenuje enega vladnega predstavnika, enega predstavnika združenj delavcev, enega predstavnika združenj delodajalcev in enega predstavnika civilne družbe. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Komisija bi morala pojasniti minimalne zahteve, ki jih bodo morali izpolnjevati organi držav članic v okviru partnerstev, vključno s sankcijami, če zahteve niso ustrezno izpolnjene. Če država članica ne spoštuje Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo, bi jo bilo treba kaznovati z različnimi ukrepi, v resnih primerih neskladnosti nazadnje tudi z ustavitvijo plačil, kot je predvideno v smernicah za evropske strukturne in investicijske sklade (16). |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Odbori za spremljanje bi morali delovati bolj pregledno in konstruktivno ter izvajati tudi posebne usmerjevalne naloge. Socialne partnerje in organizacije civilne družbe je treba v odborih za spremljanje obravnavati kot enakopravne akterje, torej kot stalne člane, ki imajo glasovalne pravice. Pri spremljanju bi bilo treba tudi zagotavljati, da se skladi uporabljajo v skladu z Listino o temeljnih pravicah in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, vključno s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah in Konvencijo ZN o pravicah invalidov, ki so ju ratificirale EU in njenih 27 držav članic. Spremljanje ne bi smelo biti omejeno le na sklop kvantitativnih kazalnikov, temveč bi bilo treba ocenjevati tudi napredek na področju socialnega vključevanja (17). |
| --- | --- |

5.10

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Glej na primer mnenje EESO o večletnem finančnem okviru po letu 2020 (UL C 440, 6.12.2018, str. 106).

1

(2)  UL C 237, 6.7.2018, str. 8.

2

(3)  Evropska komisija: Skupno poročilo o zaposlovanju 2017.

3

(4)  Podatki Eurostata in statistični podatki Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC). Na tem mestu in v zvezi z nekaterimi drugimi točkami so v poročilu ponovno poudarjena stališča iz informativnega poročila EESO Follow-up to SOC/537 (Nadaljnje dejavnosti, povezane z mnenjem SOC/537), ki je bilo posredovano Evropski komisiji, potem ko ga je EESO soglasno sprejel na 534. plenarnem zasedanju 18. in 19. aprila 2018. V tem informativnem poročilu je pogosto citirano mnenje (UL C 173, 31.5.2017, str. 15).

4

Follow-up to SOC/537

(5)  EESO v svojem mnenju o programu Erasmus (glej stran 194 tega Uradnega lista) priporoča, da se ohrani naslov „Erasmus+“.

5

(6)  Glej študijo o spremljanju, končno poročilo, CONTRACT NO VC/2017/0131, Implementing Framework Contract No VC/2013/0017, str. 50.

6

CONTRACT NO VC/2017/0131, Implementing Framework Contract No VC/2013/0017

(7)  Glej analizo Evropskega mladinskega foruma na naslovu https://www.youthforum.org/sites/default/files/2018-07/_ESF%2B%20data%20analysis_website.pdf.

7

(8)  UL C 173, 31.5.2017, str. 15.

8

(9)  Prav tam in Follow-up to SOC/537 (Nadaljnje dejavnosti, povezane z mnenjem SOC/537).

9

Follow-up to SOC/537

(10)  Glej člena 3 in 4 predloga uredbe.

10

(11)  Glej člen 4 predloga uredbe.

11

(12)  Glej člen 4 predloga uredbe.

12

(13)  Glej člen 7 predloga uredbe.

13

(14)  Glej člen 8 predloga uredbe.

14

(15)  Glej člen 4 predloga uredbe.

15

(16)  Glej člen 34 predloga uredbe.

16

(17)  Glej člena 38 in 39 predloga uredbe.

17

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/173

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah

(COM(2018) 324 final – 2018/0136 (COD))

(2019/C 62/28)

| Poročevalec: | Jukka AHTELA |
| --- | --- |

Poročevalec:

Jukka AHTELA

| Zaprosilo | Evropska komisija, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 PDEU |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 26. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 156/2/7 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 18. 6. 2018

Pravna podlaga

člen 304 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

26. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

156/2/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog uredbe, s katero Komisija uvaja novo orodje, ki bo omogočilo izvajanje korektivnih gospodarskih ukrepov v primeru držav članic, ki resno in redno kršijo vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Ugotavlja, da ima Komisija že na voljo podobna korektivna pooblastila za spodbujanje skladnosti s pravili o dobrem gospodarskem upravljanju (1), in podpira sedanji predlog, ki bo omogočil sprejetje korektivnih ukrepov za zaščito pravne države. Pozdravlja tudi dejstvo, da bi se izvedbeni akti, ki jih v tej uredbi predlaga Komisija, v Svetu sprejemali z obrnjeno kvalificirano večino. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poudarja, da je pravna država pomembna za državljane, pa tudi za podjetništvo, inovacije in naložbe. Kljub temu priporoča, naj se predlog spremeni tako, da bo pojem pravne države širši in bo zajemal zaščito temeljih pravic ter jamstva za varstvo pluralistične demokracije. Kot določa člen 2 PEU, je pravna država le ena od vrednot, na katerih temelji EU. Pravna država, temeljne pravice in demokracija tvorijo trikotnik treh odvisnih in neločljivo povezanih vrednot. Samo z zagotavljanjem spoštovanja teh treh vrednot, ki so medsebojno povezane, je mogoče preprečiti zlorabo državne moči. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO se strinja, da je resnično spoštovanje načela pravne države pogoj za zaupanje javnosti, da je poraba EU v državah članicah ustrezno zaščitena. Pozdravlja dejstvo, da bo predlog dodatno zaščitil finančne interese EU, vendar vztraja, da bi se moral mehanizem, ki ga predlaga Komisija, sprožiti samodejno v primerih, ko obstaja tveganje, da bo splošna pomanjkljivost v zvezi z načelom pravne države ogrozila finančne interese EU. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Po mnenju EESO bi moral biti glavni cilj predloga zavarovati vrednote iz člena 2 tako, da se zaščitijo finance EU. Zato priporoča spremembo predloga, ki bo Komisiji omogočila predlagati izvedbeni akt uredbe v primerih, ko so pravna država, temeljne pravice ali standardi, ki jamčijo pluralistično demokracijo, resno, stalno in sistemsko ogroženi, saj lahko takšni primeri sami po sebi pomenijo neposredno tveganje za finančne interese EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO spodbuja Komisijo, naj kot preventivni ukrep dodatno razvija kanale za politično razpravo v državah članicah o vrednotah iz člena 2, in jo poziva, naj predlaga uvedbo sistema rednega in neodvisnega spremljanja spoštovanja teh vrednot v državah članicah, kot je predlagal že sam in tudi Evropski parlament. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO predlaga, da se ga vključi med organe, ki jih bo Komisija redno obveščala o predlaganih ali sprejetih ukrepih v skladu s to zakonodajo, in da se ga izrecno navede kot enega od pomembnih virov informacij, na podlagi katerih Komisija ugotovi obstoj resne pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo. To bi mu omogočilo, da smiselno in učinkovito prispeva k zaščiti vrednot iz člena 2 in zagotavlja, da se upošteva mnenje organizirane civilne družbe. |
| --- | --- |

1.6

2.   Uvod in kratka vsebina predloga

| 2.1 | Predlog Komisije je namenjen zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah. Komisija ga utemeljuje z nujnostjo, da se finance Unije zaščitijo, za kar se od držav članic zahteva, da ohranjajo dovolj trdna jamstva za upravljanje in porabo sredstev EU. Države članice morajo že zdaj dokazati, da imajo uvedena ustrezna institucionalna in postopkovna jamstva za zagotavljanje, da se sredstva EU porabljajo učinkovito in zakonito. Zakonitega delovanja teh nacionalnih mehanizmov preverjanja pa ni mogoče zagotavljati brez nadzora, ki ga izvajajo neodvisno sodstvo, državno tožilstvo in preiskovalni organi, pristojni za goljufije in korupcijo. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Predlog Komisije bi omogočil zamrznitev ali popravek plačil, prepoved novih pravnih obveznosti, zmanjšanje obveznosti ali prekinitev rokov za plačilo kot odgovor na ugotovljeno splošno pomanjkljivost v zvezi z načelom pravne države. To bo veljalo za vsa finančna sredstva EU. Komisija lahko zlasti v naslednjih primerih ugotovi splošno pomanjkljivost v zvezi z načelom pravne države: ogrožena je neodvisnost sodstva; samovoljno ali nezakonito ravnanje javnih organov se ne preprečuje, ne popravlja in ne kaznuje; javnim organom se odrekajo viri, kar negativno vpliva na njihovo delovanje; ne sprejemajo se ukrepi za preprečitev nasprotij interesov javnih organov; država omejuje razpoložljivost in učinkovitost pravnih sredstev. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V skladu s predlogom bi bile zgoraj navedene pomanjkljivosti razlog za sprejetje korektivnih ukrepov, če obstaja tveganje, da bi lahko ogrozile dobro finančno poslovodenje ali finančne interese Unije, ker negativno vplivajo na: izvrševanje proračuna EU v nacionalnih organih; preiskovanje ali kazenski pregon goljufij in korupcije; učinkovit sodni nadzor nacionalnih organov; preprečevanje goljufij in korupcije ter izrekanje učinkovitih in odvračilnih kazni; izterjavo neupravičeno plačanih sredstev; sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim javnim tožilstvom (EPPO) pri njunih preiskavah in pregonih. |
| --- | --- |

2.3

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EU temelji na vrednotah, ki so skupne njenim državam članicam. V skladu s členom 2 PEU mednje sodi tudi pravna država. Spoštovanje pravne države zagotavlja pravno varnost in enake konkurenčne pogoje za podjetništvo, inovacije in naložbe, pa tudi pošteno konkurenco na celotnem notranjem trgu, kar koristi potrošnikom in državljanom. To je predpogoj za medsebojno zaupanje, ki je nujno za nemoteno delovanje EU. Nespoštovanje pravne države zavira uravnotežen gospodarski in socialni razvoj v skladu s cilji trajnostnega razvoja, ki je gonilo in EU ter njenim vladam omogoča, da si prizadevajo za doseganje splošnega cilja Unije, to je „krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov“, kot ga določa člen 3 PEU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO izraža obžalovanje, ker pogodbi EU ne določata izrecno, da morajo države članice tudi po pristopu še naprej izpolnjevati københavnska merila (2). Ugotavlja, da institucije EU nimajo na voljo dovolj trdnih in prilagojenih orodij za zaščito pred nevarnostmi, ki trenutno ogrožajo pravno državo, temeljne pravice in pluralistično demokracijo v državah članicah. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pravna država je neločljivo povezana z jamstvi za pluralistično demokracijo in spoštovanjem temeljnih pravic, oboje pa je med seboj odvisno. Pravna država zagotavlja, da vlade spoštujejo standarde glede temeljnih pravic, pluralistična demokracija pa zagotavlja, da vlade izvajajo politike, ki izboljšujejo blaginjo njihovih državljanov. Ohranjanje pravne države samo po sebi še ne jamči za to, da pravo spoštuje temeljne pravice, pa tudi ne, da se to pravo sprejema v vključujočem in legitimnem postopku na podlagi pluralistične in uravnotežene javne razprave in sodelovanja, ki temeljita na dobri obveščenosti. Za preprečitev zgolj „vladavine prava“ je treba poleg pravne države ohranjati temeljne pravice in standarde pluralistične demokracije. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komisija predlagano uredbo opisuje kot sredstvo za zaščito proračuna EU, ki hkrati ščiti pravno državo. EESO se strinja, da je dejansko spoštovanje pravne države pogoj za zaupanje javnosti, da je poraba EU v državah članicah ustrezno zaščitena, vendar v predlogu vidi bolj potencialno orodje za zaščito vseh vrednot iz člena 2 s pomočjo proračuna EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO poudarja, da je izredno pomembno evropskim državljanom pokazati, da pri upravljanju sredstev EU ni korupcije in da poteka v skladu s pravom EU. Ravno tako pomembno je, da EU zaščiti vrednote, na katerih temelji in so bile opredeljene v korist njenih državljanov. Komisija bi morala biti pooblaščena za ukrepanje na podlagi te uredbe vedno, ko so vrednote iz člena 2 resno, sistemsko in stalno ogrožene, saj je to lahko že samo po sebi neposredno tveganje za finance EU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kot so Evropski parlament, Evropska komisija in predsedstvo Sveta navedli v nedavni resoluciji oziroma izjavah, so pravna država, temeljne pravice in standardi pluralistične demokracije v EU vse bolj ogroženi. Razmere v nekaterih državah članicah so izredno problematične, populistični avtoritarizem, ki je v nasprotju s temeljnimi vrednotami EU in pogosto v nasprotju z Unijo samo, pa se v vseh državah članicah še naprej krepi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO se zaveda pomanjkljivosti sedanjih orodij za zaščito vrednot iz člena 2, ki jih imajo na voljo institucije EU. Postopki za ugotavljanje kršitev so običajno preozko zasnovani in osredotočeni na tehnična pravna vprašanja, zato ne morejo preprečiti ali ustaviti usklajenih napadov na pravno državo. Člen 7 PEU sicer Svetu omogoča, da celostno obravnava ukrepe, ki spodkopavajo pravno državo, vendar se je izkazalo, da je izredno težko zbrati dovolj politične volje za začetek takšnega postopka. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Okvir o pravni državi je sicer lažje uporabiti kot člen 7, vendar je to nezavezujoč postopek, katerega učinkovitost je vprašljiva, če vlade niso pripravljene sodelovati s Komisijo v dobri veri. Poleg tega so zahteve, ki jih je treba izpolniti za aktivacijo okvira o pravni državi in člena 7, tako visoke, da pomanjkljivosti v zvezi s spoštovanjem vrednot iz člena 2 postanejo že izredno resne, preden se orodji sploh lahko uporabita, in jih je nato težje odpraviti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Glede na vse večje izzive in ker ni primernih in učinkovitih orodij, EESO poziva Evropsko komisijo, naj nadaljuje politično razpravo o tem, kako bolje zaščititi vrednote iz člena 2, in naj to obravnava kot nujnejšo nalogo, ter naj razvije dodatna orodja za zaščito pravne države, temeljnih pravic in jamstev za demokratični pluralizem. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO opozarja na mnenje o evropskem mehanizmu za nadzor delovanja pravne države in spoštovanja temeljnih pravic, v katerem je podprl uvedbo takšnega mehanizma na ravni EU v obliki rednega neodvisnega spremljanja spoštovanja pravne države in temeljnih pravic ter dialoga med državami članicami in institucijami EU (3). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO je še vedno prepričan, da bi uvedba navedenega preventivnega mehanizma, kot ga je predlagal Evropski parlament, dopolnila sedanja orodja, ki jih ima EU za zaščito vrednot iz člena 2 (4). Poleg tega bi z njim pravočasno opredelili pomanjkljivosti pri spoštovanju teh vrednot na nacionalni ravni in omogočili, da se že v zgodnji fazi poiščejo rešitve. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kot nadaljnji ukrep EESO predlaga vzpostavitev platforme civilne družbe ali letnega foruma na evropski ravni, v katerega bi bil vključen tudi sam in ki bi, prvič, nosilcem odločanja v EU omogočil, da neposredno od organizacij na lokalni ravni prejemajo zgodnja svarila o nevarnostih, ki ogrožajo vrednote iz člena 2 PEU, ter, drugič, olajšal vzajemno učenje in čeznacionalno sodelovanje med organizacijami civilne družbe, ki delujejo predvsem na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EU mora razmisliti o načinih za podporo organizacijam civilne družbe in medijem, ki spremljajo nove izzive, ki ogrožajo člen 2, ter o njih poročajo. Po mnenju EESO bi bil instrument financiranja za podporo organizacijam civilne družbe, ki v državah članicah spodbujajo vrednote iz člena 2, pomembno dopolnilo sedanjemu predlogu, saj bi gradil podporo na lokalni ravni, tj. v javnosti, za te vrednote. Glede tega se EESO sklicuje na sorodno mnenje o predlogih za nov sklad za pravosodje, pravice in vrednote (5) ter poziva Svet in Evropski parlament, naj v sklopu odločitve o večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020 bistveno povečata vire za ta sklad |
| --- | --- |

3.13

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO meni, da je učinkovita sodna presoja ukrepov in opustitev v javnih organih, ki jo izvajajo neodvisna sodišča, ključna ne le za zagotovitev, da se sredstva EU porabljajo učinkovito in v skladu s pravom EU, temveč je tudi edino sredstvo, da se zagotovi učinkovita zaščita pravic vseh državljanov EU, ki jih imajo na podlagi prava EU, pa tudi njegovo enotno tolmačenje v državah članicah, od katerega so odvisni skupni trg ter območje svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO se strinja s tem, da se bodo izvedbene določbe o ustreznih ukrepih, ki jih je treba izvesti, v Svetu sprejemale z obrnjeno kvalificirano večino. Tako se bodo lahko ukrepi sprejemali objektivno, v primerih, ko bo Komisija ocenila, da v posamezni državi obstajajo splošne pomanjkljivosti, poleg tega pa bo tako čim bolj zmanjšano tveganje nedejavnosti ali politične selektivnosti, ki bi lahko nastala zaradi zahteve po glasovanju v Svetu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO se zaveda, da je opredelitev bolj podrobnih meril za ugotovitev splošnih pomanjkljivosti zapletena, vendar se vseeno sprašuje, ali ne bi bilo mogoče predloga s takšnimi merili izboljšati. Podrobnejša merila bi pomagala pri zagotavljanju, da legitimnost odločitev Komisije ne bi bila omajana zaradi očitkov, da gre za predsodek ali pomanjkanje objektivnosti. Merila bi bila lahko vključena v obliki smernic, ki bi jih pripravila Komisija po sprejetju predloga in bi lahko izhajala iz njenih meril na podlagi okvira o pravni državi ter seznama meril pravne države, ki ga je pripravila Evropska komisija za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kot je EESO že opozoril in kot je navedeno v členu 2 predloga Komisije, so pravna država, demokracija in temeljne pravice vzajemno odvisne. Poleg podrobnejših meril za pravno državo bi se lahko v predlog vključila tudi merila, na podlagi katerih bi Komisija ugotovila obstoj resne, sistemske in stalne nevarnosti za spoštovanje temeljnih pravic ali jamstev pluralistične demokracije. Če so razmere v državi članici takšne, da so navedena merila izpolnjena, bi morala imeti Komisija tudi pooblastilo, da v okviru te uredbe sprejme korektivne ukrepe. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO ugotavlja, da bo Komisija upoštevala vse ustrezne informacije, vključno z odločitvami Sodišča Evropske unije, poročili Računskega sodišča ter sklepi in priporočili ustreznih mednarodnih organizacij. Pri nadzoru pravne države v državah članicah imajo pomembno vlogo tudi nekateri nadzorni organi Sveta Evrope, kot sta Beneška komisija in Skupina držav proti korupciji (GRECO). Beneška komisija je objavila več mnenj o stanju pravne države v več državah članicah EU, GRECO pa redno pripravlja priporočila za države članice. Tudi Evropski urad za boj proti goljufijam, varuhi človekovih pravic v državah članicah ter združenja sodnikov in sodne mreže redno poročajo o stanju nacionalnih mehanizmov na področju sodstva ter boja proti korupciji in goljufijam. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Spoštovanje standardov glede temeljnih pravic in jamstev za pluralistično demokracijo v državah članicah redno spremljajo še drugi mednarodni organi. Mednje sodijo Agencija Evropske unije za temeljne pravice, komisar Sveta Evrope za človekove pravice, Evropsko sodišče za človekove pravice, Svet ZN za človekove pravice ter ustrezni organi ZN, ki se ukvarjajo s področjem človekovih pravic. Tudi neodvisne organizacije civilne družbe so pogosto zanesljiv vir informacij in analiz. Izrecna omemba teh organov v predlogu bi poudarila posebno vlogo, ki jo imajo pri zaščiti vrednot iz člena 2 PEU. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO kot institucija, ki zastopa civilno družbo v EU, poleg tega ocenjuje, da so njegove analize in ugotovitve posebnega pomena za Komisijo pri ugotavljanju obstoja resnih pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo v posameznih državah članicah, tako v skladu z obravnavano uredbo kot v okviru drugih instrumentov. Glede tega Komisijo opozarja na svojo delovno skupino za temeljne pravice in pravno državo, ki je posebej osredotočena na zaščito vrednot iz člena 2 PEU. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO bi moral biti eden od organov, ki jih bo Komisija redno obveščala o predlaganih ali sprejetih ukrepih v skladu s to zakonodajo, in eden od pomembnih virov informacij, na podlagi katerih Komisija ugotovi obstoj resne pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo, saj bi tako lahko smiselno in učinkovito prispeval k zaščiti vrednot iz člena 2 ter zagotavljal, da se upoštevajo mnenja organizirane civilne družbe. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO se popolnoma strinja s ciljem Komisije, da bi morali posledice uporabe predlaganega mehanizma nositi tisti, ki so za pomanjkljivosti odgovorni, in ne posamezni upravičenci do sredstev EU, kot so študenti, ki sodelujejo v programu Erasmus, raziskovalci ali organizacije civilne družbe (6). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO ugotavlja, da bo, če bodo sprejeti ukrepi, v skladu s predlogom za razdeljevanje zadevnih sredstev še vedno odgovorna država članica. Po njegovem mnenju je to sicer s pravnega vidika ustrezno, vendar pa v praksi ne bo preprečilo, da država članica ne bi dodelila sredstev in krivdo pripisala Komisiji, da bi si tako zagotovila politične koristi. Ker je malo verjetno, da bi javnost poznala natančno delovanje zakonodaje EU, bi lahko države članice zmanjšanje sredstev neposredno povezovale z odločitvijo Komisije. To bi vodilo v stanje, ko Komisija zaradi možnega negativnega odziva javnosti morebiti raje ne bi sprejela ukrepov zoper državo članico. Takšno tveganje obstaja zlasti v državah članicah, v katerih vlade nadzorujejo ali vplivajo na javne in zasebne medije; običajno so to države z resnimi pomanjkljivostmi v zvezi s pravno državo. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO poziva Komisijo, naj premisli o tem, kako zmanjšati tveganje, da bi bili prizadeti posamezni upravičenci in da bi vlade, ki kršijo vrednote iz člena 2, iz političnih koristi spodkopale ukrepe, sprejete na podlagi te uredbe. Komisija bi lahko preučila alternativne možnosti za zagotavljanje, da sredstva EU pridejo do upravičencev, katerim so bila namenjena. Ena od možnosti bi bila ustanovitev izvajalske agencije, ki bi prevzela neposredno upravljanje z zadevnimi skladi. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Za odpravo splošne pomanjkljivosti in s tem vseh ukrepov, sprejetih na tej podlagi, EESO opozarja na pomen odprtega dialoga med zadevno državo članico in institucijami EU, kot se predlaga tudi v predlogu. Institucije in države članice bi morale upoštevati stališča organizacij civilne družbe glede razmer v državi ter ustreznost sprejetih ukrepov za odpravo splošne pomanjkljivosti in za preprečitev, da bi se ponovila. |
| --- | --- |

4.12

V Bruslju, 18. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320, člen 23.

1

(2)  Sprejeta na zasedanju Evropskega sveta v Københavnu leta 1993.

2

(3)  UL C 34, 2.2 2017, str. 8.

3

(4)  2015/2254(INL).

4

(5)  SOC/599 (glej stran 178 tega Uradnega lista) o dokumentih COM(2018) 383 final in COM(2018) 384 final.

5

(6)  COM(2018) 98 final, str. 16.

6

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/178 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/178

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote

(COM(2018) 383 final – 2017/0207 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravosodje

(COM(2018) 384 final – 2017/0208 (COD))

(2019/C 62/29)

| Poročevalec: | Jean-Marc ROIRANT |
| --- | --- |

Poročevalec:

Jean-Marc ROIRANT

| Zaprosilo | Evropski svet, 21. 6. 2018
  Evropska komisija, 18. 6. 2018
  Evropski parlament, 14. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 81(1) in (2), 82(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  členi 16(2), 19(2), 21(2), 24, 167, 168 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 26. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 135/2/2 |

Zaprosilo

Evropski svet, 21. 6. 2018

Evropska komisija, 18. 6. 2018

Evropski parlament, 14. 6. 2018

Pravna podlaga

členi 81(1) in (2), 82(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

členi 16(2), 19(2), 21(2), 24, 167, 168 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

26. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

135/2/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog Evropske komisije, oblikovan na podlagi združitve obstoječih programov, kot nujno potreben instrument za promocijo vrednot in zgodovine EU, temeljnih pravic, demokracije in pravne države, udeležbo in podporo živahne in raznolike civilne družbe ter vključevanje lokalnih skupnosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Poziva k zagotavljanju skladnosti politike in financiranja pri delovanju zunanje in notranje politike EU na področju človekovih pravic in demokracije ter k splošnemu financiranju v višini 1,4 milijarde EUR, od katerih bi bilo treba najmanj 500 milijonov EUR nameniti sklopu delovanje in udeležba državljanov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Meni, da bi moral sklad temeljiti na resnično participativnem pristopu od spodaj navzgor, da bi se lahko z njim odzivali na sedanje izzive EU v zvezi s spodbujanjem njenih pravic in vrednot, krepitvijo demokracije, poglobitvijo zaupanja državljanov v EU prek njihove neposredne udeležbe pri oblikovanju prihodnosti Evrope in ohranjanjem živahne civilne družbe. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Poziva tudi k uporabi inovativnih orodij financiranja, s čimer bi se okrepila udeležba civilne družbe in njena zmogljivost na lokalni, nacionalni in transnacionalni ravni, na primer z zagotavljanjem tehnične pomoči, pripravljalnih ukrepov pod vodstvom bolj izkušenih partnerjev ali kaskadnih nepovratnih sredstev: tako bi se zagotovile različne ravni nepovratnih sredstev ali postopek oddaje vlog v dveh delih. Poziva tudi k posebni dodelitvi sredstev za organizacije civilne družbe, tj. vsaj 50 % iz različnih sklopov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO pozdravlja sklep o podaljšanju trajanja operativnih nepovratnih sredstev na večletni ravni za vse programe in sklope sklada ter poudarja, da je treba še naprej zagotavljati trajnost in neprekinjenost ukrepov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO predlaga, naj se sklad preimenuje v sklad za „državljane, pravice in vrednote“, sklop „delovanje in udeležba državljanov“ v okviru programa za pravice in vrednote pa v „Evropa za državljane“, da bi bila skladna s cilji sklada, ki so tesno povezani z razsežnostjo državljanstva ter povečanjem vloge državljanov, udeležbo imetnikov pravic, zaščito žrtev, skupno zgodovino in spominom. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO obžaluje, da so bili iz končne različice programa za pravice in vrednote odstranjeni ukrepi, povezani s svobodo izražanja v medijih, pluralizmom medijev in potrebo po obravnavanju lažnih novic in usmerjenega posredovanja napačnih informacij, zato predlaga, da se zaradi pomena teh ukrepov za vrednote EU ter za promocijo demokratične in pluralistične družbe ustvarijo sinergije s programom Ustvarjalna Evropa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poziva, naj se finančna podpora v okviru programa za pravosodje dodatno razširi na organizacije civilne družbe ter zajame dejavnosti, ki segajo vse od ozaveščanja, vzajemnega učenja in izmenjav ter analitičnih dejavnosti in dejavnosti spremljanja do usposabljanja in krepitve zmogljivosti. Zavzema se tudi za spremljanje udeležbe organizacij civilne družbe v programu za pravosodje. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO spremlja tekoče delo Komisije glede izvajanja pripravljalnega ukrepa na podlagi predloga Evropskega parlamenta, katerega namen je vzpostaviti sklad EU za finančno podporo v pravnih sporih, povezanih s kršitvami demokracije, pravne države in temeljnih pravic, ki bi bil namenjen organizacijam civilne družbe. Poziva, naj se te dejavnosti vključijo v program za pravosodje. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO meni, da je ta sklad pomembno orodje za večje vključevanje načela enakosti spolov, upoštevanje načela enakosti spolov pri pripravi proračuna in zbiranje podatkov, ločenih po spolu. Zlasti je zadovoljen, da so bili v program za pravice in vrednote vključeni ukrepi za preprečevanje in odpravljanje vseh oblik nasilja proti ženskam, otrokom in mladim. Zavzema se za nadaljnje usklajevanje in iskanje sinergij z dejavnostmi programa za pravosodje glede pravic žrtev in pregona. Poziva tudi k analizi kazalnikov za oba programa po spolu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO pozdravlja predlog za razširitev vloge nacionalnih kontaktnih točk iz programa Evropa za državljane na različne sklope programa za pravice in vrednote glede na njihovo učinkovito vlogo pri povezovanju z morebitnimi upravičenci na terenu in njihovi podpori. Od imenovanih subjektov se zahteva, naj delujejo neodvisno od svojih nacionalnih vlad in se temeljito seznanijo s potrebami sektorja civilne družbe in lokalnih akterjev. Poziva k ustreznemu financiranju teh subjektov, razvoju smernic o njihovi vlogi in nalogah ter možnostih zagotavljanja večje prepoznavnosti programa ter usposabljanju. |
| --- | --- |

1.11

2.   Opis predloga

| 2.1 | EESO v svojem mnenju obravnava sklad za pravosodje, pravice in vrednote, ki zajema dva ločena predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta: prvi se nanaša na vzpostavitev programa za pravosodje, drugi pa na vzpostavitev programa za pravice in vrednote, pri čemer oba vsebujeta komplementarne cilje za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Cilj sklada je pomagati pri ohranjanju odprte, demokratične, pluralistične in vključujoče družbe ter povečati vlogo ljudi z varovanjem in spodbujanjem pravic in vrednot ter nadaljnjim razvojem področja pravosodja v EU. To je ključna prednostna naloga v sedanjih razmerah v EU, za katere so značilni porast ekstremizma in radikalizma, večja polarizacija, reforme, ki pravno državo postavljajo na preizkušnjo, ter oženje državljanskega prostora. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Za spodbujanje evropskih vrednot in pravic, določenih v členih 2 in 3 PEU ter Listini EU o temeljnih pravicah, sklad združuje več obstoječih instrumentov, tj. program za pravice, enakost in državljanstvo, program Evropa za državljane ter program za pravosodje, s čimer bi se odpravila razdrobljenost ter obravnavali sedanje vrzeli in novi izzivi, zlasti zaupanje državljanov v demokracijo ter podpora spodbujanju vrednot in temeljnih pravic. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Namen predloga za vzpostavitev programa za pravice in vrednote je poleg spodbujanja enakosti in pravic ter boja proti nasilju tudi ohranitev živahne civilne družbe, spodbujanje demokratične in družbene udeležbe ljudi ter podpiranje bogate raznolikosti evropske družbe, ki temelji na naši skupni zgodovini in spominu. To izhaja tudi iz poziva k oblikovanju evropskega sklada za demokracijo, človekove pravice in vrednote, za kar so se zavzeli EESO (1), Evropski parlament (2) in 80 nevladnih organizacij iz 22 držav (3). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Program za pravosodje temelji na členih 81 in 82 PDEU o pravosodnem sodelovanju v civilnih in kazenskih zadevah, program za pravice in vrednote pa na več različnih členih PDEU: členu 16(2) o varstvu podatkov, členu 19(2) o boju proti diskriminaciji, členu 24 o podpiranju pobud evropskih državljanov, členu 167 o kulturi in kulturni dediščini, členu 168 o spodbujanju visoke ravni zdravja ljudi in preprečevanja bolezni ter členu 21(1) in (2) o pravici državljanov do prostega gibanja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Programu za pravosodje se bo dodelilo 305 milijonov EUR, programu za pravice in vrednote pa 642 milijonov EUR, od katerih bo 233 milijonov EUR namenjenih sklopu delovanje in udeležba državljanov, 408 milijonov EUR pa sklopoma enakost in pravice ter Daphne. |
| --- | --- |

2.6

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predlog Evropske komisije kot nujno potreben instrument za učinkovito spodbujanje človekovih pravic, demokracije, pravne države, spoštovanja manjšin, pravic diskriminiranih, izključenih skupin in prikrajšanih oseb, kot so invalidi in romska skupnost, ter udeležbe, podpore in gradnje zmogljivosti živahne in raznolike civilne družbe, kot je določeno v Pogodbah EU in Listini EU o temeljnih pravicah ter mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah, ki so jih ratificirale EU in države članice, kot je Konvencija o pravicah invalidov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO pozdravlja prizadevanja Komisije za povečanje spoštovanja vrednot iz člena 2 PEU in v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah. Ta predlog dopolnjuje sedanje predloge v zvezi s programoma za pravosodje ter pravice in vrednote in bo zagotovil ekonomski pritisk na države članice, ki resno in vztrajno kršijo vrednote, določene v členu 2 PEU. Namen prvega predloga je zaščititi načelo pravne države s pritiskom od zgoraj, z drugim predlogom pa bi se lahko načelo pravne države in druge vrednote iz člena 2 zaščitili s podporo javnosti, ki se razvije od spodaj navzgor. Glede tega se EESO sklicuje na svoje sorodno mnenje o proračunu Unije in pravni državi (4). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO obžaluje, da sklad temelji zgolj na obstoječih programih, ki so dosegli uspešne rezultate, in meni, da ga je treba nadgraditi in povečati, da bi se lahko z njim odzivali na spremenjene razmere v Evropski uniji, zagotovili večjo prepoznavnost in omogočili obsežno promocijo in zaščito vrednot iz člena 2 PEU. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poziva k zagotavljanju skladnosti politike in financiranja pri delovanju EU na področjih človekovih pravic in demokracije v okviru zunanje in notranje politike. V zvezi s tem opozarja na sklepe Sveta o akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo, v skladu s katerim mora EU pospešiti svoja prizadevanja za podporo varnemu in ugodnemu okolju za civilno družbo in neodvisne medije (5). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO pozdravlja predlagano pravno podlago za program za pravice in vrednote ter program za pravosodje, saj ta omogoča Evropskemu parlamentu in Svetu EU, da sta enakovredno vključena v postopek odločanja na področju, ki je ključnega pomena za državljane in civilno družbo v njenem najširšem pomenu. Vendar EESO meni, da bi morala pravna podlaga omogočati dovolj manevrskega prostora glede tematskih področij in podpore za civilno družbo na vseh ravneh, zato predlaga, da se vključi tudi sklicevanje na člen 11(1) in (2) PEU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da je predlagani proračun zelo nizek, če upoštevamo sedanje izzive, s katerimi se sooča EU na tem področju, ki je ključnega pomena za evropsko družbo. Zato poziva (6) k zagotovitvi splošnega financiranja v višini najmanj 1,4 milijarde EUR (7), od česar bi bilo treba najmanj 500 milijonov EUR nameniti sklopu delovanje in udeležba državljanov. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO poudarja tudi pozitivne ocene programov, vključenih v sklad, in opozarja na dejstvo, da je zaradi omejene razpoložljivosti sredstev in velikega povpraševanja po programu Evropa za državljane ter sklopu Daphne v okviru programa za pravice in enakost med prosilci veliko nejevolje. EESO obžaluje, da je kljub temu prišlo do zelo majhnega povečanja sredstev. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Imena sklada in programov bi bilo treba spremeniti, da bi bila bolj usklajena z naslovom in cilji programa, ki so tesno povezani z razsežnostjo državljanstva ter povečanjem vloge državljanov, udeležbo imetnikov pravic, skupno zgodovino in spominom, pa tudi z ustreznim naslovom večletnega finančnega okvira: Vlaganje v ljudi, socialno kohezijo in vrednote. EESO zato meni, da bi bilo treba sklad preimenovati v sklad za državljane, pravice in vrednote. Poleg tega bi bilo treba sklop iz programa za pravice in vrednote, ki se nanaša na delovanje in udeležbo državljanov, preimenovati v Evropa za državljane zaradi uskladitve z imeni drugih sklopov in večje prepoznavnosti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Da bi se sklad lahko odzval tudi na sedanje izzive EU v zvezi s spodbujanjem pravic in vrednot EU, krepitvijo demokracije, poglobitvijo zaupanja državljanov v EU prek njihove neposredne udeležbe pri oblikovanju prihodnosti Evrope ter gradnjo zmogljivosti in ohranitvijo živahne civilne družbe, bi moral temeljiti na resnično participativnem pristopu od spodaj navzgor, v katerem pravni vidiki ciljev ne oblikujejo, temveč jih podpirajo. Poleg tega bi moral okvir podpore in krepitve zmogljivosti zajeti tudi dejavnosti neodvisne civilne družbe in organizacij na lokalni, regionalni, nacionalni in transnacionalni ravni, ki spodbujajo in spremljajo uresničevanje vrednot EU. |
| --- | --- |

3.9

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO je zadovoljen, da je bila med dejavnosti programa vključena tudi podpora organizacijam civilne družbe, da se spodbudi in omogoči dejavna udeležba v oblikovanju bolj demokratične Unije ter poznavanje pravic in vrednot. Vendar pa meni, da bi bilo treba to dejavnost podpreti s splošnim ciljem, vključenim v člen 4(a): „krepitev zmogljivosti organizacij civilne družbe za povečanje državljanske in demokratične udeležbe“. Poleg tega bi bilo treba v člen 4(b) izrecno zapisati, da je treba spodbujanje državljanske in demokratične udeležbe državljanov podpreti na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO pozdravlja stalno osredotočenost na preprečevanje vseh oblik nasilja nad ženskami, otroki in mladimi ter boj proti temu nasilju v okviru programa za pravice in vrednote ter spodbujanje poprave krivic, storjenih žrtvam, v okviru programa za pravosodje. Ugotavlja, da se invalidi dva- do petkrat pogosteje srečujejo z nasiljem v družini, ter opozarja na povečanje nasilja nad starejšimi in nasilja nad migranti, Romi in etničnimi manjšinami. Pri tem poziva k dodatnim prizadevanjem in zagotavljanju večje skladnosti in sinergije med tema programoma sklada. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da je ta sklad nova priložnost za večje vključevanje načela enakosti spolov, upoštevanje načela enakosti spolov pri pripravi proračuna in zbiranje podatkov, ločenih po spolu. Ti ukrepi omogočajo spodbujanje nadaljnje enakosti z izvajanjem analiz različnih vplivov financiranja na ženske, deklice, moške in dečke ter določanjem ciljev in učinkovitejšim dodeljevanjem sredstev za podporo tem ciljem. Poziva tudi k analizi kazalnikov programa za pravice in vrednote po spolu. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO poudarja tudi ključno vrednoto in posebnost dejavnosti na področju vzajemnega učenja in izmenjave dobre prakse med lokalnimi skupnostmi znotraj programa Evropa za državljane ter poziva k večji udeležbi državljanov pri pobratenju mest prek partnerstev, da se v teh ukrepih okrepi pristop od spodaj navzgor. Zlasti opozarja na pozitivne izkušnje na področju lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost (8), da bi se zagotovili udeležba in krepitev zmogljivosti lokalnih skupnosti in deležnikov. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO pozdravlja stalno osredotočenost na boljše razumevanje Unije, njene zgodovine in njene kulturne raznolikosti. Meni, da bi morali zaradi porasta ekstremizma in radikalizma cilji izrecno vključevati spominske dejavnosti in kritični premislek o zgodovinskem spominu. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO obžaluje, da so bili iz končne različice programa za pravice in vrednote odstranjeni ukrepi, povezani s svobodo izražanja v medijih, pluralizmom medijev in potrebo po obravnavanju lažnih novic in usmerjenega posredovanja napačnih informacij. Glede na pomen teh ukrepov za vrednote EU ter spodbujanje demokratične in pluralistične družbe predlaga oblikovanje sinergij s programom Ustvarjalna Evropa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO poziva, naj se finančna podpora v okviru programa za pravosodje dodatno razširi na vse njegove dejavnosti: od ozaveščanja, javnega šolstva in mobilizacije javnosti, vzajemnega učenja in izmenjav ter analitičnih dejavnosti in dejavnosti spremljanja do usposabljanja in krepitve zmogljivosti. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO spremlja tekoče delo Komisije glede izvajanja pripravljalnega ukrepa na podlagi predloga Evropskega parlamenta, katerega namen je vzpostaviti sklad EU za finančno podporo v pravnih sporih, povezanih s kršitvami demokracije, pravne države in temeljnih pravic, ki bi bil namenjen organizacijam civilne družbe. Poziva, naj se te dejavnosti vključijo v program za pravosodje. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Nacionalne kontaktne točke so dokazale, da so na splošno učinkovite pri podpiranju pristopa od spodaj navzgor, na katerem temelji program Evropa za državljane, ki se povezuje z morebitnimi upravičenci na terenu in jih podpira. EESO pozdravlja razširitev njihove vloge na druge sklope programa za pravice in vrednote in hkrati poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno financiranje ter imenovati subjekte, ki so neodvisni od nacionalnih vlad in zelo dobro poznajo sektor civilne družbe, lokalne akterje ter njihove potrebe. Poziva k razvoju smernic o njihovi neodvisni vlogi in nalogah, pa tudi o zagotavljanju večje prepoznavnosti programa ter usposabljanju. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Pozdravlja vključevanje srečanj o civilnem dialogu v okvir programa Evropa za državljane in meni, da bi bilo treba takšna srečanja ohranjati in razširiti na vse sklope sklada, da bi se na podlagi člena 11 Pogodbe, ki se nanaša na dialog s civilno družbo, omogočila temeljita izmenjava na področju vrednot, pravic, demokracije in pravne države. Taka srečanja ne bi smela biti namenjena le upravičencem programov, temveč tudi drugim ustreznim akterjem in bi morala vključevati razprave o prihodnjih prednostnih nalogah programa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO pozdravlja dejstvo, da se bodo vsi ukrepi programov financirali prek neposrednega in posrednega upravljanja ter da bo financiranje vključevalo kombinacijo nepovratnih sredstev za poslovanje in nepovratnih sredstev za ukrepe. EESO poudarja, da je razpoložljivost majhnih zneskov nepovratnih sredstev za nacionalne in lokalne upravičence ključnega pomena pri zagotavljanju udeležbe organizacij civilne družbe in podpore tem organizacijam znotraj različnih ukrepov sklada, zlasti za ohranjanje pristopa od spodaj navzgor. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Meni tudi, da bo isti način neposrednega upravljanja koristil tudi programu za pravice in vrednote pri različnih sklopih, s čimer bo mogoče zagotoviti večjo skladnost pri izvajanju. Zlasti opozarja na pozitivno oceno Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo pod nadzorom Komisije, kar zadeva upravljanje različnih vrst nepovratnih sredstev, finančno ureditev, uporabo poenostavljenih stroškov in nizki delež napak. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Poziva k izvajanju novih določb najnovejših finančnih uredb v programih, saj so te še zlasti pomembne za civilno družbo, na primer uporaba sofinanciranja v naravi, ter k upoštevanju prostovoljskega dela kot upravičenih stroškov. Ponovno opozarja, da je treba omejiti uporabo sofinanciranja in povečati uporabo ukrepov za poenostavitev, kot so pavšalni zneski, pavšalne stopnje in stroški enot. Komisijo poziva, naj organizacije civilne družbe vključi v razvoj in spremljanje smernic za izvajanje teh pravil. Poleg tega poziva nacionalne vlade, naj v svoje javne programe financiranja vključijo določbe o upravičenosti sofinanciranja v naravi, vključno s prostovoljskim delom. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESO pozdravlja sklep o podaljšanju trajanja operativnih nepovratnih sredstev na večletni ravni za vse programe in sklope sklada ter poudarja, da je treba še naprej zagotavljati trajnost in neprekinjenost ukrepov. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Poziva tudi k razvoju novih orodij, ki bodo omogočila okrepitev udeležbe civilne družbe na nacionalni ravni, zlasti na področjih, na katerih ni ustrezne zmogljivosti, na primer prek zagotavljanja učinkovite tehnične pomoči, pripravljalnih ukrepov pod vodstvom bolj izkušenih partnerjev ali kaskadnih nepovratnih sredstev, s čimer bi se na primer zagotovile različne ravni nepovratnih sredstev ali postopek oddaje vlog v dveh delih. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | EESO pozdravlja vključitev kazalnika o organizacijah civilne družbe, da se omogočijo dejavnosti podpore in krepitve zmogljivosti v programu za pravice in vrednote, ter meni, da bi bilo treba podobno narediti tudi v programu za pravosodje. Poziva tudi k posebni dodelitvi sredstev za organizacije civilne družbe, tj. vsaj 50 % iz različnih sklopov. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | EESO poziva Komisijo, naj v sodelovanju z EESO organizira letno srečanje za spodbujanje usklajevanja med javnimi in zasebnimi donatorji na področjih, ki jih zajema sklad, da bi se preučile možnosti sinergij in pridobile izkušnje na podlagi dobre prakse. |
| --- | --- |

4.17

V Bruslju, 18. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 81, 2.3.2018, str. 9.

1

(2)  Resolucija Evropskega parlamenta o instrumentu za evropske vrednote (2018/2619(RSP)) in resolucija Evropskega parlamenta o naslednjem večletnem finančnem okviru: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020 (2017/2052(INI)).

2

(3)  https://megacampaign.eu/support-csos-ask-your-mep-to-vote-for--the-european-values-instrument-resolution.

3

(4)  Mnenje SOC/598 (Glej stran 173 tega Uradnega lista).

4

(5)  Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu o akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019 z naslovom „Ohranjanje človekovih pravic v središču programov EU“, JOIN/2015/0016 final.

5

(6)  UL C 81, 2.3.2018, str. 9.

6

(7)  Za zagotovitev skladnosti s podporo EU v okviru zunanjega financiranja, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice.

7

(8)  UL C 129, 11.4.2018, str. 36.

8

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/184 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/184

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil in migracije

(COM(2018) 471 final – 2018/0248 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

(COM(2018) 473 final – 2018/0249(COD))

(2019/C 62/30)

| Poročevalec: | Giuseppe IULIANO |
| --- | --- |

Poročevalec:

Giuseppe IULIANO

| Zaprosilo | Evropski Svet, 25. 7. 2018
  Evropski parlament, 2. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 77(2), člen 78(2), člen 79(2) in (4) ter člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 26. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 101/0/3 |

Zaprosilo

Evropski Svet, 25. 7. 2018

Evropski parlament, 2. 7. 2018

Pravna podlaga

člen 77(2), člen 78(2), člen 79(2) in (4) ter člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

26. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

101/0/3

1.   Sklepi

| 1.1 | Migracije so stalnica v zgodovini Evropske unije z jasnimi posledicami na njeno prihodnost in prihodnost družb, ki jo sestavljajo. EU še vedno ni dosegla skupnega upravljanja migracij in v zadnjih letih je to povzročilo institucionalno krizo, ki je razkrila pomanjkanje evropskega soglasja. Razlog za sedanjo situacijo je nezmožnost držav članic EU, da bi vzpostavile skupni evropski azilni sistem ter več sto tisoč razseljenim osebam in prosilcem za azil, ki prihajajo na naše meje, zagotovile ustrezno zaščito. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da mora politika na področju svobode, varnosti in pravice temeljiti na varstvu temeljnih pravic v skladu s Konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Treba je predvideti korenite spremembe na področjih migracij, azila in zunanjih meja. Nujno je treba nadaljevati delo, ki so ga opravile različne evropske institucije, ter pregledati sedanje instrumente in ponuditi alternative, s katerimi bi razvili skupno, celostno in usklajeno politiko na področju migracij in azila, v skladu z načeli in obveznostmi iz Pogodbe in mednarodnega prava. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Nujno moramo doseči napredek na področju celostne politike migracij in azila, ki krepi integracijo in sodelovanje držav članic ter jasneje upošteva stališča različnih evropskih institucij. Le tako bomo pomirili skrbi državljanov in preprečili naraščanje nezadovoljstva z evropskim projektom. EESO se zaveda, da se bosta nezadovoljstvo in evroskeptičnost povečala, če državljanom ne bomo ponudili rešitev in njihova pričakovanja ne bodo uresničena. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO izraža zaskrbljenost zaradi vse večje nestrpnosti, rasizma in ksenofobije v odnosu do priseljencev in beguncev v državah EU ter ugotavlja, da se v nekaterih državah utegne zmanjšati raven varstva temeljnih pravic. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO pozdravlja nova sklada, ki sta po naravi zelo različna in s katerima se bo nadaljevalo začeto delo, in povečanje finančnih sredstev zanju. Poudarja, da sta sklada instrumenta, ki naj bi prispevala k razvoju celostne evropske politike na področju migracij in azila. Pokrivata zelo različna področja, kot so migracije, azil in upravljanje zunanjih meja, vendar pa se žal ne omenja možnost zakonitega prihoda v Unijo, kar bi zagotavljalo dobro delovanje tudi na tem področju. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO se strinja z izbiro člena 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije kot pravne podlage za uredbo, saj ta člen izrecno navaja, da za skupne politike na področju azila, migracij in zunanjih meja velja načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, ki izvajajo schengenske določbe o zunanjih mejah in vizumih (1). Meni, da je treba okrepiti uporabo načela solidarnosti, da ne bo zvenelo kot prazna retorika. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Enaka obravnava in boj proti diskriminaciji sta stebra evropskih politik, tudi tistih, povezanih z vključevanjem državljanov tretjih držav. Zaskrbljujoče je, da je bila beseda „vključevanje“ odstranjena iz imena sklada, kar se lahko razume kot manjše namenjanje pozornosti temu področju. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Poudarja, da je treba znova opozoriti na potrebo po tesnejšem sodelovanju držav članic na področju azila in migracij, zlasti s podporo financiranja za izmenjavo najboljših praks na področju azila, med drugim z oblikovanjem mrež in izmenjavo informacij na področju zakonitih migracij in vključevanja državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO izraža zadovoljstvo nad pomenom, ki se namenja prožnosti obeh skladov, saj se s tem priznava potreba po boljšem upoštevanju potreb posameznih držav članic v okviru skupnih ukrepov. Prav tako pozitivno ocenjuje poenostavitev postopkov ter priznavanje pomena ocenjevanja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO izraža zadovoljstvo, da se z upravljanjem meja izboljšuje notranja varnost Unije ob polnem spoštovanju temeljnih pravic, vendar obžaluje, da se ne navaja izrecno zaščita teh pravic tudi na obmejnih območjih. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Države članice je treba nujno spomniti, da varovanje morske meje ne pomeni le varnosti in nadzora na meji, ampak tudi akcije iskanja in reševanja na morju. Pri tem je treba spomniti na sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice (2) iz leta 2012, ki prepoveduje vračanje ne le na ozemlju neke države, ampak tudi zunajozemeljsko, na odprtem morju. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO je v več svojih mnenjih (3) že predlagal, da bi EU zunanje meje schengenskega območja obravnavala kot skupne meje, odgovornost za njihovo upravljanje pa bi morala biti na evropski ravni. |
| --- | --- |

1.13

2.   Ozadje

| 2.1 | Migracije so stalnica v zgodovini Evropske unije z jasnimi posledicami na njeno prihodnost in prihodnost družb, ki jo sestavljajo. EU še vedno ni dosegla skupnega upravljanja migracij in v zadnjih letih je to povzročilo institucionalno krizo, ki je razkrila pomanjkanje evropskega soglasja. Nujno je treba nadaljevati delo, ki so ga opravile različne evropske institucije, ter pregledati sedanje instrumente in ponuditi alternative, s katerimi bi razvili skupno, celostno in usklajeno politiko na področju migracij in azila, v skladu z načeli mednarodnega prava in Pogodb. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Migracije so ena od političnih prednostnih nalog Komisije, katere glavni cilj je celostna obravnava tega vprašanja. Evropska agenda o migracijah, sprejeta leta 2015, združuje takojšnje ukrepe v odziv na humanitarno krizo na evropskih mejah z dolgoročnimi ukrepi za celostno obvladovanje migracij. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kriza v Sredozemlju je pokazala nujne potrebe in razkrila strukturne pomanjkljivosti migracijske politike EU in njenih instrumentov. EU mora poiskati ustrezno ravnovesje in evropskim državljanom poslati jasno sporočilo, da se na kolektivni ravni migracije lahko bolje upravljajo. Sklad za azil in migracije ter instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume sta del tega procesa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisija je v okviru večletnega finančnega načrta 2021–2027 predlagala precejšnjo okrepitev splošnega proračuna za upravljanje migracij in zunanjih meja, pri čemer za novi Sklad za azil in migracije predlaga skupni znesek v višini 10,415 milijarde EUR (v tekočih cenah) (4), za Sklad za integrirano upravljanje meja pa 9,318 milijarde EUR (v tekočih cenah). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Sklad za azil in migracije naj bi prispeval k celostnemu upravljanju migracij, vključevanja in vračanja ter skupnega evropskega azilnega sistema, tako da bo državam članicam nudil podporo v okviru pristopa, ki temelji na solidarnosti in delitvi odgovornosti med njimi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja naj bi državam članicam pomagal pri uresničevanju boljših skupnih ukrepov v zvezi s prehajanjem notranjih meja in mejno kontrolo ter skupno vizumsko politiko. Dobro upravljanje na zunanjih mejah je nujen pogoj za vzpostavitev območja brez notranjih meja, v katerem je zagotovljen prosti pretok oseb in blaga. |
| --- | --- |

2.6

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja, da se kot pravna podlaga obeh instrumentov navaja člen 80 PDEU, v skladu s katerim za skupne politike na področju azila, migracij in zunanjih meja velja načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Za izvajanje obeh skladov je treba zagotoviti jasne in natančne smernice za upravljavske in kontrolne sisteme ter zahteve glede revizije. Treba je poenostaviti postopke in zmanjšati upravna bremena ter doseči napredek pri ukrepih za zagotavljanje večje preglednosti, boljšega poročanja in doseganja ciljev v povezavi s sredstvi, namenjenimi državam članicam. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Instrumenta je treba uskladiti z obstoječimi določbami, preprečiti prekrivanje in poskrbeti za dopolnjevanje z različnimi agencijami Unije, ki že delujejo na teh področjih. Pri tem je treba zagotoviti uskladitev z ustreznimi politikami EU, kot so upravljanje meja, notranja varnost, socialno vključevanje državljanov tretjih držav in zunanja politika Unije. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Instrumenta morata biti prožna, da bosta ustrezala spreminjajočim se izzivom na področju upravljanja meja in vizumov. Zato EESO pozdravlja, da se bo poleg določenega prispevka za posamezno sodelujočo državo članico preostanek sredstev namenil za posebne ukrepe, kjer EU lahko prispeva dodano vrednost. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Instrumenta bi morala odražati solidarnost in deljeno odgovornost med tistimi državami članicami, ki v celoti uporabljajo schengenske določbe o zunanjih mejah in vizumih (ali se pripravljajo na polnopravno sodelovanje v schengenskem pravnem redu), in bi se morala uporabljati v interesu skupne politike Unije za upravljanje zunanjih meja. Da bi zagotovili dobro delovanje schengenskega območja, bi se morale zunanje meje, ki so skupne meje, upravljati na evropski ravni. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | V besedilih je treba nujno uskladiti pojma „nedovoljenih“ oziroma „neevidentiranih“ migracij, in sicer v skladu s priporočilom Sveta Evrope (5) in Evropskega parlamenta (6). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EU potrebuje skupno migracijsko politiko z instrumenti in potmi, ki lajšajo zakonite in urejene migracije, ter zaščito pravice do azila. EESO obžaluje, da so uvodne izjave zlasti osredotočene na nedovoljene prihode in nadzor meja ter v njih ni navedena potreba po razvoju in prenovi celostnega evropskega pristopa k migracijam. Prav tako je nujna reforma dublinskega sistema. |
| --- | --- |

3.7

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO meni, da sta predloga za finančna instrumenta primerna, in priznava, da je tehnična in finančna pomoč, ki jo je EU v obdobju 2015–2017 namenila državam članicam prek Sklada za azil, migracije in vključevanje (7) ter drugih instrumentov, prispevala k boljšemu upravljanju na področju azila, migracij in zunanjih meja. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO pozitivno ocenjuje povečanje proračunskih sredstev za ta sklada, pod pogojem, da bo prispevalo k celostni, skupni, usklajeni migracijski politiki EU v skladu z načeli mednarodnega prava, ki upošteva potrebe družb gostiteljic in državljanov EU ter tesno sodeluje s partnerji po vsem svetu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Meni, da je treba v ime Sklada za azil in migracije vrniti besedo „vključevanje“, saj je vključevanje izziv za države članice. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO pozdravlja, da se v okviru Sklada za azil in migracije priznava vloga, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti (vključno s tistimi na najbolj oddaljenih območjih), družbeni akterji ter organizacije civilne družbe pri kratko- in dolgoročnem vključevanju državljanov tretjih držav v družbo in trg dela. Obžaluje, da niso predvideni inovativni načini za boljši dostop teh akterjev do sredstev sklada ter v zvezi s tem opozarja, da je treba jamčiti in spoštovati načelo subsidiarnosti. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO pozdravlja, da se pri uporabi operativne podpore v okviru tega sklada lahko šteje, da država članica ne izpolnjuje ustreznega pravnega reda Unije, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb ali če obstaja očitno tveganje, da bi država članica pri izvajanju pravnega reda na področju azila in vračanja lahko kršila vrednote Unije. Zaželeno bi bilo, da se podrobneje opišejo posledice tega neizpolnjevanja pri operativnem izkoriščanju tega sklada. EESO poudarja, da podpira načelo, da lahko Komisija posega v nujnih primerih, če ravna v skladu s preglednim postopkom in o tem neposredno poroča evropskima zakonodajalcema (Parlamentu in Svetu) (8). Prav tako se zavzema za takojšnjo uvedbo postopka za ugotavljanje kršitev v primeru neizpolnjevanja obveznosti držav članic na teh področjih. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pri sodelovanju s tretjimi državami o primernem upravljanju tokov prosilcev za azil so potrebne gospodarske spodbude, pa tudi tehnično sodelovanje in krepitev institucij. Nujni skrbniški sklad Evropske unije za Afriko je nujen instrument, ni pa edini: namenitev ustreznih proračunskih sredstev je treba dopolniti s prizadevanji za resnično partnerstvo med državami EU in afriškimi državami s skupno odgovornostjo in skupnimi cilji, ki jih je treba umestiti v okvir ciljev trajnostnega razvoja. Treba si je prizadevati za boljše usklajevanje ukrepov na področju migracij in azila z ukrepi GD DEVCO za krepitev institucij in podporo demokratičnih procesov, pri čemer je treba preprečiti podvajanje in nedoslednosti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO meni, da je treba podrobneje spremljati izpolnjevanje zaveze o sodelovanju in vzpostaviti mehanizme usklajevanja z organi, ki v posameznih državah članicah upravljajo ESS+ in ESRR, da se spodbudi usklajevanje in povezovanje, ter proučiti, kako te mehanizme uporabljati, kadar so za njihovo upravljanje pristojni podnacionalni organi. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Sklad za azil in migracije mora prispevati večjo dodano vrednost k prizadevanjem skupnega evropskega azilnega sistema, zmogljivostim držav članic za sprejem oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, spodbujanju uporabe zakonitih poti za vstop na območje Unije in podpori vključevanja državljanov tretjih držav z urejenim statusom. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Razdelitveni ključ, ki se uporablja pri vključevanju, upošteva le letni pritok migrantov in skupni delež tujcev med prebivalstvom, ne da bi se upošteval kakršen koli kvalitativni kazalnik, s katerim bi lahko bolje ugotovili posebne potrebe držav članic. Treba je natančneje določiti cilje v tem smislu in opredeliti kazalnike (9), s katerimi bi stalno spremljali uspeh prispevka Sklada za azil in migracije na teh področjih. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Nujno je treba zagotoviti vmesno in naknadno oceno Sklada za azil in migracije ter predvideti prožne mehanizme, s katerimi bo mogoče ocenjene ukrepe popraviti. EESO meni, da je treba združiti oceno učinka in rezultatov, zlasti za ukrepe, ki se izvajajo na različnih upravnih ravneh v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Ni očitno, da se s politiko na področju vračanja in ponovnega sprejema zmanjšajo spodbude za nedovoljene migracije. EESO meni, da je nujno potrebna učinkovita politika vračanja in ponovnega sprejema, ki prizadetim osebam jamči človekove pravice, in poudarja, da je treba bolje oceniti te politike in njihove dejanske učinke na zmanjšanje nedovoljenih migracijskih tokov. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Prav tako je treba nujno poudariti potrebo po boju proti nezakonitemu zaposlovanju, zlasti proti zaposlovanju priseljencev z neurejenim upravnim statusom ter zlorabam in izkoriščanju delavcev. EESO pozdravlja, da se iz Sklada za azil in migracije lahko financirajo ukrepi za zatiranje spodbud za nedovoljene migracije, vključno z nezakonitim zaposlovanjem, ki je lahko eden od dejavnikov, ki spodbuja nedovoljene migracijske tokove, nelojalno konkurenco med podjetji in kršenje pravic (10). |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO močno pozdravlja dodelitev sredstev za okvir Unije za preselitev (in humanitarni sprejem). Upa, da bo ciljno usmerjeni program Unije za preselitev prispeval k dejanski uresničitvi te zaveze v državah članicah. EESO je že izrekel podporo ciljno usmerjenemu programu Unije za preselitev, s katerim bi se uresničevala ta pobuda v državah članicah, s finančnimi spodbudami za najbolj angažirane države članice. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume naj bi, kot je večkrat poudarjeno, prispeval k zagotavljanju notranje varnosti Evropske unije ob polnem spoštovanju temeljnih pravic, vendar pa se pri tem žal ne navaja izrecno zaščita teh pravic na obmejnih območjih niti pravic oseb, ki niso evropski državljani. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESO pozdravlja, da instrument omogoča državam članicam izvajanje projektov s tretjo državo ali v njej, vselej ob vnaprejšnjem posvetovanju s Komisijo. Meni, da bi moralo biti na voljo več informacij o tem, kako naj bi potekalo to posvetovanje (oziroma poročanje Komisiji). Določiti bi bilo treba jasna merila, ki bi vključevala tudi stanje na področju človekovih pravic v namembni državi. To se zdi nujno, saj se ukrepi s tretjo državo lahko nanašajo na spremljanje, odkrivanje, prepoznavanje, sledenje, preprečevanje in prestrezanje nedovoljenih prehodov meja. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | EESO obžaluje, da se v uredbi boj proti nedovoljenim migracijam večkrat enači z bojem proti čezmejni kriminaliteti, pri čemer se ne razlikuje med nezakonitimi cilji čezmejne kriminalitete in cilji nedovoljenih migracij. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | V zvezi z upravljanjem meja je EESO razočaran, ker se varnost še vedno razume kot v osnovi „vojaško“ vprašanje, medtem ko globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije navaja, da bo Unija uporabila celostni pristop pri zagotavljanju varnosti ljudi. Tovrstni pristop pomeni med drugim prizadevanja za zmanjšanje revščine in neenakosti, spodbujanje dobrega upravljanja in človekovih pravic, pomoč za razvoj in obravnavo temeljnih vzrokov za konflikte in nestabilnost. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Odbor pozdravlja, da se kot cilj instrumenta navaja tudi prispevek k zaščiti in reševanju življenj migrantov in se države članice opominja, da varovanje morske meje ne pomeni le varnosti in nadzora na meji, ampak tudi akcije iskanja in reševanja na morju. |
| --- | --- |

4.18

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Glej mnenje SOC/582 o reviziji vizumskega zakonika (UL C 440, 6.12.2018, str. 14).

1

reviziji vizumskega zakonika

(2)  Zadeva Hirsi Jamaa in drugi proti Italiji (št. 27765/09).

2

(3)  UL C 303, 19.8.2016, str. 109; UL C 451, 16.12.2014, str. 1; UL C 458, 19.12.2014, str. 7; UL C 44, 11.2.2011, str. 162.

3

(4)  Za podrobnosti o zneskih glej mnenje ECO/460 o večletnem finančnem okviru po letu 2020 (UL C 440, 6.12.2018, str. 106).

4

večletnem finančnem okviru po letu 2020

(5)  Parlamentarna skupščina Sveta Evrope. Resolucija 1509 (2006).

5

(6)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008 (2007/2145(INI)).

6

(7)  Z Uredbo (EU) št. 516/2014, sprejeto aprila 2014, se je vzpostavil poseben program za financiranje EU na področju azila in migracij za obdobje 2014–2020, katerega cilj je bil s finančno pomočjo prispevati k učinkovitem upravljanju migracijskih tokov ter izvajanju in razvoju skupnega pristopa EU na področju azila in migracij. Sklad za azil, migracije in vključevanje je imel naslednje cilje: (1) okrepiti in razviti vzpostavitev evropskega azilnega sistema; (2) podpirati zakonite migracije v državah članicah v skladu z njihovimi družbeno-gospodarskimi potrebami ter spodbujati učinkovito vključevanje državljanov tretjih držav; (3) izboljšati pravične in učinkovite strategije vračanja za zajezitev nedovoljenega priseljevanja in (4) povečati solidarnost in porazdelitev odgovornosti med državami članicami, pri čemer se posebna pozornost namenja državam, ki so jih najbolj prizadeli tokovi na področju migracij in azila.

7

(8)  UL C 303, 19.8.2016, str. 109.

8

(9)  OECD/EU (2015) Indicators of Immigrant Integration 2015 (Kazalniki vključevanja migrantov za leto 2015) ali kazalniki iz Zaragoze.

9

Indicators of Immigrant Integration 2015

(10)  Glej sprejeti mnenji UL C 204, 9.8.2008, str. 70, in UL C 75, 10.3.2017, str. 81.

10

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/189 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/189

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost

(COM(2018) 472 final – 2018/0250 (COD))

(2019/C 62/31)

| Poročevalec: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Poročevalec:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Zaprosilo | Evropski parlament, 2. 7. 2018
  Svet, 25. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 82(1), 84, 87(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 26. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 141/3/4 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 2. 7. 2018

Svet, 25. 7. 2018

Pravna podlaga

členi 82(1), 84, 87(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

26. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

141/3/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se strinja, da je treba ukrepom ter operativnim in preventivnim programom na področju varnosti dodeliti več sredstev in da se zato ustanovi prožen in pregleden sklad, katerega sredstva se bodo delila v skladu z operativnimi merili ter jasno in predvidljivo zastavljenimi cilji, da bi te ukrepe in programe okrepili. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Delovanje Sklada za notranjo varnost je treba poglobiti na področju preventivne politike, zato mora neizogibno vključevati civilno družbo in dejavno sodelovati z njo, zlasti pri skrbi za žrtve in njihovem organiziranju, nadzoru varnostnih akterjev in preprečevanju radikalizacije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sredstva iz sklada, najsi bodo namenjena državam Unije ali tretjim državam, je treba dodeljevati izključno javnim institucijam, ki dejansko skrbijo za dosledno spoštovanje človekovih pravic. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO mora biti pri ustanovitvi in razvoju tega sklada vključen kot opazovalec, da se upošteva mnenje organizirane civilne družbe na ravni EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Odbor opozarja, da je treba posebej obravnavati tveganje nasilne radikalizacije skrajno desničarskih skupin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Opozarja tudi, da je treba onemogočiti mehanizme financiranja in pretok kapitala organiziranih kriminalnih združb. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da je treba preseči zgolj odzivanje in izpopolniti preventivne politike z obravnavo globljih vzrokov, zakaj se nekatere osebe radikalizirajo in ogrožajo soljudi, pa tudi mehanizmov financiranja nasilniških skupin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Človekove pravice morajo biti v skladu z osnovnim vodilom Unije sestavni del vseh ukrepov in pogoj zanje. To se mora pri finančnem skladu izražati z odrekanjem sredstev iz sklada tistim, ki ne dokažejo, da izpolnjujejo minimalne standarde. Seznanjeni smo z nedavnim predlogom Komisije (1) o finančnih ukrepih za zagotovitev pravne države v državah članicah ter z ustanovitvijo skupine za temeljne pravice in pravno državo v EESO. |
| --- | --- |

1.8

2.   Besedilo predloga

| 2.1 | Ta dokument se v metodološkem smislu ravna po vsebini člena 2 predloga Komisije, kar zadeva opredelitve različnih pojmov, ki se uporabljajo pri njegovi pripravi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO se strinja z ugotovitvami obravnavanega predloga o resničnih varnostnih grožnjah v Evropi, ki so se s terorističnimi napadi in novimi oblikami organiziranega kriminala ter kibernetsko kriminaliteto okrepile in postale bolj raznolike. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Varnost že sama po sebi vsebuje čezmejno razsežnost, zato je potreben odločen in usklajen odziv EU: Unija se ob notranjih varnostnih izzivih sooča še z večplastnimi zunanjimi grožnjami, s katerimi se nobena država članica ne more spopasti sama. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Varnost bo tudi v prihodnje odločilnega pomena za EU, evropski državljani in državljanke pa od Unije in svojih vlad pričakujejo, da bodo v hitro spreminjajočem se in negotovem svetu zanjo poskrbele. Zato so zaželeni vzgojni in pedagoški ukrepi za preprečevanje nasilnega obnašanja, vključno z učbeniki in šolskim gradivom, ki v ospredje postavljajo vizijo spoštovanja temeljnih pravic, pluralizma in raznolikosti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Z izzivi, s katerimi se zlasti zaradi mednarodnega terorizma sooča Unija, se države članice ne morejo spopadati same, brez finančne in tehnične podpore EU. V času terorizma, tako čezmejnega kot notranjega izvora, z verskim ali politično skrajnim (zlasti desničarskim) predznakom, in drugih groženj zaradi trgovine z drogami, trgovine z ljudmi z namenom izkoriščanja ter drugih hudih kaznivih dejanj, ki se ne ozirajo na meje, so še vedno države članice tiste, ki nosijo odgovornost za zagotavljanje javne varnosti svojih državljanov ob polnem spoštovanju temeljnih pravic, ki so zapisane tudi v zakonodaji EU in v mednarodnih pogodbah. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU lahko podpre in mora podpirati te ukrepe in v tem smislu je v Pogodbah določeno, da je treba zagotoviti visoko raven varnosti, zlasti s preventivnimi ukrepi ter z usklajevanjem in sodelovanjem med policijskimi, pravosodnimi in drugimi pristojnimi organi ter decentraliziranimi agencijami. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) imajo ključno operativno, usklajevalno in podporno vlogo pri izvajanju prednostnih nalog, ciljev in dejavnosti EU na področju varnosti. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Sklad za notranjo varnost se ustanavlja za lajšanje čezmejnega sodelovanja in izmenjave informacij med uslužbenci organov držav članic za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in drugimi ustreznimi organi. To sodelovanje se izvaja zlasti z omogočanjem interoperabilnosti različnih informacijskih sistemov EU na področju varnosti, kar prispeva k uspešnejšemu in učinkovitejšemu upravljanju meja in migracij, z olajševanjem skupnih operativnih ukrepov ter s podporo za usposabljanje, gradnjo kritične infrastrukture, zbiranje in obdelavo podatkov iz evidence podatkov o potnikih v skladu z ustrezno zakonodajo EU ter nakup potrebne tehnične opreme. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Cilj sklada je krepitev čezmejnega operativnega sodelovanja pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju čezmejnega kriminala ter podpiranje prizadevanj za krepitev zmogljivosti za preprečevanje takšnih kaznivih dejanj, tudi terorizma, zlasti s tesnejšim sodelovanjem med javnimi organi, civilno družbo in zasebnimi partnerji iz vseh držav članic. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Sodelovanje civilne družbe v skrbi za varnost je zelo primeren in potreben instrument za izboljšanje spoštovanja temeljnih pravic, nadzor nad prekoračitvami pooblastil organov in obsojanje nekaterih nezaželenih pristopov, ki pa so stalna skušnjava. V našem demokratičnem okolju nas ne sme zavesti učinkovitost za vsako ceno in skrb za izključno varnostni vidik. Zato mora sklad, ki se ustanavlja, omogočati financiranje programov za krepitev tega nadzora in pomagati pravnim strukturam, ki omogočajo nadzor nad ukrepanjem organov kazenskega pregona, neodvisen od sodišč. Prav tako je njegova naloga na področju preprečevanja radikalizacije nedvomno tudi izobraževanje in ozaveščanje družbe. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Nevladne organizacije in druga civilna družba količinsko in kakovostno že prispevajo k varnosti z naslednjimi ukrepi:






  — | preprečevanje in pregon pretiranih ukrepov organov držav članic ali ukrepov, ki ne upoštevajo človekovih pravic, |
| --- | --- | --- |

2.11

—

preprečevanje in pregon pretiranih ukrepov organov držav članic ali ukrepov, ki ne upoštevajo človekovih pravic,

| — | preprečevanje in pregon vseh vrst ideološke radikalizacije, |
| --- | --- |

—

preprečevanje in pregon vseh vrst ideološke radikalizacije,

| — | ozaveščanje javnosti glede položaja žrtev, njihovega vključevanja v družbo in potrebne podpore, |
| --- | --- |

—

ozaveščanje javnosti glede položaja žrtev, njihovega vključevanja v družbo in potrebne podpore,

| — | delovanje organizacije in zmogljivosti za posredovanje ter spodbujanje žrtev in vseh oseb, ki si prizadevajo za solidarnost z njimi, kot tudi vseh, ki jih skrbi varnostna problematika, |
| --- | --- |

—

delovanje organizacije in zmogljivosti za posredovanje ter spodbujanje žrtev in vseh oseb, ki si prizadevajo za solidarnost z njimi, kot tudi vseh, ki jih skrbi varnostna problematika,

| — | ukrepi na področju izobraževanja, zlasti mlajše generacije, ki imajo ključno vlogo pri ozaveščanju ter preprečevanju radikalizacije, |
| --- | --- |

—

ukrepi na področju izobraževanja, zlasti mlajše generacije, ki imajo ključno vlogo pri ozaveščanju ter preprečevanju radikalizacije,

| — | številni drugi ukrepi, ki posredno krepijo notranjo varnost in varnost na mejah, kot so že omenjeni nadzor delovanja varnostnih sil, izobraževanje in ozaveščanje, zaščita žrtev in njihovo organiziranje itd., |
| --- | --- |

—

številni drugi ukrepi, ki posredno krepijo notranjo varnost in varnost na mejah, kot so že omenjeni nadzor delovanja varnostnih sil, izobraževanje in ozaveščanje, zaščita žrtev in njihovo organiziranje itd.,

| — | v tem smislu bi morali dovoliti, da civilna družba nenehno spremlja porabo sredstev. |
| --- | --- |

—

v tem smislu bi morali dovoliti, da civilna družba nenehno spremlja porabo sredstev.

| 2.12 | Organi Unije morajo vse te oblike ukrepanja neposredno podpreti in, ker prispevajo k večji varnosti, za navedene naloge predvideti tudi proračunsko postavko. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Tako EU kot države članice bi se morale zavedati, da tudi določene organizacije civilne družbe lahko bodisi neposredno bodisi s posrednimi posegi spodbudijo diskurze in ravnanja, ki ogrožajo vrednote in pravice v EU. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Glavni izziv, ki naj bi ga ta predlog rešil, je prožnejše upravljanje prihodnjega sklada v primerjavi s sedanjim programskim obdobjem. Vzpostaviti je treba tudi instrumente, ki bodo zagotavljali, da bodo sredstva namenjena prednostnim nalogam in ukrepom EU, ki imajo znatno dodano vrednost za Unijo. Ker so za obravnavanje novih izzivov in prednostnih nalog potrebni novi mehanizmi za razporejanje sredstev v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja, morajo ti omogočati tudi vključevanje dejavnih članov civilne družbe iz prejšnjega odstavka za navedene namene. V skladu s tem Odbor predlaga, naj bo EESO pri ustanovitvi in razvoju tega sklada vključen kot opazovalec, da se upošteva mnenje organizirane civilne družbe na ravni EU. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Glede na visok znesek skladu dodeljenih sredstev (2 500 000 000 EUR) je treba razjasniti merila njegove razdelitve. Dobro je ohraniti potrebno prožnost, vendar to ne sme preprečevati jasne opredelitve proračunskih postavk, med katere bodo sredstva razdeljena. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Pri teh je treba upoštevati načelo enostavnosti, da bi se izognili pretiranim birokratskim oviram pri dostopanju do sredstev, pa tudi načelo medsebojnega zaupanja. Če bo to poglavje jasno in predvidljivo, bodo odgovorni iz različnih držav članic lažje začeli ukrepe projektne skupine ali hitro posredovanje glede na jamstvo, da se bodo ti krili ali prejemali podporo iz sredstev sklada. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | EESO meni, da je predlog pozitiven in je primerno, da se Sklad za notranjo varnost ustanovi z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost na podlagi člena 3(2) Pogodbe o Evropski uniji ter utemelji s cilji, navedenimi v členu 67 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bo deloval v skladu z načeloma solidarnosti in pravične delitve odgovornosti, navedenimi v členu 80 PDEU, ter z načeloma subsidiarnosti – ker ne gre za izključno pristojnost – in sorazmernosti. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Namen ustanovitve Sklada za notranjo varnost je v vsakem primeru zagotoviti instrument, ki bo dopolnil delo drugih agencij in skladov, ki jih ima Unija že na voljo, in drugih organov na nacionalni ravni, njegov temeljni cilj pa bo prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji, zlasti z bojem proti terorizmu in radikalizaciji, hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter kibernetski kriminaliteti ter s pomočjo žrtvam kaznivih dejanj in njihovo zaščito, k čemur bodo pripomogli specifični cilji, kot so izmenjava podatkov, okrepitev čezmejnih skupnih ukrepov in okrepitev zmogljivosti v zvezi s preprečevanjem, prav tako v sodelovanju z različnimi javnimi organi, civilno družbo in zasebnimi partnerji iz držav članic (2). V zvezi s tem je treba tudi onemogočiti mehanizme financiranja in pretok kapitala kriminalnih združb – to je poglavje, ki ga mora sklad upoštevati. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Na koncu je treba spomniti, da je EESO kot opazovalec sodeloval v skupini za preprečevanje radikalizacije na visoki ravni, ki jo je Evropska komisija ustanovila leta 2017 (3). |
| --- | --- |

2.19

3.   Priporočila

| 3.1 | Sklad se mora s študijami in temeljitimi raziskavami posvečati obravnavi temeljnih vzrokov, zakaj nekatere osebe oblikujejo skupine, ki ogrožajo soljudi, oziroma se jim pridružijo, s čimer bi lahko preprečili konkretne situacije. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ustanovitev sklada temelji na predhodnih naložbah in dosežkih, kot so program „Varnost in varstvo svoboščin“, instrument za policijsko sodelovanje in politika proti drogam v okviru programa za pravosodje. V vsakem primeru je treba razčleniti trditev, da bo instrument omogočal obravnavanje novih prednostnih nalog ali sprejetje nujnih ukrepov ter njihovo izvedbo prek načina izvajanja, ki je najustreznejši za doseganje cilja politike (4). Inovativnost je pri tem prednostnega pomena, zlasti kadar so skupine, proti katerim se borimo, izredno inovativne. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Merila za razdeljevanje sredstev morajo biti izključno operativna, da se bodo financirali ukrepi in programi, izogibati pa se je treba merilom, kot sta velikost in število prebivalcev države. Poleg tega mora biti na prvem mestu popolna preglednost glede sredstev in gospodarjenja s skladom, ki bo odprt za medije in civilno družbo, da bo mogoč nadzor nad izpolnjevanjem pogojev, ki veljajo za dodeljevanje sredstev. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pomembno je tudi, da se ob ustanovitvi sklada predvidi tudi prihodnja ocena njegovega pomena in učinkovitosti v obliki posodobljene študije o splošnem stanju, ki se bo redno obnavljala, da bo mogoče spremljati njegov razvoj. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO želi opozoriti na nekatere od teh novih prednostnih nalog, ki v dokumentu niso navedene in so vredne posebnega razmisleka, ker lahko postanejo pomemben vidik zlasti cilja preprečevanja radikalizacije, pri kateri lahko pride celo do sostorilstva nekaterih organov. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Danes ta gibanja imenujemo skrajno desničarska, ultradesničarska, neonacistična, antisemitska, gibanja za prevlado belcev ali kakršno koli drugo obliko spodbujanja diskriminacije na podlagi rase, izvora, spolne usmerjenosti itd., ki pomenijo dejansko grožnjo za varnost in samo pravno državo in so pod pristojnostjo Unije, predvsem ker v teh gibanjih kljub svojim skrajno nacionalističnim vzgibom ugotavljajo, da jim mednarodno povezovanje in usklajevanje delovanja s podobno mislečimi pripadniki drugih narodov lahko koristi (5). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Zdi se, da je uspešno in učinkovito sodelovanje pri pregonu odgovornih za trgovino z ljudmi pogoj za zaščito in lajšanje položaja žrtev trgovine z ljudmi. Vendar pa je zaščita žrtev temeljni cilj prizadevanj Unije in sklada, zato ne sme biti pogojena z boljšim ali slabšim sodelovanjem pri pregonu storilcev. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ne glede na to bo potrebna dodelitev sredstev iz sklada, ki se ustanavlja, neposredno žrtvam in institucijam, ki prispevajo k njihovi zaščiti in vključevanju, nedvomno spontano izzvala takšno sodelovanje in vsaj srednjeročno koristila pregonu in preprečevanju. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Preprečevanje radikalizacije je pomembno poglavje, v katero ne smemo uvrščati samo možnih vrst radikalizacije v eno samo smer in pri tem imeti v mislih najhujše napade, ki so jih v zadnjih letih izvedle skrajne islamske skupine, temveč moramo biti zelo pozorni na vrsto političnih in ideoloških skrajnosti, ki izvirajo in se razraščajo iz povsem drugačnih razlogov, pa tudi njihove potencialne žrtve so druge. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Drugo poglavje, v zvezi s katerim mora EESO podati kritično pripombo k predlogu, so naknadne ocene, posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in ocene učinka. Z vidika učinkovitosti glede na cilje uporabljenih instrumentov, njihove stroške, razloge, ustreznost, skladnost in dopolnjevanje je poglavje seveda pozitivno. Kljub temu analiza ne vsebuje ocene, ali so ti instrumenti pripomogli k izboljšanju ne le sodelovanja, izmenjave znanj in primerov dobre prakse ter zaupanja med organi, temveč tudi k vidikom, povezanim s temeljnimi pravicami, ki jim je namenjen zgolj kratek odstavek, odvečna zaveza na koncu poglavja 3. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Glede na zgodovinsko napetost med varnostjo in temeljnimi pravicami, bi moral instrument, ki je namenjen povečanju varnosti, kot je predlagana uredba, nedvomno vključevati tudi posebne cilje krepitve spoštovanja temeljnih pravic na področju varnosti. Nikoli ne bi smeli dopustiti, da gre izboljšanje varnosti na račun temeljnih pravic. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Če neka država, ki je lahko članica Unije ali tretja država, ne dokaže, da je ukrepe svojih varnostnih sil in organov uskladila s temi pravicami, če ne soglaša s sodelovanjem v ustreznem usposabljanju ali ne omogoči, da bi bili njeni ukrepi podvrženi mehanizmu nadzora iz tega poglavja, ne sme prejemati finančnih sredstev iz sklada in se iz njega izključi. Izpolnjevanje minimalnih standardov spoštovanja človekovih pravic mora biti osnovni pogoj za prejemanje pomoči ostalih članic EU, bodisi iz tega sklada za varnost bodisi iz katerega koli drugega mehanizma solidarnosti. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | V zvezi z razdelkom o skladnosti z drugimi politikami Unije je treba opozoriti na potrebno sinergijo in skladnost s Skladom za azil, migracije in vključevanje, Skladom za integrirano upravljanje meja ter Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo. Prav v tem poglavju so izraženi dvomi o delovanju teh skladov in agencije, ki naj bi dajali preveliko prednost cilju varnosti pred drugimi nalogami, za katere so odgovorni vsi evropski organi in ravni, in ki so neposredno povezane s pozivi po večji pozornosti, ki se odraža v večjih jamstvih za spoštovanje temeljnih pravic. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Sklad je in mora biti odprt za podporo ukrepom sodelovanja s tretjimi državami, vendar se sredstva iz sklada ne smejo dodeliti neposredno organom teh držav, temveč prizadevanjem in programom, ki jih skupaj izvajajo organi držav članic in tretjih držav. Nujni pogoji za takšno sodelovanje morajo biti nadzor nad financiranjem iz sklada, spoštovanje človekovih pravic v državah, upravičenih do tega sodelovanja, predvsem pa priznan javni značaj, tj. državno lastništvo in upravljanje subjektov, ki lahko prejmejo ta sredstva. Na vsak način je treba preprečiti, da bi se z zneski iz sklada nazadnje financirale nenadzorovane skupine ali celice, ki bi lahko pomenile varnostno tveganje celo v lastnih državah ali za Unijo. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Mednarodnopravni instrumenti pomorskega prava, Ženevska konvencija o statusu beguncev in drugi pravni instrumenti za zaščito ljudi v težkem položaju prečkanja meje na neobičajen način Unijo in vse njene članice zavezujejo, naj reševanje na morju vključijo med glavne naloge politike za varnost meja ter v najbližjih pristaniščih ustrezno sprejmejo na morju rešene osebe in slepe potnike, ki tam pristanejo, spoštujejo njihove temeljne pravice in uporabijo postopke vračanja in repatriacije z vsemi potrebnimi jamstvi njihovih pravic, zlasti pravice do priznanja statusa begunca. Sklad, ki se ustanavlja, bi moral biti namenjen tudi temu in financirati tako potrebe držav kot prej navedeno podporo civilni družbi. |
| --- | --- |

3.15

V Bruslju, 18. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 324 final.

1

(2)  Člen 3(1) in (2) predloga.

2

(3)  Končno poročilo skupine za preprečevanje radikalizacije na visoki ravni, ki deluje v okviru Komisije (HLCEG-R).

3

(4)  Stran 2 obrazložitvenega memoranduma v predlogu.

4

(5)  Končno poročilo skupine za preprečevanje radikalizacije na visoki ravni, ki deluje v okviru Komisije (angl. HLCEG-R); Priporočila za področja politik. 2.5 O ideologiji in polarizaciji; ta skupina priznava, da je treba pozornost nameniti tudi vzponu skrajno desnega ekstremizma in razširjenim težnjam po polarizaciji v družbi.

5

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/194 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/194

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Erasmus“, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013

(COM(2018) 367 final – 2018/0191 (COD))

(2019/C 62/32)

| Poročevalka: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Imse SPRAGG NILSSON |

Poročevalka:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Soporočevalka:

Imse SPRAGG NILSSON

| Zaprosilo | Evropski parlament, 14. 6. 2018
  Svet, 21. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 165(4), 166(4) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 26. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 186/3/1 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 14. 6. 2018

Svet, 21. 6. 2018

Pravna podlaga

členi 165(4), 166(4) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

26. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

186/3/1

1.   Sklepi in priporočila

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO):

| 1.1 | pozdravlja cilj prihodnjega programa Erasmus, da bi posameznike opremili z znanjem, spretnostmi in kompetencami, ki so potrebne za soočanje s socialnimi in gospodarskimi izzivi, ter se osredotočili predvsem na mlade evropske državljane; |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | pričakuje, da bo v prihodnjem programu Erasmus izobraževanje in usposabljanje obravnavano s celostnega vidika, pri katerem imajo bistveno vlogo ključne kompetence (1) in osnovna znanja in spretnosti, skupaj z nenehnim izpopolnjevanjem kot delom vseživljenjskega učenja, s posebnim poudarkom na potrjevanju in priznavanju; |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | predlaga, naj ime „Erasmus+“ ostane nespremenjeno, saj ponazarja dejstvo, da so vsi programi združeni v istem okviru; |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | pozdravlja predlog, naj se proračun programa podvoji, vendar poziva k njegovi potrojitvi, s čimer bi pokazali trdnejšo zavezo izobrazbenemu, poklicnemu in osebnemu razvoju ljudi na področju izobraževanja, usposabljanja, dela z mladino in športa, da se zagotovita dejanska vključenost in dostop vseh; |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ugotavlja, da je treba višji proračun združiti z večjo prožnostjo in odgovornostjo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | opozarja na dejstvo, da so bili ukrepi iz poglavja o mladini doslej najuspešnejši z vidika doseganja mladih z manj priložnostmi in da se mora to odražati v dodeljevanju sredstev; |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | predlaga, da mora pobuda DiscoverEU vsebovati močno učno komponento, če naj bi postala del tega programa; |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | poudarja, da virtualna orodja ne smejo zasenčiti fizične izkušnje ali je nadomestiti, temveč jo morajo še naprej dopolnjevati; |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | se strinja s pomnožitvijo ciljev programa za izobraževanje odraslih ter nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje (CVET) ter predlaga, da se ta razširjeni obseg odrazi v dodeljevanju sredstev; |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | poziva, naj se več pozornosti nameni medsektorskemu sodelovanju (ključni ukrep 2) v pristopu vseživljenjskega učenja z zadostnim proračunom za izvajanje velikih projektov politike; |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | pozdravlja povečanje proračuna za osebje, zlasti za mobilnost učiteljev in vodij usposabljanja, da se podpre njihov začetni in nadaljnji strokovni razvoj; |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | pozdravlja dobronamernost predloga, da se zagotovijo nepovratna sredstva v majhnih zneskih za podporo tistim, ki nimajo izkušenj z oddajanjem vlog za program; |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | priporoča, da se v poglavju o mladini v novem programu ne uporabljata izraza „velike“ in „majhne“, temveč da se da prednost dejavnostim in organizacijam, ki jih vodijo prostovoljci. Poleg tega bi bilo treba razmisliti o dodeljevanju nepovratnih sredstev za velike evropske mladinske dogodke; |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | nadalje pozdravlja, da se v predlogu pri ocenjevanju uspešnosti nacionalnih agencij poudarja pomen neodvisnega revizijskega organa; |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | meni, da morajo prihodnji program razširjati in priporočati službe za poklicno svetovanje v ustanovah za izobraževanje in usposabljanje, zavodih za zaposlovanje in drugih organizacijah, da bi dosegli širše ciljne skupine; |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ugotavlja, da bi bilo treba v predlogu spodbujati razširjanje rezultatov projektov na ravni EU in po vsej EU ter nadaljevanje projektov, ki so se izkazali kot odlični; |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | poudarja, da je treba vsem ustreznim zainteresiranim stranem in socialnim partnerjem na evropski ravni vsekakor dati stalno mesto v sestavi stalnega odbora za upravljanje programa; |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | pozdravlja aktivnosti udejstvovanja mladih. Gre za obliko, ki se je izkazala za zelo uspešno v okviru programa Mladi v akciji (tedaj znanega kot mladinske pobude), saj je neorganiziranim mladim omogočila sodelovanje v programu. |
| --- | --- |

1.18

2.   Uvod

| 2.1 | Po finančnem programu EU za podporo izobraževanju, usposabljanju, mladim in športu prek sedanjega programa Erasmus+ (2014–2020) je Evropska komisija objavila program prihodnje generacije pod imenom „Erasmus“ kot del večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Prejšnji program Erasmus+ je veliko prispeval k prizadevanjem za podporo izobraževanju in usposabljanju na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, za gojenje občutka pripadnosti EU (evropske identitete v vsej njeni raznolikosti) in podporo vzajemnemu razumevanju, demokratičnemu državljanstvu, evropskemu povezovanju in socialni pravičnosti, vključevanju na trg dela ter s tem tudi gospodarski rasti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Namen je prihodnjo generacijo programa okrepiti in razširiti: program bo imel dvakrat večji proračun, dosegel bo višje število ciljnih skupin, bo bolj vključujoč, podpiral bo majhne projekte in vključil organizacije, ki nimajo izkušenj z oddajo vlog zanj. Še naprej bo zajemal šole, poklicno izobraževanje in usposabljanje, visokošolsko izobraževanje in izobraževanje odraslih, vključno z neformalnim in priložnostnim učenjem ter prostovoljnimi dejavnostmi, ter mladino in šport, vendar na bolj poenostavljen način, ki bo temeljil na vmesnih ocenah in posvetovanju z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

2.3

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO poudarja, da bi morali biti kakovostno izobraževanje, usposabljanje in učna mobilnost dostopni vsem. Izjemno pomembno je, da je novi program Erasmus zavezan vključevanju in enakosti kot bistvenima ciljema. Statistični podatki trenutno kažejo, da večina mobilnih visokošolskih študentov prihaja iz privilegiranih socialno-ekonomskih in akademskih družinskih okolij (2). Leta 2016 je 63 % nemobilnih študentov kot glavni oviri za sodelovanje v programih izmenjave Erasmus na univerzitetni ravni navedlo nezadostnost nepovratnih sredstev Erasmus za visokošolske študente, ki študirajo v tujini, in visoke stroške bivanja v tuji državi (3). Omejena finančna podpora programa je prispevala k veliki vrzeli glede dostopa med študenti iz različnih socialno-ekonomskih okolij. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Prihodnji program Erasmus je bistven za krepitev vzajemnega razumevanja in občutka pripadnosti EU ter izboljšanje znanj, spretnosti in kompetenc mladih, da bodo ravnali kot demokratični državljani in imeli boljše možnosti na trgu dela. Za podpiranje vključevanja in skupnih evropskih vrednot je ključno, da se spodbuja socialna vključenost, okrepi medkulturno razumevanje in prepreči radikalizacija, in to z udejstvovanjem mladih v demokratičnih procesih, s podporo učne mobilnosti in sodelovanja med evropskimi državljani, šolami, ustanovami za usposabljanje, organizacijami, zainteresiranimi stranmi in državami članicami, kar je vse izjemnega pomena za prihodnost Unije. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO je zadovoljen s ciljem prihodnjega programa Erasmus, da bi mlade evropske državljane kot prihodnje upravičence opremili z znanjem, spretnostmi in kompetencami, ki so potrebne za udeležbo na nenehno spreminjajočem se trgu dela ter za soočanje s socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi izzivi. V ta namen bo treba izobraževalne sisteme posodobiti ter zagotoviti njihovo dostopnost in ustreznost za digitalno dobo, učenci pa bodo morali biti bolje pripravljeni, da postanejo demokratično aktivni državljani in prepričljivi kandidati za kakovostna in poštena delovna mesta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO pričakuje, da bo v prihodnjem programu Erasmus izobraževanje in usposabljanje obravnavano s celostnega vidika, pri katerem imajo bistveno vlogo ključne kompetence ter osnovna znanja in spretnosti, zlasti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva, družboslovja in matematike (4), skupaj z nenehnim izpopolnjevanjem kot delom vseživljenjskega učenja. Predvsem bi bilo treba s programom podpirati demokratično državljanstvo in skupne evropske vrednote, da bi zagotovili mir, varnost, svobodo, demokracijo, enakost, pravno državo, solidarnost in vzajemno spoštovanje ter prispevali k odprtim trgom, trajnostni rasti, socialni vključenosti in pravičnosti, ob tem pa spoštovali in obogatili občutek pripadnosti in kulturno raznolikost. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V zvezi s ciljem politike EESO podpira dejstvo, da uredba temelji na evropskem stebru socialnih pravic. Meni, da bi bilo treba prihodnji program Erasmus uporabiti kot orodje za izvajanje prvega načela tega stebra, s čimer bi zagotovili, da bo imel vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO podpira tudi dejstvo, da uredba temelji na Listini EU o temeljnih pravicah (5), da se zagotovi pravica do enakosti in dostopa za vse. Obenem poziva, naj se v končni uredbi še dodatno poudari, da za program veljajo in se z njim krepijo enaka obravnava, pravičnost in uravnoteženost po spolu. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Čeprav je jasno, da so v novem programu Erasmus upoštevani „invalid[i] in migrant[i] ter prebivalc[i] odročnih območij“, EESO poziva, naj se posebna osebna pomoč in finančna podpora za invalide zagotovi z dodelitvijo proračunskih sredstev in pri tem spoštuje Konvencija ZN o pravicah invalidov (6). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Potrebna je večja finančna pomoč vsem mladim, da bi podprli njihovo učno mobilnost in ljudem iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, tudi novo prispelim migrantom, ponudili več priložnosti za dostop do kakovostnega izobraževanja in usposabljanja ter spodbudili njihovo vključevanje v družbo. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ob upoštevanju, da Listina EU o temeljnih pravicah določa pravično obravnavo vseh (ne samo državljanov EU), podporo potrebujejo tudi migranti, begunci in prosilci za azil, da se jim prizna raven izobrazbe in usposabljanja ter so deležni dodatnega usposabljanja in se tako vključijo v izobraževalni sistem EU in na trg dela. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO pozdravlja tudi, da se bo prihodnji program Erasmus osredotočal na izvajanje
  pariške deklaracije o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem
   (7), saj je preprečevanje ekstremizma in radikalizacije v Evropi zdaj pomembnejše kot kdaj koli prej. |
| --- | --- |

3.10

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO poudarja, kako pomembno je, da program dopolnjuje politične cilje in dejavnosti držav članic in Unije. Med političnimi cilji, ki bi se morali izvajati s tem programom, so evropski izobraževalni prostor, strategija EU za mlade in prihodnji strateški okvir za izobraževanje in usposabljanje s svojimi sektorskimi programi, pa tudi pojasnilo, kako bo program podpiral države članice, socialne partnerje in druge zainteresirane strani pri doseganju kazalnikov in meril uspešnosti teh prihodnjih strategij. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO poziva k potrojitvi proračuna programa Erasmus, s čimer bi pokazali trdnejšo zavezo k učni mobilnosti in potrebi po naložbah v socialno kohezijo, evropske vrednote, povezovanje in državljanstvo. Novi program Erasmus bo moral zajeti prej navedene dodatne cilje politik. Oblikovalci politik morajo zagotoviti, da to ne bo povzročilo nesprejemljivo nizkih ravni uspešnosti nekaterih delov programa, kot se je to zgodilo v preteklih programih. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da mora prihodnji program Erasmus dopolnjevati druge sklade in programe Unije, zlasti prihodnji Evropski socialni sklad plus (ESS+). Obenem želi poudariti, da morajo biti nacionalni proračuni za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport vzdržni sami zase in da se proračunska sredstva programa Erasmus ne smejo uporabiti za zapolnitev njihovih naložbenih vrzeli. Postopek evropskega semestra bi moral imeti še naprej dejavno vlogo, da bi zagotovili pravične in vzdržne nacionalne naložbe v izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO poudarja, kako pomembno je, da se s proračunom prihodnjega programa Erasmus spodbuja sodelovanje med državami članicami za izboljšanje njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja v skladu z demokratično dogovorjenimi političnimi cilji in dejavnostmi, o katerih sta razpravljala in se sporazumela Svet in Evropski parlament ob posvetovanju s socialnimi partnerji in EESO. Višji proračun je treba združiti z večjo prožnostjo in odgovornostjo na nacionalni ravni. To velja za vsebinske cilje, kot so morebitne spremembe programa zaradi njegove uskladitve s sedanjimi in prihodnjimi političnimi in družbeno-gospodarskimi dogodki v Evropi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO podpira dejstvo, da bo s predlogom Komisije omogočeno sodelovanje tretjih držav v programu, in to dojema kot priložnost za nadaljnjo internacionalizacijo in način krepitve sodelovanja med različnimi izobraževalnimi ustanovami ter mladinskimi in športnimi organizacijami z vsega sveta, saj bodo mladi v partnerskih državah zato dobili več priložnosti za študij in usposabljanje v Evropi, pa tudi obratno. Potrebni so lažji dostop ter zadostna upravna, finančna in družbena podpora za te udeležence, da se evropskemu izobraževanju zagotovi mesto na svetovnem izobraževalnem prizorišču. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO ugotavlja, da se orodjem za virtualno sodelovanje pripisuje večji pomen, in se strinja, da so možnosti, kot je kombinirana mobilnost, ki se tudi poudarja v predlogu, odličen način za olajšanje dostopa skupinam, ki se soočajo s posebnimi ovirami za fizično mobilnost, kot so prebivalci oddaljenih območij, oskrbovalci svojcev ali invalidi. Ta orodja lahko povečajo transnacionalno sodelovanje in komunikacijo ter pripomorejo k pripravi in usmerjanju bodočih udeležencev. EESO kljub temu poudarja, da virtualna orodja ne bi smela nadomestiti fizične izkušnje, temveč jo morajo še naprej dopolnjevati. Prednost je treba dati naložbam v kakovostno fizično mobilnost. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO predlaga, da se v predlogu omenijo birokratske ovire, ki bi se lahko pojavile, če bi v pobudi za mobilnost želele sodelovati skupine učencev različnih narodnosti in statusov; zlasti v primeru, če namembna država ni članica EU (gre torej za različne zahteve glede vizumov ali omejitve dostopa za državljane določenih držav). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO meni, da je ime programa bistvenega pomena in da je treba zagotoviti, da bo splošna javnost jasno razumela, kaj ta program podpira ter da zajema vse faze izobraževanja in oblike učenja, ne samo visokošolskega izobraževanja, saj se polovica sredstev programa Erasmus nameni spodbujanju izobraževanja in usposabljanja, izobraževanju odraslih ter podpori mladim in športu, s čimer se mladim in zaposlenim omogoči neko obdobje bivanja v tujini. Vendar zdaj, ko bo iz imena odstranjen znak +, ki ponazarja dejstvo, da so vsi programi združeni v en okvir, obstaja tveganje, da bo program „izgubil“ akterje zunaj sektorja visokošolskega izobraževanja. EESO zato predlaga, da se ohrani ime „Erasmus+“. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO se strinja s pomnožitvijo ciljev programa za izobraževanje odraslih ter nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje (CVET) ter predlaga, da se ta razširjeni obseg odrazi v dodeljevanju sredstev. Pri tem poudarja, da je izobraževanje odraslih namenjeno tudi socialno-ekonomsko prikrajšanim osebam, vključno z begunci. Zaskrbljen pa je, da bo izobraževanju odraslih in podpori za nizko usposobljene odrasle ponovno dodeljen najmanjši delež proračuna. EESO dvomi, da bo ta znesek skupaj s proračunom prihodnjega ESS+ zadostoval za podporo 70 milijonom nizko usposobljenih odraslih, ki jih je treba vključiti na trg dela, da bodo ohranili delovna mesta ali bodo deležni podpore pri prehodu na nova delovna mesta. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Čeprav EESO ceni prizadevanja za povečanje proračuna za poklicno izobraževanje in usposabljanje, je treba opozoriti, da niso predvideni posebni ukrepi za zagotavljanje bolj kakovostnega, privlačnega, dostopnega in vključujočega poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Obenem je treba izboljšati mobilnost učencev, vključenih v poklicno izobraževanje in usposabljanje, ter vajeništvo (samo 1 % evropskih vajencev se trenutno odloči za bivanje v tujini med usposabljanjem, cilj do leta 2020 pa je 6 % (8)), v skladu s priporočilom Sveta o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (9), evropskim sistemom kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) in evropskim referenčnim okvirom za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO zanima, kako se bo pristop vseživljenjskega učenja izvajal v praksi, in meni, da bi bilo treba več pozornosti nameniti medsektorskemu sodelovanju (ključni ukrep 2) z zadostnim proračunom za izvajanje velikih projektov politike, saj imajo ti velik potencial na nacionalni ravni in ravni EU, kot je razvidno iz informativnega poročila EESO o programu Erasmus+ (10). |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO pozdravlja tudi povečanje proračuna za zaposlene, zlasti za mobilnost učiteljev in vodij usposabljanja, da se podpre njihov začetni in stalni strokovni razvoj. Mobilnost učiteljev, vodij usposabljanja in drugih zaposlenih (na področju izobraževanja) je ključna za izboljšanje izobraževanja in usposabljanja. Spodbuja tudi bistveno mednarodno sodelovanje med izobraževalnimi ustanovami in drugimi organizacijami ter njihovo internacionalizacijo. EESO meni, da bi lahko v predlogu še bolj podprli učitelje, vodje usposabljanja, drugo osebje (na področju izobraževanja), univerzitetne profesorje in raziskovalce, ki jih mora med sodelovanjem v obdobjih mobilnosti na njihovem delovnem mestu nekdo nadomeščati. Podpreti bi jih bilo treba pri učenju jezikov in njihov dopust za mobilnost šteti kot del njihove službe in priznanega nadaljnjega osebnega in poklicnega razvoja. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO meni, da morajo naslednji program Erasmus razširjati in priporočati službe za poklicno svetovanje v ustanovah za izobraževanje in usposabljanje ter zavodih za zaposlovanje in da mora biti v večji meri omenjen v medijskih kampanjah, da bi dosegli širše ciljne skupine. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESO predlaga, da se v uredbi navede pomen povezovanja proračunskih sredstev in konkretnih nepovratnih sredstev s strogimi postopki ocenjevanja kakovosti in opisom učnih izidov. V predlogu bi bilo treba posebej poudariti tudi potrjevanje in priznavanje izobraževanja in usposabljanja v tujini in na spletu. V predlogu bi bilo zato treba navesti priporočilo Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (11), evropski okvir za kakovostna in učinkovita vajeništva (EFQEA) (12), bolonjski proces, njegove temeljne vrednote in nacionalne sisteme kreditnih točk ter evropska orodja in instrumente, kot so evropsko ogrodje kvalifikacij (EOK), evropski register za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu (EQAR), evropski sistem kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) in evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET). |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Program Erasmus je ključni element pri podpori prizadevanjem in vsakodnevnemu delu mladinskih organizacij, zlasti podpori neformalnemu in priložnostnemu učenju ter razvoju mladinskega dela, zato je treba pozdraviti, da bo poglavje o mladini ostalo ločen razdelek v prihodnjem programu. Kljub temu lahko dejavnosti iz poglavja o mladini bistveno pripomorejo k cilju, da se doseže več mladih, zlasti tistih z manj priložnostmi. V skladu z vmesno oceno sedanjega programa so bili ukrepi iz poglavja o mladini, pri katerih se uporabljajo vključujoči pristopi in pristopi neformalnega učenja, najuspešnejši pri doseganju mladih z manj priložnostmi. To bi bilo treba upoštevati pri dodeljevanju sredstev za posamezna poglavja in poglavju o mladini zagotoviti več sredstev. Poleg tega bi bilo treba razmisliti o dodeljevanju nepovratnih sredstev za velike evropske mladinske dogodke (sredstva bi se v tem primeru dodeljevala „po dogodku“ in ne „po osebi“), saj bi se tako bistveno povečalo število mladih, ki jih Erasmus+ doseže. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Izključena je bila evropska prostovoljska služba (EVS), ki je bila pomemben del prejšnjega programa Erasmus+. Ker te dejavnosti zdaj spadajo v pristojnost evropske solidarnostne enote in ne v program Erasmus+, bi bilo treba dodatno razviti in pojasniti povezave med tema dvema programoma. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | EESO je zaskrbljen zaradi pomanjkanja izobraževalnih komponent v pobudi DiscoverEU. Bistvo programa Erasmus+ je mobilnost, ima pa tudi močno izobraževalno komponento. Če tega ni, pobuda ne spada v program Erasmus+. Pozdraviti je treba, da so mladi deležni podpore pri raziskovanju evropske celine, saj to prinaša dodano vrednost pri učenju o različnih državah, ljudeh, jezikih, kulturah itd. Vendar pobuda DiscoverEU daje vtis, da koristi predvsem privilegiranim mladim. Pokriva samo potne stroške, zato izključuje mlade z manj možnostmi, ki si potovanja ne morejo privoščiti. Podrobneje bo treba pojasniti še vlogo mladinskih organizacij pri izvajanju tega ukrepa. Da bi bila ta pobuda resnično pomembna in dragocena, mora imeti izobraževalno komponento in resnično vključevati vse mlade. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Še zlasti je treba v prihodnjem programu Erasmus poenostaviti in racionalizirati vloge za projekte. Kot navajata informativno poročilo EESO Vmesna ocena programa Erasmus+ (13) in raziskava socialnih partnerjev (14), doslej ni bilo prave vključenosti organizacij vseh velikosti in vrst z vseh geografskih območij in regij EU. EESO zato pozdravlja dobronamernost predloga, da se zagotovijo nepovratna sredstva v majhnih zneskih za podporo tistim, ki nimajo izkušenj z oddajanjem vlog za sredstva iz tega programa. Ob poenostavitvi pa je treba preprečiti nepravilno upravljanje, zato EESO pozdravlja, da je v predlogu pri ocenjevanju uspešnosti nacionalnih agencij poudarjen pomen neodvisnega revizijskega organa. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | V poglavju o mladini izraza „male“ oziroma „velike“ organizacije ne ustrezata dejanskemu stanju glede upravičencev. Namesto tega EESO priporoča, da se v novem programu da prednost dejavnostim in organizacijam, ki jih vodijo prostovoljci in v katerih imajo mladi ključno vlogo pri vodenju lastnega razvoja na področju izobrazbe. Lokalnim mladinskim skupinam bi bilo treba tudi omogočiti, da se med upravičence registrirajo kot neodvisne mladinske skupine, ne glede na pravno osebo na nacionalni ravni. Nacionalne agencije bi morale zagotoviti usmerjanje za lokalne mladinske skupine, ki ga te potrebujejo. Tako bi lahko finančna sredstva namenili pobudam mladih samih ter zmanjšali nevarnost, da velik del financiranja prejmejo poklicni akterji, kot se je žal dogajalo v sedanjem programu in kar je bilo na posvetovanju EESO v okviru vmesnega pregleda deležno kritik. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Tudi razširjanje in trajnost projektov sta zelo pomembna. S predlogom bi bilo treba spodbujati ustrezno razširjanje rezultatov projektov, nadaljevanje projektov, ki so se izkazali kot odlični, in na ravni EU usklajeno razširjanje izidov projektov po vsej Uniji. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Sektorjema formalnega in neformalnega izobraževanja bi bilo treba nameniti nepovratna sredstva za delovanje v enakem znesku. Tako bi se povečalo dopolnjevanje in okrepil sektor neformalnega izobraževanja, da bi zagotavljal privlačne visokokakovostne programe. Nepovratna sredstva za delovanje bi poleg tega morala biti sorazmerna z učinkovitostjo glede na prednostne naloge programa in s stroški delovanja evropskih platform. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | EESO je poleg tega prepričan, da bi moral prihodnji program omogočiti, da se prijave za projekte na evropski ravni vložijo prek centralizirane strukture in ne prek nacionalnih agencij. Tako bi zagotovili večji dostop evropskim mrežam in organizacijam ter preprečili podvajanje financiranja za vzporedne projekte. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Ker proračun programa temelji na finančnih prispevkih državljanov EU, EESO poudarja pomen demokratičnega upravljanja prihodnjega programa in nujno potrebo po tem, da se vsem ustreznim zainteresiranim stranem in socialnim partnerjem na evropski ravni zagotovi stalno mesto v sestavi stalnega odbora, ki bo upravljal program, in ne zgolj status opazovalca ad hoc. |
| --- | --- |

4.23

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje. Ključne kompetence so opredeljene kot pismenost in večjezičnost; matematična, naravoslovna, tehnična in inženirska kompetenca; digitalna kompetenca; osebnostna, družbena in učna kompetenca; podjetnostna kompetenca; kulturna zavest in izražanje. Vključujejo tudi obsežen niz vrednot, spretnosti in pristopov za ustrezno sodelovanje v demokratičnih družbah.

1

(2)  V raziskavi The Erasmus Impact Study (Študija o učinku programa Erasmus) (2014) je navedeno, da sta imeli skoraj dve tretjini študentov vsaj enega starša, ki je zaposlen kot vodstveni delavec, strokovnjak ali tehnik.

2

The Erasmus Impact Study

(3)  What are the obstacles to student mobility during the decision and planning phase? (Kaj ovira mobilnost študentov v fazi odločanja in načrtovanja?) Intelligence brief št. 02 (2016) http://www.eurostudent.eu/download_files/documents/EV_IB_mobility_obstacles.pdf.

3

What are the obstacles to student mobility during the decision and planning phase? (Kaj ovira mobilnost študentov v fazi odločanja in načrtovanja?)

(4)  Z angleško kratico STEAM (science, technology, engineering, arts and mathematics).

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012P/TXT&from=SL

5

(6)  https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention-on-the-rights-of-persons-with-disabilities.html

6

(7)  http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/news/2015/documents/citizenship-education-declaration_en.pdf

7

(8)  http://www.institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/extendingerasmus-fernandesbertoncini-june2017.pdf?pdf=ok

8

(9)  http://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2018/03/15/quality-and-effective-apprenticeships-council-adopts-european-framework/

9

(10)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/erasmus-mid-term-evaluation

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=celex%3A32012H1222%2801%29

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2018/03/15/quality-and-effective-apprenticeships-council-adopts-european-framework/

12

(13)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/erasmus-mid-term-evaluation

13

(14)  ETUC – ETUCE – CEEP – EFEE: Investment in Education (Naložbe v izobraževanje), 2017, https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/files/investment_in_education_and_training_-etuc_-ceep.pdf

14

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/201 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/201

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014

(COM(2018) 440 final – 2018/0230 (COD))

(2019/C 62/33)

| Poročevalec: | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |

Poročevalec:

Michael McLOUGHLIN

| Zaprosilo | Evropski parlament, 2. 7. 2018
  Svet Evropske unije, 10. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 165(4), 166(4), 214(5) in 294 PDEU |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 26. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 184/1/3 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 2. 7. 2018

Svet Evropske unije, 10. 7. 2018

Pravna podlaga

členi 165(4), 166(4), 214(5) in 294 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

26. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

184/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja zavezanost za obnovitev evropske solidarnostne enote, ki bo imela večji proračun in ciljno število udeležencev. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja celovito in novo pravno podlago za evropsko solidarnostno enoto, namenski proračun in združitev s Prostovoljci EU za humanitarno pomoč (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Na ravni EU je potrebna nova obsežna politika prostovoljstva, v okviru katere bodo obravnavana vsa pomembna vprašanja, sodelovanje z državami članicami pa bo presegalo koncept evropske solidarnostne enote. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja porazdelitev proračunskih sredstev, ki daje prednost prostovoljstvu, in želi, da bi bilo tako tudi v prihodnje. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EU mora oblikovati ločena podporna programa, enega za mlade in enega za prostovoljstvo, pri čemer mora upoštevati, da se bosta nekoliko prekrivala. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pozornost je treba nameniti zagotavljanju, da po združitvi s Prostovoljci EU za humanitarno pomoč prednostne naloge zunanje politike EU, zlasti tiste, ki se izvajajo s „trdo močjo“, ne bodo vplivale na evropsko solidarnostno enoto. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Pravočasno je treba zagotoviti zanesljive statistične podatke, tudi o učinku dejavnosti evropske solidarnostne enote na skupnost, ki bodo v pomoč pri njenem ocenjevanju in odločanju o tej pobudi. Podatki bi morali biti javni, tudi če so negativni. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Zaposlitveni sklop mora biti strogo reguliran in redno ga je treba pregledovati, da se zagotovi izpolnjevanje sprejetih zavez. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | V skladu s pristopom vseživljenjskega učenja evropska solidarnostna enota ne bi smela imeti starostne omejitve, saj bi morala podpirati prostovoljstvo. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO ponavlja, da bi morala biti evropska solidarnostna enota omejena na nepridobitni sektor. Tega načela bi se bilo treba držati ne glede na to, kdo izvaja projekte. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kot prednostno nalogo bi bilo treba spodbujati izmenjavo najboljših praks v prostovoljstvu ter v to vključiti države članice EU, da bi se zbrale vse ustrezne informacije ter olajšal nadaljnji razvoj politike na tem področju. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Nacionalnim agencijam bi bilo treba zagotavljati okrepljeno podporo pri obravnavi zaposlitvenega sklopa in vprašanj, povezanih s trgom dela. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Pri ocenjevanju evropske solidarnostne enote bi bilo treba upoštevati najpomembnejše dokumente o zagotavljanju pravične obravnave praktikantov in pripravnikov ter druge ukrepe, navedene v tem mnenju, in o njih poročati. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Glavni platformi civilne družbe na tem področju (Evropski mladinski forum in Evropski center prostovoljcev) bi morali tesno sodelovati pri reguliranju in nadzoru evropske solidarnostne enote. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Zelo dobrodošlo je, da je program poenostavljen in racionaliziran. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EU mora pokazati, da je pripravljena vlagati tudi v druge oblike in vrste prostovoljstva, ne le v evropsko solidarnostno enoto. |
| --- | --- |

1.16

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Evropska komisija predlaga, naj celotni proračun za evropsko solidarnostno enoto znaša 1,26 milijarde EUR v tekočih cenah za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027. S tem bi lahko med letoma 2021 in 2027 v programu sodelovalo 350 000 mladih, do konca leta 2020 pa namerava Komisija podpreti še 100 000 udeležencev. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ker obstaja potencial za nadaljnjo krepitev solidarnosti z žrtvami kriz in nesreč v državah nečlanicah EU, ta predlog določa razširitev področja aktivnosti evropske solidarnostne enote na podporo operacijam humanitarne pomoči v državah nečlanicah EU, vključno s tistimi v sosedstvu najbolj oddaljenih regij EU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cilj evropske solidarnostne enote je spodbujati udejstvovanje mladih in organizacij v dostopnih in visokokakovostnih solidarnostnih aktivnostih. Z evropsko solidarnostno enoto se krepijo kohezija, solidarnost in demokracija v Evropi in drugod ter rešujejo družbeni in humanitarni izzivi na lokalni ravni s posebnim poudarkom na spodbujanju socialnega vključevanja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Udeležencem bo omogočila, da izboljšajo in ovrednotijo svoje znanje in spretnosti, ter jim olajšala vključitev na trg dela. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Program bo ponujal aktivnosti, ki se lahko opravljajo v državi, ki ni država prebivališča udeležencev (čezmejne aktivnosti in prostovoljstvo v podporo humanitarni pomoči), ter aktivnosti, ki se lahko opravljajo v državi prebivališča udeležencev (znotraj države). Program bo vključeval dva sklopa ukrepov:






  — | prvi sklop – sodelovanje mladih v solidarnostnih aktivnostih za reševanje družbenih izzivov: ti ukrepi prispevajo zlasti h krepitvi kohezije, solidarnosti in demokracije v EU in zunaj nje ter hkrati obravnavajo družbene izzive s posebnim poudarkom na spodbujanju socialnega vključevanja, |
| --- | --- | --- |

2.5

—

prvi sklop – sodelovanje mladih v solidarnostnih aktivnostih za reševanje družbenih izzivov: ti ukrepi prispevajo zlasti h krepitvi kohezije, solidarnosti in demokracije v EU in zunaj nje ter hkrati obravnavajo družbene izzive s posebnim poudarkom na spodbujanju socialnega vključevanja,

| — | drugi sklop – sodelovanje mladih v solidarnostnih aktivnostih, povezanih s humanitarno pomočjo (Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč): ti ukrepi prispevajo zlasti k zagotavljanju humanitarne pomoči na podlagi konkretnih potreb, ki je namenjena ohranjanju življenj, preprečevanju in lajšanju človeškega trpljenja in ohranjanju človekovega dostojanstva, ter h krepitvi zmogljivosti in odpornosti ranljivih skupnosti ali skupnosti, ki so jih prizadele nesreče. |
| --- | --- |

—

drugi sklop – sodelovanje mladih v solidarnostnih aktivnostih, povezanih s humanitarno pomočjo (Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč): ti ukrepi prispevajo zlasti k zagotavljanju humanitarne pomoči na podlagi konkretnih potreb, ki je namenjena ohranjanju življenj, preprečevanju in lajšanju človeškega trpljenja in ohranjanju človekovega dostojanstva, ter h krepitvi zmogljivosti in odpornosti ranljivih skupnosti ali skupnosti, ki so jih prizadele nesreče.

| 2.6 | Za financiranje v okviru evropske solidarnostne enote se lahko prijavijo vsi javni ali zasebni subjekti s sedežem v sodelujoči državi ter mednarodne organizacije. Predpogoj za prejem finančnih sredstev ali izvajanje kakršnih koli dejavnosti, financiranih z lastnimi sredstvi, v okviru evropske solidarnostne enote je, da sodelujoča organizacija pridobi znak kakovosti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju, da so aktivnosti, ki jih podpira evropska solidarnostna enota, dostopne vsem mladim, zlasti najbolj prikrajšanim. Uvedli se bodo posebni ukrepi za spodbujanje socialnega vključevanja in udeležbe prikrajšanih mladih ter za upoštevanje omejitev, s katerimi se zaradi oddaljenosti soočajo številna podeželska območja, najbolj oddaljene regije Unije ter čezmorske države in ozemlja. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja zavezanost za obnovitev evropske solidarnostne enote, ki bo imela večji proračun in ciljno število udeležencev. Meni pa, da je še veliko vprašanj, ki jih je treba obravnavati – številna so bila izpostavljena že v prejšnjem mnenju (2) o tej temi. Omeniti je treba tudi druge novosti in morebitne težave, povezane z združitvijo s Prostovoljci EU za humanitarno pomoč, ki pomeni razširitev sklopa prostovoljstva na sosednje države, države pred pristopom in najbolj oddaljene regije EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | To mnenje se zlasti osredotoča na nove in izvirne dele najnovejšega predloga. Komisija v zadnjem sporočilu dejansko zagotavlja celovito in novo pravno podlago za evropsko solidarnostno enoto, namenski proračun in združitev s Prostovoljci EU za humanitarno pomoč. Evropska solidarnostna enota bo v skladu s predlogi postala en subjekt namesto dosedanjega skupka osmih različnih, kar je dobrodošlo. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO je v prejšnjem mnenju o evropski solidarnostni enoti (3) zapisal več pozivov, za katere meni, da so še vedno aktualni. Ker številni od njih niso bili upoštevani, jih je nekatere treba ponoviti, pri drugih pa je treba zagotoviti sisteme in strukture za zaščito pred posledicami, zaradi katerih je bil EESO takrat zaskrbljen. Nekateri od teh pozivov se nanašajo na:






  — | zagotavljanje nadzora kakovosti za udeležence, ki se pridružijo evropski solidarnostni enoti, |
| --- | --- | --- |

3.3

—

zagotavljanje nadzora kakovosti za udeležence, ki se pridružijo evropski solidarnostni enoti,

| — | zagotavljanje nadzora kakovosti za projekte in pripadnike lokalnih skupnosti, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje nadzora kakovosti za projekte in pripadnike lokalnih skupnosti,

| — | pomen spletnih virov pri podpori prostovoljcem, |
| --- | --- |

—

pomen spletnih virov pri podpori prostovoljcem,

| — | vprašanje „svežega denarja“, |
| --- | --- |

—

vprašanje „svežega denarja“,

| — | vlogo organizacij, ki niso neprofitne, |
| --- | --- |

—

vlogo organizacij, ki niso neprofitne,

| — | opredelitev prostovoljstva, |
| --- | --- |

—

opredelitev prostovoljstva,

| — | vlogo mladinskih organizacij, |
| --- | --- |

—

vlogo mladinskih organizacij,

| — | potrebo po podpori udeležencem pri pripravah na sodelovanje v evropski solidarnostni enoti, |
| --- | --- |

—

potrebo po podpori udeležencem pri pripravah na sodelovanje v evropski solidarnostni enoti,

| — | podporne in nadaljnje ukrepe, ki bodo pomagali zagotavljati, da bo angažiranost v evropski solidarnostni enoti povečala verjetnost za udejstvovanje v vseživljenjskem prostovoljstvu in drugih dejavnostih, ki so izraz solidarnosti. |
| --- | --- |

—

podporne in nadaljnje ukrepe, ki bodo pomagali zagotavljati, da bo angažiranost v evropski solidarnostni enoti povečala verjetnost za udejstvovanje v vseživljenjskem prostovoljstvu in drugih dejavnostih, ki so izraz solidarnosti.

| 3.4 | Po mnenju EESO je pomembno, da se v nadzorni organ evropske solidarnostne enote vključijo ustrezne platforme organizacij civilne družbe, kot sta Evropski mladinski forum in Evropski center prostovoljcev, ter tako zagotovi, da je upoštevan glas civilne družbe in da se v upravljanje programa vključijo povratne informacije lokalne in regionalne ravni ter uporabnikov programa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Pomembno je, da se preuči združitev s Prostovoljci EU za humanitarno pomoč, ki opravljajo dejavnosti povsem druge vrste. Čeprav je veliko argumentov v prid poenostavitvi in racionalizaciji procesa, pa je treba upoštevati tudi različna in posebna razvojna vprašanja, povezana s kulturo, pristojnostmi in vrsto projektov. Komisija v predlogu priznava ta izziv. Pomembno je, da se pri teh vprašanjih ne prehiteva samo zaradi poenostavitve upravnih postopkov. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Program Prostovoljci EU za humanitarno pomoč je razmeroma majhen, vendar ni bil namenjen izključno mladim, Komisija pa v predlogu glede tega molči. V zunanji oceni Prostovoljcev EU za humanitarno pomoč je bilo ugotovljeno, da ima ta program evropski standard upravljanja prostovoljnega dela. To znanje in sistemi se pri združitvi z evropsko solidarnostno enoto ne bi smeli izgubiti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Analizirati je treba podatke s portala evropske solidarnostne enote (4), da bi se začel preučevati njen učinek, celo na začetku delovanja. Ključni bodo sistemi za ocenjevanje in povratne informacije, poleg teh pa je treba udeležencem in drugim zainteresiranim stranem zagotoviti formalne sisteme skladnosti, kot je dostop do evropskega varuha človekovih pravic. |
| --- | --- |

3.7

3.8   Podpora prostovoljstvu

| 3.8.1 | Podpora prostovoljstvu ima lahko veliko oblik in za večino bodo še naprej odgovorne države članice. Komisija poudarja, da je evropska solidarnostna enota le en program in en vidik prostovoljstva. Kljub temu je danes razumljena kot krovni ukrep velikega političnega pomena, zaradi česar se lahko zmanjša potencial za bolj zavzet pristop k podpori prostovoljcev. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Seveda obstaja pomislek, da lahko evropska solidarnostna enota odvrne ljudi od drugih oblik prostovoljstva. EESO sicer vedno pozdravlja podporo organizacijam civilne družbe, vendar pa so te verjetno privlačnejša izbira kot javni organ ali morda individualno prostovoljstvo in nadnacionalno prostovoljstvo je najverjetneje privlačnejše kot lokalno. |
| --- | --- |

3.8.2

| 3.8.3 | Prostovoljstvo je zelo širok pojem. Prostovoljna dela so lahko časovno zelo omejena ali precej obsežna. Zanje so značilne različne stopnje altruizma, zavzetosti in predvsem časa. Prostovoljstvo je nedvomno javno dobro, obenem pa lahko služi pomembnim socialnim in ekonomskim interesom, saj razbremeni državo ter zagotovi, da se opravijo ključne naloge, pogosto na zelo lokalen način. Zato morajo tako kot EU tudi države podpirati prostovoljstvo. Čeprav je evropska solidarnostna enota le en program, je z njeno osredotočenostjo na prostovoljstvo z dejanskim polnim delovnim časom v nadnacionalnem okviru poudarjen ta pristop. Druge oblike prostovoljstva zato morda ne bodo deležne enake pozornosti, pa tudi če se še tako trudimo za to. |
| --- | --- |

3.8.3

| 3.8.4 | Javna podpora prostovoljstvu mora biti široka, zajemati mora svet dela, prilagodljive ureditve socialne varnosti, izdajanje potrdil, pristop javnih organov na področju zdravja in izobraževanja, vprašanje plačila, kadar je ustrezno, usposabljanje ter še veliko več. EU mora nujno pokazati, da upošteva vsa ta vprašanja, in čeprav ni pristojna za vsa področja, mora biti previdna pri prednostnem razvrščanju oblik podpore, ki jih bo financirala. Potrebna je široko zastavljena in celovita politika prostovoljstva, ne pa en program, ne glede na to, kako dobrodošel in dobro financiran je. |
| --- | --- |

3.8.4

| 3.8.5 | Tudi če upoštevamo nove predloge in počakamo, da se najprej nekoliko uveljavijo, še vedno ostaja nekaj splošnih vprašanj glede razlogov in ciljev. Na najvišji ravni je treba določiti, ali je evropska solidarnostna enota program prostovoljstva ali podpora razvoju mladih. Z združevanjem obeh ciljev lahko nastanejo težave. |
| --- | --- |

3.8.5

| 3.8.6 | Zato bi morda bilo bolje, če bi podporo prostovoljstvu, ki ima lahko različne oblike, utemeljili na drugačni podlagi kot programe za mlade, ki se lahko podprejo v okviru strategije za mlade. Mešanje ali prekrivanje teh področij bi moralo izhajati iz zasnove programov in njihovih načel, ne pa iz preteklega stanja in razpoložljivih sredstev. Zdi se, da bi bilo v prihodnje dejansko ustrezneje, če bi obstajala ločena programa za podporo mladim in prostovoljstvo, tudi če bi se nekoliko prekrivala. Tak pristop bi morda imeli, če bi začeli z ničle. |
| --- | --- |

3.8.6

| 3.8.7 | Evropska solidarnostna enota ima znatno število ciljev. Nenehno se je treba spraševati, kakšni so razlogi za program in ali bo ta predlog res zagotovil želene rezultate. Na splošno EESO še vedno meni, da bi morala evropska solidarnostna enota vključevati le nepridobitne organizacije. Možna bi bila tudi partnerstva s pridobitnimi organizacijami, vendar bi morale aktivnosti izvajati le nepridobitne organizacije in po potrebi bi jih bilo treba urediti z ustreznim pravno izvršljivim dogovorom. |
| --- | --- |

3.8.7

3.9   Zaposlitveni sklop

| 3.9.1 | Zaposlitvenemu sklopu evropske solidarnostne enote je namenjena velika pozornost. EESO meni, da mora biti izjemno strogo reguliran in vsekakor na voljo le nepridobitnim organizacijam. Zdi se, da je za njegovo vzpostavitev potrebnih veliko dela in prizadevanj, njegova uporaba pa bo zelo omejena in jo bo treba nenehno pregledovati. Od nacionalnih agencij (ki so iste kot pri programu Erasmus+) niti v najboljšem primeru ni mogoče pričakovati, da bodo imele ustrezno znanje o poklicnih vprašanjih in vprašanjih trga dela. |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | Če naj bo zaposlitveni sklop še naprej vključen v uredbo, mora biti v skladu z najvišjimi standardi tega področja. V zvezi s tem so še vedno pomembni naslednji različni standardi in zunanji dokumenti s področja prostovoljstva, dela in mladih, ki jih EESO še naprej priporoča Komisiji, Izvajalski agenciji in nacionalnim agencijam:






  (a) | Agenda za prostovoljsko politiko v Evropi (PAVE) (5), |
| --- | --- | --- |

3.9.2

(a)

Agenda za prostovoljsko politiko v Evropi (PAVE) (5),

| (b) | Evropska listina pravic in odgovornosti prostovoljcev Evropskega mladinskega foruma (6), |
| --- | --- |

(b)

Evropska listina pravic in odgovornosti prostovoljcev Evropskega mladinskega foruma (6),

| (c) | Evropska listina kakovosti za prakse in vajeništvo Evropskega mladinskega foruma (7) ter |
| --- | --- |

(c)

Evropska listina kakovosti za prakse in vajeništvo Evropskega mladinskega foruma (7) ter

| (d) | sklep predsedstva Evropskega parlamenta o neplačanih pripravništvih (8). |
| --- | --- |

(d)

sklep predsedstva Evropskega parlamenta o neplačanih pripravništvih (8).

3.10   Program za mlade?

| 3.10.1 | Seveda je v predlogu velik poudarek na izkušnjah, dobremu počutju in napredku mladih udeležencev, kar EESO v celoti podpira. Enak poudarek mora biti na kakovosti ukrepov ter tem, ali dosegajo cilje in izpolnjujejo pričakovanja ter standarde na svojem področju. Med kakovostjo projektov in kakovostjo rezultatov za udeleženca ni treba sklepati kompromisov, saj sta enako pomembni. |
| --- | --- |

3.10.1

| 3.10.2 | Čeprav je trenutno poseben cilj in prednostna naloga prostovoljstvo za mlade, je v okviru vseživljenjskega učenja morda tudi čas za razpravo, ali naj za evropsko solidarnostno enoto in povezane aktivnosti velja starostna omejitev. Mnogi ljudje iz različnih delov družbe lahko kaj ponudijo in se dejansko česa naučijo. Solidarnost med generacijami je lahko enako pomembna. |
| --- | --- |

3.10.2

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Ni jasno, ali podatki o dosedanjem napredku zadoščajo za nadaljnje odločanje o konsolidaciji programa in združevanju z novimi področji. Evropska prostovoljska služba (EVS) (9) je imela kot program za mlade jasno logiko. EESO ni prepričan, da je bila pred uvedbo evropske solidarnostne enote opravljena ustrezna ocena učinka evropske prostovoljske službe. Velik del slednje je zdaj vključen v evropsko solidarnostno enoto, kar vzbuja pomislek, da so bila gonilo tega procesa razpoložljiva proračunska sredstva in ne vizija za prostovoljstvo. Poleg tega ni jasno, v kolikšni meri so pri odločanju o tej spremembi sodelovali mladi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pri združevanju programov EU za humanitarno pomoč in prostovoljskih služb je treba slediti jasni in izrecni logiki. Del zunanje politike EU je vedno bolj osredotočen na varnost, čuti pa se tudi vpliv begunske krize. To lahko prispeva tudi k spremembi narave evropske solidarnostne enote, če se bo uporabljala v okviru zunanjega delovanja. S to združitvijo se uvaja tudi starostna omejitev, ki prej za humanitarno delovanje ni veljala. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Cilji nove strategije EU za mlade za obdobje 2019–2027 (10), povezani s povečanjem prostovoljskega udejstvovanja v državah članicah, ki bi presegalo okvire evropske solidarnostne enote, bi bili lahko v predlogu bolje izraženi. Ti cilji se zdijo ambicioznejši, saj naj bi države članice spodbujali, da okrepijo politike in strategije prostovoljstva ter s tem spodbudijo več mladih k delovanju. Pomembna bi bila tudi vključitev posebnega financiranja za zagotovitev prostorov, v katerih si lahko države članice izmenjujejo najboljše prakse, povezane s politikami in strategijami prostovoljstva, na primer za ponovno ustanovitev skupine strokovnjakov za mobilnost mladih prostovoljcev. EESO zlasti upa, da bi se lahko instrument evropske solidarnostne enote za priznavanje učnih izidov uporabljal tudi pri vseh oblikah prostovoljskega dela zunaj programa evropske solidarnostne enote. Pravna podlaga predloga tega ne izključuje, vendar bi bilo dobro glede tega določiti širši cilj. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Z novim predlogom se obeta poenostavitev postopkov, ki je dobrodošla, vendar bi bilo dobro, če bi imele zainteresirane strani v zvezi s tem na voljo več podrobnosti. Lokalni solidarnostni projekti so zelo dobrodošla novost in bi morali postati prednostna naloga. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Del promocijskega gradiva o evropski solidarnostni enoti je zelo osredotočen na priložnosti za posameznike in njihov razvoj. To sicer mora biti del ponudbe, seveda pa je izredno pomembno, da se enako poudari in promovira končni rezultat prostovoljnega dela. Ob povezavi s pobudo DiscoverEU (11) je morda treba poskrbeti, da ne bo nastalo prepričanje, da je podpora EU namenjena predvsem mladim, ki želijo zapolniti leta, ko „pavzirajo“, in premožnejšim mladim. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO močno podpira okvirno porazdelitev proračunskih sredstev programa, saj jih je 90 % namenjenih prostovoljstvu, in namero, da bo prikrajšanim na voljo več mentorstva. Porazdelitev proračunskih sredstev med sklopa bi bilo treba ohraniti, razen kadar bi nacionalne agencije prerazporedile sredstva med proračunskimi vrsticami zaradi pomanjkanja povpraševanja. Načeloma bi bilo treba sredstva dodeljevati na podlagi povpraševanja sodelujočih organizacij. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Nacionalnim agencijam bo treba zagotavljati zadostne vire, zlasti za soočanje z morebitnimi izzivi glede doseganja rezultatov pri zaposlitvenem vidiku evropske solidarnostne enote ter za njihovo sodelovanje z agencijami za zaposlovanje in v drugih ustreznih nacionalnih shemah. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Evropska prostovoljska služba je imela vzpostavljen trden okvir za formalno in neformalno usposabljanje. Razvita je bila zasnova Erasmus za kulturne delavce, ki bi lahko koristila tudi evropski solidarnostni enoti. Ključno področje je neformalno učenje. Preučiti bi bilo treba pristop PISA, pri katerem lahko učenci in študenti dobijo kreditne točke za praktično delo, ki je podobno tistemu pri programu Erasmus. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Evropska solidarnostna enota vključuje razsežnost nadaljnjega spremljanja, ki pa je predvideno le v zvezi z izmenjavo znanja. Treba si je prizadevati za dolgoročnejše sodelovanje udeležencev v solidarnostnih dejavnostih, vključno z (najpogostejšim) delnim prostovoljstvom v prostem času, ki bi presegalo prostovoljsko priložnost, ponujeno v okviru evropske solidarnostne enote. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Pomembno je, da se analizira dosedanji napredek pri zaposlitvenem sklopu in oblikuje odziv nanj. Podlaga za to bi morale biti nekatere meritve učinkovitosti iz predhodne ocene, ki so osredotočene bolj na prizadevanja kot rezultate, in prihodnje ocene. |
| --- | --- |

4.10

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  https://webgate.ec.europa.eu/echo/eu-aid-volunteers_en/.

1

(2)  UL C 81, 2.3.2018, str. 160.

2

(3)  UL C 81, 2.3.2018, str. 160.

3

(4)  https://europa.eu/youth/solidarity_sl.

4

(5)  http://www.kansalaisareena.fi/EYV2011Alliance_PAVE_copyfriendly.pdf

5

(6)  https://www.youthforum.org/charter-rights-and-responsibilities-volunteers

6

(7)  https://www.youthforum.org/european-quality-charter-internships-and-apprenticeships

7

(8)  https://www.socialistsanddemocrats.eu/newsroom/unpaid-internships-european-parliament-and-elsewhere-must-be-banned-say-sds

8

(9)  https://europeanvoluntaryservice.org/.

9

(10)  https://ec.europa.eu/youth/policy/youth-strategy_en.

10

(11)  https://europa.eu/youth/discovereu_sl.

11

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/207 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/207

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju vpliva nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo na okolje

(COM(2018) 340 final – 2018/0172(COD))

(2019/C 62/34)

| Poročevalka: | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |

Poročevalka:

Maria NIKOLOPOULOU

| Zaprosilo | Svet, 15. 6. 2018
  Evropski parlament, 11. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 192(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Sklep plenarne skupščine | 17. 4. 2018 |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 5. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 210/3/2 |

Zaprosilo

Svet, 15. 6. 2018

Evropski parlament, 11. 6. 2018

Pravna podlaga

člena 192(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep plenarne skupščine

17. 4. 2018

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

5. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

210/3/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira predlog direktive o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo in meni, da je eden od ključnih gradnikov strategije za krožno gospodarstvo in za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Poudarja zlasti, da sta za prehod na okoljsko trajnost nujna predvsem udeležba vseh političnih, gospodarskih, socialnih, okoljskih in kulturnih akterjev ter vključevanje vseh državljanov v nove načine proizvodnje, potrošnje in recikliranja izdelkov. Zato so izobraževanje, usposabljanje in kampanje ozaveščanja ključnega pomena na vseh ravneh, predvsem pa med šoloobvezno mladino. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Odbor meni, da je predlog Komisije pomemben pilotni projekt, v katerem se posebna pozornost namenja tistim plastičnim proizvodom, ki so v morjih in oceanih najpogostejši. Vendar pa bi bil predlog lahko še bolj ambiciozen, hkrati pa bi ga morali dopolnjevati časovni načrt in druge pobude, s čimer bi zagotovili učinkovito izvajanje. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Konkretna priporočila Odbora: |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | presodi naj se o razširitvi seznama desetih proizvodov in nanj dodajo drugi, za katere na trgu že obstajajo trajnostne alternative v zadostnih količinah in po primerni ceni; |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.4.2 | pojasni naj se načelo, po katerem mora biti vse biorazgradljive proizvode mogoče tudi kompostirati, s konkretnimi roki fotorazgradljivosti na kopnem in na morju; |
| --- | --- |

1.4.2

| 1.4.3 | pri čiščenju morij in oceanov imajo lahko ključno vlogo ribiči. Spodbude za vračanje ribolovnega orodja bi bilo treba čim prej razširiti na vse odpadke, zbrane med ribolovom. V celovit razvoj novega sistema za čiščenje morij in oceanov je treba vključiti vse deležnike in lokalne oblasti. Poleg tega bi morala imeti vsa pristanišča, z najmanjšimi vred, napreden sistem zbiranja odpadkov in preglednega ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

1.4.3

| 1.4.4 | čeprav je 90 % plastičnih proizvodov za enkratno uporabo na evropskem trgu proizvedenih v tretjih državah, je ključnega pomena, da se vsem podjetjem v sektorju pomaga pri prehodu na bolj trajnostno proizvodnjo. S finančnimi in davčnimi instrumenti je treba zlasti spodbuditi inovacije in razvoj področij, kot so okoljsko primerna zasnova izdelkov, bioplastika in sekundarne surovine. Tako bo lahko EU žela koristi od občutne rasti v trgovinski bilanci, spodbudila rast bolj trajnostnih podjetij in povečala število kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

1.4.4

| 1.4.5 | eden od ključnih stebrov predloga Komisije je načelo „onesnaževalec plača“, ki je bilo vpeljano z Direktivo 2004/35/ES in je podlaga za bolj pravično in uravnoteženo delitev bremena ravnanja z odpadki in recikliranja. Pravilno izvajanje direktive bo omogočilo, da se zmanjšajo stroški za podjetja, ki imajo certificirane postopke za preprečevanje onesnaženja ali neposrednega zbiranja proizvedenih onesnaževal; |
| --- | --- |

1.4.5

| 1.4.6 | poskrbi naj se za večjo usklajenost s preostalo zakonodajo s področja ravnanja z odpadki in recikliranja, s poudarkom na ločevanju odpadkov. Prav tako bi bilo pomembno, da bi države članice poenotile odobritve in kazni; |
| --- | --- |

1.4.6

| 1.4.7 | strategija za plastiko za enkratno uporabo bo imela le omejen učinek, če Komisija ne bo predstavila priložnostne strategije za nadzor in bolj trajnostno gospodarjenje s celinskimi vodami (jezeri in rekami), prek katerih v morje pride 80 % odpadkov. Odbor priporoča, da se spodbuja širjenje sistemov upravljanja, ki vključujejo organe oblasti, zasebnike in organizirano civilno družbo, kot so t. i. rečne pogodbe, ki bi morali biti nujen pogoj za dostop do nekaterih okoljevarstvenih sredstev (npr. Interreg); |
| --- | --- |

1.4.7

| 1.4.8 | uvedba sistemov označevanja in sledljivosti za plastične proizvode bi lahko v postopke ravnanja z odpadki in recikliranja vnesla dodano vrednost. Z oblikovanjem posebnega logotipa bi lahko okrepili zaupanje potrošnikov, predvsem v proizvode, izdelane iz sekundarnih surovin; |
| --- | --- |

1.4.8

| 1.4.9 | revizija direktive bi bila namesto vsakih šest let potrebna vsaka tri leta, kar je upravičeno glede na to, da mehanizmi spremljanja že delujejo in so potrjeni (metodologija štetja). Poleg tega bi se s tem rešile morebitne težave, ki bi se pokazale med fazo izvajanja, in po potrebi spremenil ali razširil seznam desetih proizvodov v skladu s stanjem izvajanja direktive in razvojem na področju okoljsko primerne zasnove; |
| --- | --- |

1.4.9

| 1.4.10 | številne dobre prakse v krožnem gospodarstvu bi se morale bolj razširiti s krepitvijo evropske platforme deležnikov za krožno gospodarstvo pri EESO, ki je učinkovit način za izmenjavo izkušenj med vsemi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

1.4.10

2.   Uvod

| 2.1 | V Evropski uniji od 80 % do 85 % odpadkov v morju obsega odpadna plastika, od tega je 50 % plastičnih proizvodov za enkratno uporabo, 27 % pa ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, zavrženega ali izgubljenega na morju med tradicionalnim ribolovom in akvakulturo. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Deset plastičnih proizvodov za enkratno uporabo, ki jih najpogosteje najdemo na evropskih obalah, predstavlja 86 % najdenih predmetov in 43 % vseh odpadkov, ki končajo v morju. Gre za vsakdanje proizvode, na katere ne gledamo vedno kot na plastiko (1): embalažo živil, kozarčke, vatirane palčke, krožnike, slamice, palčke za balone, embalažo pijač in zamaške zanjo, filtre tobačnih izdelkov, vlažilne robčke in plastične vrečke. Teh deset proizvodov skupaj z ribolovnim orodjem po številu obsega približno 70 % vseh odpadkov v morju (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Za razgradnjo plastičnih proizvodov za enkratno uporabo, ki so večinoma izdelani iz polietilena in polipropilena, je v naravi v povprečju potrebnih tristo let, v nekaterih primerih pa njihova fotorazgradnja lahko traja do tisoč let. Poleg tega razgradnja ne pomeni, da se plastika vključi v življenjski cikel narave, pač pa se pretvori v mikroplastiko, ki je človeškemu očesu nevidna. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Plastika je eden najpomembnejših izumov 20. stoletja, ki je tudi najbolj vplival na naše življenje. Njene fizikalne značilnosti (upogljivost, lahkost in odpornost) omogočajo nešteto načinov uporabe; tako so plastični proizvodi za enkratno uporabo idealni za zunanjo uporabo (npr. piknike), prav zato pa obstaja visoko tveganje njihove razširjenosti v naravi kljub volji mnogih potrošnikov in učinkovitim sistemom ravnanja z odpadki in recikliranja. Tveganje in vpliv na okolje sta nesorazmerna, zlasti če upoštevamo, da predvidena uporaba teh proizvodov morda ne traja niti več kot pet minut. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Če plastični proizvodi za enkratno uporabo ne vstopijo v verigo ravnanja z odpadki, se kopičijo v morjih in oceanih s škodljivimi posledicami za okolje in zdravje ljudi, saj vstopajo v prehransko verigo. Poleg tega ta pojav vpliva na različne gospodarske panoge, kot so turizem, ribolov in pomorski promet. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Problem z odpadki v morju je čezmejnega značaja in njegov prepoznavni znak so otoki plastike (3). Evropska unija se je obvezala, da bo delovala proti temu v skladu s cilji trajnostnega razvoja OZN (4) in Pariškim sporazumom (COP 21). Strategija o plastiki (5) je bila prvi korak v tej smeri v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (6). |
| --- | --- |

2.6

3.   Povzetek predloga Komisije

| 3.1 | Cilj predloga direktive je preprečiti nastajanje in zmanjšati količino plastičnih odpadkov (makroplastike) v morju, katerih vir so plastični proizvodi za enkratno uporabo in ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, z dopolnjevanjem ukrepov, ki so že predvideni v okviru strategije EU za plastiko, ter odpravo ugotovljenih vrzeli v obstoječih ukrepih in zakonodaji. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Direktiva je povezana tudi s pobudo za odpravo plastičnih vrečk za enkratno uporabo (in njihovo zamenjavo z vrečami iz bioplastike ali materialov, primernih za kompostiranje), zaradi katere so se zelo hitro močno spremenile navade potrošnikov in ima zelo pozitiven vpliv na okolje (7). |
| --- | --- |

3.2

3.3   Plastični proizvodi za enkratno uporabo

| 3.3.1 | Na podlagi štetja, opravljenega na različnih evropskih obalah, se predlog osredotoča na deset plastičnih proizvodov za enkratno uporabo, ki so na njih najpogostejši. Komisija načrtuje vrsto ukrepov glede na načelo dostopnosti trajnostnih in cenovno ugodnih alternativnih proizvodov. Če ti na trgu že obstajajo, je predvidena odprava njihovih ustreznikov, ki bolj onesnažujejo okolje (npr. slamic, krožnikov in vatiranih palčk). V nasprotnem primeru je predviden sklop ukrepov za zmanjšanje porabe prek kampanj za ozaveščanje in spodbujanje okoljsko primerne zasnove, da bi čim prej izdelali alternativne biokompatibilne materiale, ki bi jih bilo mogoče reciklirati (npr. posode za živila, kozarčke, balone, embalažo, vsebnike pijač, filtre za tobačne izdelke, vlažilne robčke, lahke plastične nosilne vrečke). |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Direktiva uvaja sheme razširjene odgovornosti proizvajalca za vse proizvode, ki ne spadajo v ukrep tržne omejitve, s čimer naj bi prispevali k stroškom preprečevanja nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi; |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Predlaga tudi sistem označevanja za obveščanje potrošnikov o ravnanju z odpadki, da bi spodbudili ločeno zbiranje in recikliranje odpadkov. Ta ukrep vključuje tudi opozarjanje na vedenje, ki se mu velja izogniti (npr. uporabi vlažilnih robčkov). |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Predlog uvaja konkretne ukrepe glede zasnove izdelkov (npr. zamaški, pritrjeni na plastenke) in ambiciozne cilje glede recikliranja (npr. 90 % za ločeno recikliranje plastenk za enkratno uporabo). |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko

| 3.4.1 | Direktiva predlaga celovit in posodobljen sistem zbiranja ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, utemeljen na treh ključnih točkah: uvedbi posebnega sistema in opreme za ločeno zbiranje v pristaniščih, spodbudah za vračilo ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, in uvedbi razširjene odgovornosti proizvajalca za vse proizvajalce ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, tudi MSP. Sredstva, zbrana prek sistema razširjene odgovornosti proizvajalca, bodo uporabljena za kritje stroškov preprečevanja nastajanja odpadkov (kampanje za ozaveščanje javnosti) in ravnanja z odpadki, vključno z odstranjevanjem odpadnih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.5 | Večina plastičnih proizvodov za enkratno uporabo je izdelanih zunaj EU, kar pomeni, da bi predlog lahko zaradi velikega domačega povpraševanja spodbudil trajnostni razvoj evropske proizvodnje. Zato je pričakovati, da bo ta zakonodaja spodbudila tudi hitrejšo rast konkurenčnega, trajnostnega in brezogljičnega gospodarstva, z jasnim presežkom v trgovinski bilanci s tretjimi državami in pozitivnim učinkom na ustvarjanje kakovostnih delovnih mest. |
| --- | --- |

3.5

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je bil eden od pionirjev trajnostnega razvoja, ki temelji na ozaveščenosti državljanov in vseh političnih, gospodarskih, socialnih, okoljskih in kulturnih akterjev. Zato ima izobraževanje na vseh ravneh ključno vlogo pri utrditvi temeljev novega načina proizvodnje, potrošnje in življenja ob spoštovanju okolja. Podjetja so v okviru svoje družbene odgovornosti pomemben dejavnik pri tej nalogi ozaveščanja in izobraževanja. Organizirana civilna družba je že izvedla številne prostovoljne dejavnosti, ki bi lahko predlogu Komisije prinesle precejšnjo dodano vrednost. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO opozarja, da je onesnaževanje problem svetovnih razsežnosti. Nobena evropska pobuda, ne glede na vizijo in obseg, ne bo zadoščala, če je ne bo spremljal širši projekt trajnostnega razvoja, v katerega bodo vključeni tako glavni tekmeci Unije kot države v razvoju. Zlasti se priporoča, da se ustvarijo sinergije s sosednjimi tretjimi državami pri trajnostnem gospodarjenju z zaprtimi morji, kakršni sta Črno in Sredozemsko morje. Odbor zato upa, da bo EU prevzela vse bolj vodilno vlogo pri trajnostnem razvoju. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO podpira predlog za preprečevanje in zmanjševanje plastičnih odpadkov v morju, ki so posledica uporabe plastičnih proizvodov za enkratno uporabo in ribolovnih orodij, ki vsebujejo plastiko. Razume zamisel, da se pozornost nameni omejenemu številu proizvodov z velikim vplivom na okolje po načelu pilotnega projekta, in to pobudo dojema kot pomemben korak k oblikovanju zares trajnostnega gospodarstva v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (8) in dopolnitev strategije za plastiko (9). Vendar pa meni, da bi bila lahko pobuda Komisije še bolj ambiciozna in da bi se seznam lahko razširil z vsemi tistimi trajnostnimi proizvodi, ki so že na voljo v zadostni količini in po primerni cen (npr. s kavnimi kapsulami), z vključitvijo agencije EFSA pa zagotovilo, da so zdravi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO odobrava predlog za omejitev trženja samo takrat, kadar že obstajajo trajnostni alternativni proizvodi, varni za okolje in ljudi in cenovno dostopni za potrošnike. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Za rešitev problema kopičenja plastičnih odpadkov so poleg ravnanja z odpadki pomembni tudi potrošniške navade in način proizvodnje. Zato je bistveno, da vlade vzpostavijo vse potrebne mehanizme za spodbujanje uporabe trajnostnih plastičnih proizvodov, s spodbudami in podporo za bolj racionalizirano proizvodnjo in porabo. Hkrati je pomembno ozaveščati državljane, vse od šoloobveznih otrok, da bodo ravnali odgovorno in sodelovali pri ločenem zbiranju odpadkov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pri plastičnih proizvodih za enkratno uporabo obstaja velika nevarnost za razširjenost v okolju kljub volji mnogih potrošnikov in učinkovitim sistemom ravnanja z odpadki in recikliranja. Ker ni mogoče ustvariti stoodstotno učinkovitega mehanizma zbiranja in recikliranja odpadkov, je treba čim prej razviti alternativne trajnostne proizvode in sprejeti ukrepe za zmanjšanje stopnje onesnaženosti (10). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Okoljsko primerna zasnova je eden od ključnih dejavnikov pri oblikovanju biokompatibilnih alternativnih proizvodov, ki manj onesnažujejo okolje. Odbor priporoča, da se v okviru novega finančnega okvira EU temu sektorju namenijo zadostna sredstva, zlasti prek novega programa Obzorje. EESO meni, da bi zelene inovacije na področju bioplastike in sekundarnih surovin ali uporaba encimov, kot je „PETaza“, ki so sposobni razgraditi plastiko, lahko pomenile dodano vrednost za vso Unijo z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Odbor priporoča poseben pristop za plastične proizvode za predelavo v sekundarne surovine. Zlasti je pomembno, da plastika ne vsebuje strupenih kemičnih primesi, ki bi lahko onemogočile recikliranje in škodile ljudem, podjetjem in okolju. Pomembno je tudi določiti „konec življenjske dobe“, saj je ni mogoče neskončno reciklirati. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Po mnenju EESO je ena najbolj očitnih pomanjkljivosti predloga ta, da ne vsebuje opredelitve „biorazgradljivosti“. To, da je plastični proizvod biorazgradljiv, namreč še ne pomeni okoljske trajnosti. Izdelki iz plastičnih mas in zlasti plastični proizvodi za enkratno uporabo se lahko razgradijo v mikroplastiko ter onesnažujejo okolje in vstopajo v prehransko verigo. Zato Odbor priporoča, da se čim prej posreduje, da se pojasni načelo, da morajo biti vsi „biorazgradljivi“ plastični proizvodi prav tako
  „primerni za kompostiranje“
  , torej ne strupeni ali škodljivi za okolje. V zvezi s tem je bistveno določiti tudi konkretne roke biorazgradljivosti v morju in na kopnem v skladu s harmoniziranim standardom EN 13432 (11). Nujno potrebna pa bo tudi posebna evropska oznaka, z ustreznimi nadzornimi mehanizmi, da se preprečijo goljufije. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO podpira predlog za spodbujanje vračanja ribolovnih orodij, ki vsebujejo plastiko, s spodbudami za ribiče. Pripominja, da ločevanje odpadkov ni niti preprost niti kratkotrajen postopek, zato pričakuje, da bodo spodbude primerne času, ki ga ribiči namenijo za ločevanje ostankov. |
| --- | --- |

4.10

| 4.10.1 | Ta ukrep bi bilo treba razširiti na vračilo vseh ostankov, zbranih med ribolovom, za katere morajo v skladu z veljavno zakonodajo ribiči plačati za njihov raztovor v pristaniščih. To pomeni, da ribiči danes plačujejo za čiščenje morja in raztovor ostankov, ki jih niso proizvedli, pač pa pobrali, na kopnem. Zato se priporoča, da se trenutni ukrepi na področju ravnanja z odpadki pregledajo v okviru novega Evropskega sklada za ribištvo 2021–2026 in naj se spodbuja proaktivno in odgovorno ravnanje. |
| --- | --- |

4.10.1

| 4.10.2 | Zaradi velike količine plavajočih in potopljenih odpadkov lahko ribiči pomenijo precejšnjo dodano vrednost pri njihovem zbiranju. Zaradi nedavne uvedbe omejitev za več ribjih staležev je mogoče take spodbude obravnavati kot prvine finančnega nadomestila (12). Tako bi lahko dejavnost čiščenja, po ustreznem usposabljanju in z neposredno udeležbo združenj ribičev, postalo privlačna druga gospodarska dejavnost tako kot turistični ribolov (modro gospodarstvo), ki se pogosto izvaja v času med ribolovnimi obdobji. Ta ukrep bi bilo treba vključiti v novi Evropski sklad za ribištvo, njegovo izvajanje pa bi moralo biti predmet posebne evropske zakonodajne pobude. |
| --- | --- |

4.10.2

| 4.11 | Odbor s strinja z uvedbo sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, ki je skladna z načelom „onesnaževalec plača“. Do danes stroške onesnaževanja na morju plačujejo druge proizvodne dejavnosti (turizem (13), pomorski promet, ribolov) in državljani (z višjimi davki za ravnanje z odpadki, njihovo zbiranje in recikliranje). Ko bo uvedena, bo treba zagotoviti, da bo to načelo veljalo za podjetja, ki dejansko proizvajajo onesnaževala, in se ne bo prenašalo na končno ceno, ki jo plača potrošnik (14). |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Odbor v skladu z merili Direktive 2004/35/ES (15) poziva Komisijo in države članice, naj premislijo o možnosti zmanjšanja ekonomske obremenitve za podjetja, ki izvajajo certificirane ukrepe za neposredno zmanjševanje onesnaženja, ki ga povzročajo njihovi proizvodi (npr. sistem povratne embalaže). Čeprav je ocenjevanje teh dobrih praks v neposredni pristojnosti nacionalnih organov, bi moralo biti tudi predmet sekundarnega nadzora na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO se zaveda, da bo prehod na krožno gospodarstvo za veliko podjetij pomenil visoke stroške. Zato upa, da bodo to ravnanje, ki je z vidika okolja tako nujno, spremljale finančne in davčne spodbude, ki bodo podjetjem omogočile prehod na trajnostno proizvodnjo. Pomembno je, da se ta proces vodi in spremlja na evropski ravni, da se prepreči nelojalna konkurenca na notranjem trgu. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Prehod na krožno gospodarstvo bi lahko pomenil priložnost za vso Evropsko unijo, kar zadeva konkurenčnost in zaposlovanje. Da se izkoristi ta priložnost, je treba razviti napreden sistem izobraževanja in usposabljanja, potreben pa je tudi ustrezen sistem aktivnih politik dela za posodabljanje veščin delavcev. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESO podpira zamisel o pripravi direktive, na podlagi katere bi vsaka država članica izvajala zakonodajo v skladu s svojimi posebnimi okoliščinami, čeprav bi bilo treba čim prej zmanjšati razlike pri odobritvah in kaznih (16). V zvezi s tem je nujno, da nacionalne vlade organizirano civilno družbo vključijo v vse faze, od oblikovanja zakonodaje do njenega izvajanja, spremljanja in ocenjevanja. Čeprav so v zvezi z izvajanjem direktive v nekaterih primerih določeni roki za doseganje zastavljenih ciljev, pri nekaterih drugih (npr. recikliranju PET) ni opredeljenega časovnega okvira. Po mnenju EESO se lahko zaradi pomanjkanja jasnih in enakih rokov za vse poveča neravnovesje pri prenosu direktive v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Odbor opozarja, da mehanizmi spremljanja že delujejo in so potrjeni (metodologija štetja). Zato priporoča, da se revizija direktive opravi vsaka tri leta, ne vsakih šest let, kot je bilo sprva predlagano. S tem bi se namreč rešile morebitne težave, ki bi se pokazale med fazo izvajanja, in po potrebi spremenil ali razširil seznam desetih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo v skladu s stanjem izvajanja direktive in razvojem na področju okoljsko primerne zasnove. |
| --- | --- |

4.16

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | Po podatkih UNEP (17) 80 % odpadkov, ki končajo v morjih in oceanih, nastane na kopnem in jih v morje prinesejo reke. To pomeni, da so potrebni vse bolj usklajeni ukrepi, da odpadki ne bi končali v morju. Z ukrepi, povezanimi s plastičnimi proizvodi za enkratno uporabo, se izboljšuje stanje jezer in rek; vendar pa ni konkretnih določb v zvezi z ribolovnimi orodji, zato EESO priporoča razširitev teh pravil na jezera in reke z evropsko strategijo za bolj trajnostno gospodarjenje s celinskimi vodami. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Rečne pogodbe (18) so zelo uspešen primer dobre prakse, ki je zelo razširjena po vsej Evropi in se lahko izkaže za zelo učinkovito pri gospodarjenju s celinskimi vodami, kar zadeva hidrogeološko in okoljsko tveganje. Njihova prednost je v odprtem upravljanju, ki omogoča vključitev vseh javnih in zasebnih subjektov ter organizirane civilne družbe na ustrezni ozemeljski ravni. Te izkušnje bi bilo treba zbirati z vzpostavitvijo evropske podatkovne zbirke, s čimer bi olajšali naraven in strukturiran razvoj po vsej EU. V skladu z novim programom Obzorje Evropa, po katerem naj bi se 35 % sredstev namenilo za podnebne in okoljske ukrepe, EESO priporoča, da so te pogodbe bistveni pogoj za dostop do nekaterih evropskih sredstev za raziskave in inovacije o okoljski trajnosti in sredstev za zaščito območij v povezavi s hidrogeološkim in okoljskim tveganjem (npr. Interreg). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Po njegovem mnenju je bistvenega pomena dosledno izvajanje direktive, skladno s preostalo zakonodajo EU na področju odpadkov in voda, in sicer okvirno direktivo o odpadkih (19), direktivo o embalaži in odpadni embalaži (20), okvirno direktivo o morski strategiji (21) in direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode (22). Posebno pozornost bi bilo treba nameniti predpisom EU o ravnanju z odpadki (23). |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Pomembno je, da obstajajo primerne strukture za ravnanje z odpadki (npr. ločeno zbiranje odpadkov, ki jih je mogoče kompostirati, da se lahko učinkovito in pravilno obdelajo v obratih za predelavo), ki jih spremljajo jasne informacije za potrošnike. Pravilno ločevanje bo spodbudilo tudi uporabo tehnike 3D-tiskanja, saj se plastične mase lahko brez težav uporabijo kot surovina za izdelavo novih predmetov. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Čeprav pri tem ne gre za plastične proizvode za enkratno uporabo, EESO poziva Komisijo, naj upošteva vse bolj razširjen pojav bioloških filtrov na evropskih obalah zaradi pomanjkljivosti pri ravnanju z odpadno vodo. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.4 | Digitalizacija je lahko močan zaveznik v boju proti onesnaževanju in v korist trajnostnega gospodarstva. Uvedba sistemov označevanja in sledljivosti za plastične proizvode bi lahko v postopke gospodarjenja z odpadki in recikliranja vnesla dodano vrednost. Z oblikovanjem posebnega logotipa bi lahko okrepili zaupanje potrošnikov, predvsem v proizvode, izdelane iz sekundarnih surovin (24). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Odbor priporoča oblikovanje skupnega okvira in kakovosti okoljskih certifikatov. Ta pobuda je bistvenega pomena, da bodo podjetja lahko dosegla najvišje standarde trajnosti, da se prepreči prekrivanje zahtev in dodatno gospodarsko breme. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO znova opozarja na vprašanje različnih pristaniških sistemov v EU (25). V Evropi je na stotine manjših pristanišč, ki so ključni dejavnik za razvoj malih lokalnih skupnosti, ki živijo od morja in ribolova. Predlog Komisije vzpostavlja postopek posodobitve (metodologije, tehnologije in infrastrukture), ki ga bo na lokalni ravni težko uresničiti brez finančne podpore Evropske unije, hkrati pa je bistvenega pomena, da se prepreči upad števila prebivalcev in ohranijo lokalne proizvodne značilnosti in tudi skupnosti kot take. |
| --- | --- |

5.6

| 5.6.1 | Odbor priporoča, da se sredstva, zbrana prek razširjene odgovornosti proizvajalca na podlagi Direktive (EU) 2018/851, namenijo tudi za obnovo pristaniške infrastrukture v skladu z najvišjimi standardi zbiranja in ravnanja z odpadki. Hkrati meni, da je nujno vključiti institucije in civilno družbo na lokalni ravni s posebnim poudarkom na malih obalnih občinah (z manj kot 5 000 prebivalci), da bi našli dolgoročno cenejše skupne rešitve. |
| --- | --- |

5.6.1

| 5.7 | EESO skupaj s Komisijo upravlja platformo za krožno gospodarstvo (26), ki že dosega vidne rezultate pri zbiranju in izmenjavi izkušenj in obstoječih najboljših praks med že vključenimi različnimi akterji ter spodbujanju njihovega razširjanja in posnemanja. Ta platforma si kot bistven instrument zasluži, da bi bila bolj razširjena. |
| --- | --- |

5.7

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  95 % cigaretnih filtrov je iz plastike. https://www.noordzee.nl/hele-noordzeekust-schoon-2764-vrijwilligers-ruimen-11163-kilo-afval-op/

1

(2)  Štetje odpadkov na plažah je mednarodno priznan način za merjenje sestave odpadkov v morju in je po mnenju znanstvene skupnosti zelo zanesljiv kazalnik za oblikovanje politike. Način štetja temelji na poročilih, ki so jih pripravile države članice in zbralo Skupno raziskovalno središče v okviru izvajanja okvirne direktive o morski strategiji 2008/56/ES. Vir podatkov: UNEP, 2017.

2

(3)  Otoki plastike se nahajajo v mednarodnih vodah, zato je za njihovo odpravo potreben dogovor na svetovni ravni. Ustvarili so jih morski tokovi, s katerimi se je sčasoma tam nakopičila večinoma plastika iz držav v razvoju (zlasti iz Jugovzhodne Azije).

3

(4)  Cilji trajnostnega razvoja št. 3, 9, 12 in 14 (zdravje in dobro počutje, industrija, inovacije in infrastruktura, trajnostna proizvodnja in potrošnja, morski viri).

4

(5)  COM(2018) 28 final.

5

(6)  COM(2015) 614 final.

6

(7)  Direktiva (EU) 2015/720 (UL C 214, 8.7.2014, str. 40).

7

(8)  UL C 264, 20.7.2016, str. 98, UL C 367, 10.10.2018, str. 97.

8

(9)  UL C 283, 2.3.2018, str. 61.

9

(10)  UL C 230, 14.7.2015, str. 33.

10

(11)  Standard UNI EN 13432:2002 je harmonizirani standard Evropskega odbora za standardizacijo glede lastnosti, ki jih mora imeti material, da se lahko opredeli kot biorazgradljiv ali primeren za kompostiranje.

11

(12)  UL C 283, 10.8.2018, str. 61.

12

(13)  UL C 209, 30.6.2017, str. 1.

13

(14)  UL C 81, 2.3.2018, str. 22.

14

(15)  Z direktivo 2004/35/ES je bilo uvedeno načelo „onesnaževalec plača“. To pomeni, da je za okoljsko škodo odgovorno podjetje, ki jo je povzročilo, in mora zato sprejeti potrebne preventivne ali sanacijske ukrepe in kriti vse s tem povezane stroške.

15

(16)  UL C 283, 10.8.2018, str. 61.

16

(17)  UNEP, Marine plastic debris and microplastics (Plastični odpadki in mikroplastika v morju), 2016.

17

Marine plastic debris and microplastics

(18)  Rečne pogodbe so primeri dobre prakse, ki so se prvič pojavili v devetdesetih letih prejšnjega stoletja v Franciji. V letu 2000 sta bila na svetovnem forumu o vodi potrjena njihov pomen in koristnost. V prvi fazi je bil namen rečnih pogodb preprečevanje hidrogeološkega tveganja. V zadnjih letih pa so v številnih državah EU postale bistven instrument za odgovorno in trajnostno gospodarjenje s celinskimi vodami po pristopu od spodaj navzgor.

18

od spodaj navzgor

(19)  Direktiva 2008/98/ES.

19

(20)  Direktiva 94/62/ES.

20

(21)  Direktiva 2008/56/ES.

21

(22)  Direktiva 91/271/EGS.

22

(23)  Direktiva 2008/98/ES.

23

(24)  UL C 283, 10.8.2018, str. 61.

24

(25)  UL C 288, 31.8.2017, str. 68.

25

(26)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/en

26

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/214 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/214

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013

(COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov

(COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD))

(2019/C 62/35)

| Poročevalec: | John BRYAN |
| --- | --- |

Poročevalec:

John BRYAN

| Zaprosilo | Evropski parlament, 11. 6. 2018
  Svet Evropske unije, 22. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 43(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Sklep predsedstva | 22. 5. 2018 |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 5. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 201/11/19 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 11. 6. 2018

Svet Evropske unije, 22. 6. 2018

Pravna podlaga

člena 43(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep predsedstva

22. 5. 2018

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

5. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

201/11/19

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Močna SKP z močnim lastnim proračunom, ki temelji na evropskem modelu kmetijstva in proizvodnje hrane, podpira ekonomsko, socialno in okoljsko vzdržno evropsko kmetijsko politiko in kmetijstvo na podlagi najvišjih standardov ter prispeva k zagotavljanju konkurenčnosti kmetijstva, je zelo pomembna za Evropsko unijo in vse njene državljane. Posodobitev in poenostavitev SKP v tej reformi sta bistveni, da bi bila SKP primernejša za izpolnjevanje potreb po bolj trajnostnem in uspešnejšem kmetijskem sektorju EU povsod po Evropi ter da bi se obravnavali novi izzivi na področju podnebnih sprememb in okolja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Predlogi za zmanjšanje proračuna SKP so nesprejemljivi. Ustrezen proračun za SKP je predpogoj za (gospodarsko, okoljsko in socialno) trajnost kmetijstva EU, da se ohranijo prihodki in delovna mesta ter zagotovi proizvodnja okoljskih javnih dobrin, s čimer se odločilno prispeva k vitalnosti podeželja in stabilnosti gospodarstva kot celote. EESO podpira stališče, da bi bilo treba proračun EU povečati na 1,3 % BND, s čimer bi se zagotovilo ustrezno financiranje za SKP ter nove cilje politike in opredeljene izzive. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO pozdravlja novo usmeritev glede subsidiarnosti, predlagano za SKP, ki državam članicam s strateškimi načrti SKP in novim modelom izvajanja, ki temelji na smotrnosti, prinaša večjo odgovornost in prožnost. Kljub temu si izrecno želi zagotoviti, da SKP ostane močna skupna politika v vseh državah članicah in da se enotni trg v celoti ohrani. Bistveno je obdržati sedanjo strukturo SKP z dvema stebroma in dobrimi neposrednimi plačili v okviru prvega stebra za podporo dohodkom kmetij ter ukrepi za razvoj podeželja v okviru drugega stebra, namenjenimi podpori ranljivih sektorjev, regij in socialne infrastrukture ter spodbujanju bolj trajnostnih in inovativnih kmetij. Ključna sta tudi skupna ureditev trgov in učinkovit enotni trg. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | To, da je v predlogih o SKP okolju in podnebnim spremembam namenjen večji poudarek in da so na tem področju določeni ambicioznejši cilji, je pozitivno. Specifični cilji so jasni in trdni, saj zajemajo ključna vprašanja, kot so voda, zrak in tla, pa tudi krajina, biotska raznovrstnost in trajnostna proizvodnja kakovostne hrane. Ukrepi, ki so v ta namen opredeljeni v besedilu uredbe in s katerimi naj bi te cilje dosegli, pa morajo biti bistveno bolj jasni in konkretni. Za uresničitev teh ciljev je bistven ustrezen proračun SKP s pravimi finančnimi spodbudami za kmete. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | 40 % kmetijskih izdatkov bi moralo biti namenjeno ciljem EU na področju podnebnih sprememb. EESO pozdravlja ta cilj, vendar pričakuje, da bo EU v ta namen pripravila katalog jasno opredeljenih ukrepov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ker je bila že v več prejšnjih reformah SKP obljubljena poenostavitev na ravni kmetij, je EESO trdno prepričan, da je treba to obljubo v tej reformi zdaj izpolniti. Vseeno je zaskrbljen, da se bo zaradi nove subsidiarnosti in pogojenosti, ki vključujeta strateške načrte SKP za prvi in drugi steber SKP ter dodatne predpisane zahteve ravnanja in dobre kmetijske in okoljske pogoje, birokratsko breme za posamezne kmete povečalo in ne zmanjšalo. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Neposredna plačila v okviru prvega stebra SKP in financiranje v okviru drugega stebra je treba popolnoma zaščititi, da bi zagotovili uspešne in trajnostne kmetije. Neposredna plačila bi se morala odobriti le pravim kmetom, za boljšo opredelitev pravega kmeta pa bi bilo treba na ravni EU sprejeti jasna objektivna merila. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Večja podpora za generacijsko pomladitev in mlade kmete je pozitivna. Povečanje podpore morajo spremljati dodatni ukrepi, ki bodo omogočili resnično generacijsko pomladitev. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kakršni koli predlogi glede notranje ali zunanje konvergence, izravnave, degresivnosti in prerazporeditve morajo temeljiti na objektivnih in nediskriminatornih merilih ter ne smejo ogroziti uspešnih kmetijskih gospodarstev, spodkopati pogojev poštene konkurence ali zmanjšati konkurenčnosti kmetov v različnih regijah EU. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vsako zmanjšanje sredstev za drugi steber SKP je nesprejemljivo, saj je močan program za razvoj podeželja ključen za podpiranje ranljivejših območij in sektorjev, poleg tega pa zagotavlja bolj uravnotežen teritorialni razvoj. |
| --- | --- |

1.10

2.   Ključne točke reforme SKP za obdobje 2021–2027

Uvod

| 2.1 | EESO se seznanja z zakonodajnimi predlogi o reformi SKP, zlasti z večjim poudarkom na podnebnih spremembah in okolju ter ambicioznejšimi cilji na tem področju, vendar nasprotuje zmanjšanju proračuna SKP, saj je za zagotavljanje trajnostnega kmetijskega sektorja in ohranjanje dohodkov kmetij potreben močan proračun. Seznanja se s spremembami v zvezi s subsidiarnostjo in meni, da je treba zavezo za poenostavitev na ravni kmetij dejansko izpolniti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO podaja naslednje mnenje o zakonodajnih predlogih s seznamom podrobnih predlogov za spremembe ter poziva, naj se to upošteva v prihodnjih razpravah v Evropskem parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

2.2

Evropski model kmetijstva in proizvodnje hrane

| 2.3 | Močna SKP, ki podpira ekonomsko, socialno in okoljsko trajnostno evropsko kmetijsko politiko in kmetijstvo, je ključna za Evropsko unijo z vidika prehranske varnosti in suverenosti ter tudi zaradi izpolnjevanja vse večjega povpraševanja 512 milijonov državljanov Unije (1) po kakovostnejši hrani. EU se mora zavedati rasti svetovnega prebivalstva, ki naj bi do leta 2050 doseglo 9,5 milijarde. Od tega naj bi 3 milijarde ljudi živelo na območjih, kjer primanjkuje vode, kar bo pomenilo večje pomanjkanje hrane in lakoto. Zato se mora EU po mnenju EESO osredotočiti na prenos znanja in izmenjavo izkušenj o tem, kako tudi drugje po svetu na trajnosten način in na lokalni ravni povečati proizvodnjo hrane in njeno kakovost. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | SKP mora izpolnjevati prvotne cilje iz Rimske pogodbe za vse evropske državljane in podeželske skupnosti, obravnavati pa mora tudi nove podnebne in okoljske izzive, navedene v zavezah EU na podlagi Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO je trdno prepričan, da mora SKP za obdobje 2021–2027 povsod v Evropi podpirati in spodbujati evropski model kmetijstva in proizvodnje hrane, ki vključuje strukture družinskega kmetovanja, pa tudi zadruge, skupine proizvajalcev in druge oblike kmetovanja, ter hrano, proizvedeno v skladu z najvišjimi standardi na svetu (2). Nova SKP mora bolje obravnavati vprašanje nizkih dohodkov v kmetijstvu in odpravljanja vse večje razlike med dohodki kmetov in plačami v celotnem gospodarstvu (3). Evropski model kmetijstva ne more obstajati pod pogoji na svetovnem trgu in po takih cenah. Razvoj danes bolj kot kdajkoli prej ogroža evropski model kmetijstva, zato ga mora podpirati močna SKP (4). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ob priznavanju koristi trgovine za kmetijski sektor je bistveno, da se s kmetijsko politiko EU prek SKP zavarujejo najvišji standardi v kmetijstvu in proizvodnji hrane, pri ukrepih za varstvo okolja, zdravja in varnosti ter glede pravic delavcev na svetu. EESO meni, da mora biti pristop politike EU k mednarodnim trgovinskim sporazumom v kmetijskem in živilskem sektorju ter glede SKP precej skladnejši (5). Medtem ko si s SKP prizadevamo za ohranitev najvišjih standardov, pa EU v nekaterih trgovinskih pogajanjih, na primer z Mercosurjem, sprejema uvoz živil, ki ne izpolnjujejo standardov EU na področju varnosti živil in so proizvedena ob nižjih okoljskih standardih. Globalizacija ne sme ogrožati evropskih standardov, trgov in državljanov EU. |
| --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | EESO z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je veliko število kmetov v Združenem kraljestvu glasovalo za brexit, baje zaradi vsiljivosti in zapletenost SKP na lokalni ravni. Za preprečitev podobnih problemov v drugih državah članicah in s tem vse večjih populističnih pritiskov ter vse večjega nasprotovanja EU EESO Komisijo poziva, naj zagotovi, da bodo dejanski in praktični ukrepi za poenostavitev na ravni kmetij glavni element predlogov SKP za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.7 | Glede na raznoliko naravo evropskega kmetijstva, kulinarično dediščino in tržne obete je kakovostna diferenciacija strateški cilj ter sestavni del prihodnjega evropskega kmetijstva, skupaj s prizadevanji za večjo učinkovitost in konkurenčnost. Zato bi bilo treba v SKP tako kot v preteklosti ponuditi različne načine za spodbujanje politike kakovosti. Za dosego tega cilja bi bilo treba tudi pri pripravi strateških načrtov SKP opozarjati na kakovost. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pri vseh predlaganih spremembah SKP, ki vključujejo subsidiarnost, je treba zagotoviti, da ne vplivajo na enotni trg EU in da ta še naprej dobro in trdno deluje. Ključnega pomena je, da nacionalni strateški načrti SKP ne motijo delovanja enotnega trga. |
| --- | --- |

2.8

Potreba po močnem proračunu SKP

| 2.9 | Predlogi za zmanjšanje proračuna SKP z 38 % proračuna EU v obdobju 2014–2020 na 28,5 % v obdobju 2021–2027 so za EESO nesprejemljivi, zlasti glede na povečanje skupnega proračuna EU. Proračun SKP naj bi se zmanjšal za od 3 % do 4 % v tekočih cenah in za od 11 % do 16 % v cenah iz leta 2018 (ob upoštevanju 2-odstotne letne inflacije), odvisno od uporabljenega načina izračuna (6). V primeru sredstev za razvoj podeželja je predlagano zmanjšanje v cenah iz leta 2018 višje od 25 %. |
| --- | --- |

2.9

| v tisoč EUR | 2014–2020
  (EU-28 + ERS) | 7*2020
  EU-27 + ERS | 2014–2020
  (EU-27 + ERS) | 2021–2027 | Sprememba v % v primerjavi z EU-27
  2020*7 | Sprememba v % v primerjavi z EU-27
  2014–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Večletni finančni okvir (tekoče cene) | 1 115 919 | 1 151 866 | 1 063 101 | 1 279 408 | + 11 % | + 20 % |
| Odstotek BND | 1,03  % | 1,14  % | 1,16  % | 1,11  % | | |
| SKP (tekoče cene) | 420 015 | 394 659 | 391 849 | 378 920 | – 4 % | – 3 % |
| Večletni finančni okvir (cene iz leta 2018) | 1 136 105 | 1 107 138 | 1 082 320 | 1 134 583 | + 2 % | + 5 % |
| SKP (cene iz leta 2018) | 428 354 | 379 334 | 399 608 | 336 623 | – 11 % | – 16 % |
| Vir: delovni dokument Evropske komisije o primerjavi med večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 in večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020. |

v tisoč EUR

2014–2020

(EU-28 + ERS)

7*2020

EU-27 + ERS

2014–2020

(EU-27 + ERS)

2021–2027

Sprememba v % v primerjavi z EU-27

2020*7

Sprememba v % v primerjavi z EU-27

2014–2020

Večletni finančni okvir (tekoče cene)

1 115 919

1 151 866

1 063 101

1 279 408

+ 11 %

+ 20 %

Odstotek BND

1,03  %

1,14  %

1,16  %

1,11  %

SKP (tekoče cene)

420 015

394 659

391 849

378 920

– 4 %

– 3 %

Večletni finančni okvir (cene iz leta 2018)

1 136 105

1 107 138

1 082 320

1 134 583

+ 2 %

+ 5 %

SKP (cene iz leta 2018)

428 354

379 334

399 608

336 623

– 11 %

– 16 %

Vir: delovni dokument Evropske komisije o primerjavi med večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 in večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020.

| 2.10 | Skladno s stališčem Odbora za proračun Evropskega parlamenta je EESO trdno prepričan, da bi bilo treba proračun EU povečati na 1,3 % BND. Sedanji delež financiranja SKP iz proračuna EU bi bilo treba ohraniti. S tem bi bil proračun SKP ustrezen za izpolnitev ciljev in načrtov v okviru te politike ter za obravnavo drugih večjih izzivov, kot je izstop Združenega kraljestva iz EU. Brez ustrezno financiranega proračuna SKP ni mogoče izpolniti ciljev, ki jih je Komisija določila v zakonodajnih predlogih. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Zmanjšanje proračuna SKP ni v skladu s cilji SKP, določenimi v členu 39 PDEU, zlasti:






  — | zagotovitev primerne življenjske ravni kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom, |
| --- | --- | --- |

2.11

—

zagotovitev primerne življenjske ravni kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom,

| — | zagotovitev preskrbe potrošnikov po razumnih cenah. |
| --- | --- |

—

zagotovitev preskrbe potrošnikov po razumnih cenah.

EESO odločno nasprotuje zmanjšanju sredstev za drugi steber SKP (EKSRP), kot je predlagano v predlogih, saj bi ta ukrep nesorazmerno močno prizadel mnoge države članice, v katerih je delež drugega stebra v skupnih sredstvih SKP razmeroma večji, ter poudarja, da se s financiranjem v okviru drugega stebra podpirajo ranljivejši sektorji in območja, pa tudi naložbe, posodobitev, usposabljanje, učinkovita raba virov in dobrobit živali v celotnem evropskem kmetijstvu.

Prenos sredstev med stebroma in sofinanciranje

| 2.12 | EESO je zaskrbljen zaradi stopnje prožnosti, ki je na voljo državam članicam pri prenosu sredstev med stebroma SKP. Da bi državam članicam preprečili izogibanje obveznostim glede sofinanciranja v okviru drugega stebra, EESO meni, da bi jim moralo biti dovoljeno prožnost uporabiti za prenos sredstev med stebroma le, če ta prenos v celoti sofinancirajo. EESO ne podpira tega, da se državam članicam dovoli prenašanje sredstev z drugega na prvi steber (7). |
| --- | --- |

2.12

Struktura SKP in novi ukrepi

| 2.13 | Zakonodajni predlogi ohranjajo ključne sestavine SKP (prvi steber SKP z neposrednimi plačili, drugi steber SKP z ukrepi za razvoj podeželja in skupna ureditev trgov, ki vključuje ukrepe za podporo trgu) v skladu z obljubo komisarja Hogana, da ta reforma pomeni evolucijo in ne revolucije. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EESO pozdravlja predlog v členu 14, ki predvideva štiri oblike nevezanih plačil in tudi vezana plačila, ki naj bi prispevala k stabilizaciji prihodka:






  — | osnovno dohodkovno podporo – pomembno: EESO predlaga, da se tukaj črta besedi „za trajnostnost“ in se ju vključi v naslov člena 14, kajti več in dovolj trajnostnosti se lahko doseže samo z resnično uravnoteženo kombinacijo vseh štirih nevezanih plačil, |
| --- | --- | --- |

2.14

—

osnovno dohodkovno podporo – pomembno: EESO predlaga, da se tukaj črta besedi „za trajnostnost“ in se ju vključi v naslov člena 14, kajti več in dovolj trajnostnosti se lahko doseže samo z resnično uravnoteženo kombinacijo vseh štirih nevezanih plačil,

| — | dopolnilno prerazporeditveno dohodkovno podporo – tudi tukaj bi bilo treba besedi „za trajnostnost“ črtati in ju vključiti v naslov, |
| --- | --- |

—

dopolnilno prerazporeditveno dohodkovno podporo – tudi tukaj bi bilo treba besedi „za trajnostnost“ črtati in ju vključiti v naslov,

| — | dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete, |
| --- | --- |

—

dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete,

| — | sheme za podnebje in okolje. |
| --- | --- |

—

sheme za podnebje in okolje.

| 2.15 | Predlogi vsebujejo nove ukrepe v zvezi z dodatno pogojenostjo glede okolja in podnebnih sprememb za vsa plačila SKP (v okviru prvega in drugega stebra) ter predloge za novo subsidiarnost z novim modelom izvajanja (strateški načrti SKP), katerega namen je državam članicam dodeliti precej večjo odgovornost in prožnost glede tega, kako uresničujejo specifične cilje, kako obravnavajo posamezna problematična področja ter kako uveljavljajo in upoštevajo skladnost. Večja subsidiarnost pa ne bi smela privesti do porasta ponovne nacionalizacije, temveč do prilagoditve splošnih ukrepov posebnostim posameznih območij. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | EESO pozdravlja, da se v predlogih ohranjajo ključni vidiki SKP glede plačil v okviru prvega in drugega stebra, pri čemer poudarja pomen neposrednih plačil za kmete in dohodke kmetij, pozdravlja pa tudi večji poudarek na pogojenosti glede okolja in podnebnih sprememb ter izpolnjevanju standardov na tem področju. |
| --- | --- |

2.16

Večje okoljske in podnebne ambicije

| 2.17 | EESO opozarja, da kmetje že prispevajo k varstvu okolja in podnebja, in ugotavlja, da je v predlogih namenjen večji poudarek okolju in podnebnim spremembam ter da so glede tega določeni ambicioznejši cilji, pozdravlja pa tudi uskladitev z zavezami EU na podlagi Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja. Vendar poudarja, da uresničevanje teh ambicioznih ciljev ne sme škoditi konkurenčnosti sektorja in da bo za to potreben ustrezen proračun SKP. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Družba zahteva, da sta proizvodnja hrane in kmetijstvo okoljsko vzdržna, zato je bistveno, da se SKP posodobi in osredotoči na izpolnjevanje teh zahtev. Trajnostnost sestavljajo trije neločljivi elementi: ekonomski, socialni in okoljski. Vsi trije so enako pomembni. Skrb za okolje in ukrepanje v zvezi s podnebnimi spremembami sta v novi SKP ključna. EESO izraža zadovoljstvo, da je eden od treh splošnih ciljev v predlogih „krepitev skrbi za okolje in podnebnih ukrepov ter prispevanje k doseganju ciljev Unije, povezanih z okoljem in podnebjem“ (8). Tovrstne ukrepe je treba podpreti z zadostnim proračunom, da se ne ogrozi splošna donosnost družinskih kmetij. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | EESO izraža zadovoljstvo, da so trije od devetih specifičnih ciljev v predlogih namenjeni izboljšanju na področju okolja in podnebnih sprememb. Konkretno ti predlogi:






  — | prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter k trajnostni energiji, |
| --- | --- | --- |

2.19

—

prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter k trajnostni energiji,

| — | spodbujajo trajnostni razvoj in učinkovito upravljanje z naravnimi viri, kot so voda, tla in zrak, |
| --- | --- |

—

spodbujajo trajnostni razvoj in učinkovito upravljanje z naravnimi viri, kot so voda, tla in zrak,

| — | prispevajo k varstvu biotske raznovrstnosti, krepijo ekosistemske storitve ter ohranjajo habitate in krajine, |
| --- | --- |

—

prispevajo k varstvu biotske raznovrstnosti, krepijo ekosistemske storitve ter ohranjajo habitate in krajine,

| — | ključno je, da se ukrepi in programi v okviru shem za podnebje in okolje podprejo s spodbudami, ki bi pospešile njihovo uporabo med kmeti, javnosti pa poslale jasen signal. |
| --- | --- |

—

ključno je, da se ukrepi in programi v okviru shem za podnebje in okolje podprejo s spodbudami, ki bi pospešile njihovo uporabo med kmeti, javnosti pa poslale jasen signal.

| 2.20 | Novi „celostni pristop k SKP“, ki bo uporabljen v strateških načrtih držav članic, naj bi vključeval intervencije in pogojenost v okviru prvega in drugega stebra SKP. Nova razširjena pogojenost vključuje dodatne predloge glede navzkrižne skladnosti in ekologizacije na naslednjih področjih:






  — | blažitev podnebnih sprememb, npr. z ohranjanjem trajnega travinja, ustreznim varstvom mokrišč in šotišč ter prepovedjo sežiganja ornih strnišč, |
| --- | --- | --- |

2.20

—

blažitev podnebnih sprememb, npr. z ohranjanjem trajnega travinja, ustreznim varstvom mokrišč in šotišč ter prepovedjo sežiganja ornih strnišč,

| — | varstvo vode z izvajanjem ukrepov Skupnosti na področju vodne politike, nadzorom onesnaževanja s fosfati, direktivo o nitratih, vzpostavitvijo varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov in uporabo orodja za trajnostnost kmetij za hranila (načrti za upravljanje hranil), |
| --- | --- |

—

varstvo vode z izvajanjem ukrepov Skupnosti na področju vodne politike, nadzorom onesnaževanja s fosfati, direktivo o nitratih, vzpostavitvijo varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov in uporabo orodja za trajnostnost kmetij za hranila (načrti za upravljanje hranil),

| — | varstvo in kakovost tal s poudarkom na upravljanju obdelave za zmanjšanje tveganja degradacije tal, zagotavljanju, da v najbolj občutljivih obdobjih zemlja ni gola, in kolobarjenju. |
| --- | --- |

—

varstvo in kakovost tal s poudarkom na upravljanju obdelave za zmanjšanje tveganja degradacije tal, zagotavljanju, da v najbolj občutljivih obdobjih zemlja ni gola, in kolobarjenju.

| 2.21 | Kar zadeva biotsko raznovrstnost in krajino, predlogi o pogojenosti določajo podrobnosti o ohranjanju prostoživečih ptic, naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst: minimalni delež kmetijske površine, namenjen za neproizvodne značilnosti ali območja, ohranjanje krajinskih značilnosti, prepoved rezanja žive meje in sekanja dreves v času parjenja in gnezdenja ptic, ukrepe za preprečevanje vnašanja invazivnih vrst (DKOP 9), vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov (DKOP 4) ali kolobarjenje (DKOP 8). Kljub temu EESO predlaga, naj EU te DKOP opremi z jasnimi kvantitativnimi cilji, ki morajo biti za države članice zavezujoči. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | EESO pozdravlja zahtevo, da morajo države članice najmanj 30 % proračuna EKSRP porabiti za intervencije, neposredno usmerjene v okolje in podnebne spremembe, 40 % skupnega proračuna (EKJS in EKSRP) pa se mora nanašati na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | 40 % kmetijskih izdatkov bi moralo biti namenjeno ciljem EU na področju podnebnih sprememb. EESO pozdravlja ta cilj, vendar pričakuje, da bo EU v ta namen pripravila katalog jasno opredeljenih ukrepov. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | EESO poudarja, da je ključnega pomena, da države članice v svojih strateških načrtih dajo prednost intervencijam v zvezi z okoljem in podnebnimi spremembami, ki prispevajo k odpornosti in dolgoročni dobičkonosnosti kmetij ter k ohranjanju zaposlitev, ter da se pri izvajanju teh načrtov osredotočijo na doseganje ciljev. |
| --- | --- |

2.24

Subsidiarnost – strateški načrti SKP in novi model izvajanja

| 2.25 | EESO podpira koncept, po katerem naj bi se SKP s skladnosti preusmerila na smotrnost ter državam članicam s subsidiarnostjo v okviru novega modela izvajanja in strateških načrtov SKP zagotovilo več prožnosti in odgovornosti. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Kljub temu si EESO močno želi zagotoviti, da SKP ostane skupna politika v vseh državah članicah in da se enotni trg v celoti ohrani. Strateški načrti SKP državam članicam ne smejo omogočati, da ponovno nacionalizirajo trge ali ustvarijo ovire ali omejitve za pošteno konkurenco na enotnem trgu. V nobenem primeru se izvajanje teh strateških načrtov ne sme razumeti kot korak v smeri sofinanciranja celotne SKP. |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Ključno je, da se glede izvajanja na ravni kmetij ohranijo enaki konkurenčni pogoji, zlasti v zvezi z navzkrižno skladnostjo ter dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Državam članicam in regijam je treba preprečiti, da bi sprejele pretirane („gold plate“) ali blage različice izvedbenih načrtov. |
| --- | --- |

2.27

| 2.28 | EESO pozdravlja zahtevo, da države članice v okviru strateških načrtov SKP bolj prispevajo k doseganju določenih specifičnih okoljskih in podnebnih ciljev. Kmetom bi bilo treba omogočiti, da izbirajo med več ukrepi, s čimer bi se bolje prilagodili njihovim posebnim razmeram (npr. kolobarjenje na riževih poljih ni možno, ravno tako ne v primeru večletnih posevkov in trajnih nasadov). |
| --- | --- |

2.28

| 2.29 | Predlog z zahtevo, da države članice pripravijo in predložijo strateške načrte SKP za oba stebra SKP, prinaša kompleksnejšo ureditev od sedanje. Bistveno je, da ta zahteva ne povzroči zamude pri izvajanju in v nobenem primeru zamude pri učinkovitem in pravočasnem izplačilu neposrednih plačil kmetom. V te ukrepe bi bilo treba vključiti regije in v celoti izkoristiti njihovo strokovno znanje. |
| --- | --- |

2.29

| 2.30 | EESO predlaga, naj bo v strateških načrtih SKP na ravni držav članic poleg ključnih elementov, navedenih v predlogih, obravnavano naslednje:






  — | kako država članica na nacionalni ravni obravnava zadevo, specifično zanjo, npr. opuščanje zemljišč/dezertifikacija v delih južne Evrope, kakovost vode/vsebnost nitratov v delih severozahodne Evrope, izgubo biotske raznovrstnosti v Evropi, |
| --- | --- | --- |

2.30

—

kako država članica na nacionalni ravni obravnava zadevo, specifično zanjo, npr. opuščanje zemljišč/dezertifikacija v delih južne Evrope, kakovost vode/vsebnost nitratov v delih severozahodne Evrope, izgubo biotske raznovrstnosti v Evropi,

| — | načrt države članice za poenostavitev na ravni kmetij, |
| --- | --- |

—

načrt države članice za poenostavitev na ravni kmetij,

| — | načrt izvajanja in izplačilni roki za vsa plačila SKP, |
| --- | --- |

—

načrt izvajanja in izplačilni roki za vsa plačila SKP,

| — | sistem spodbud za dobro okoljsko in podnebno uspešnost, |
| --- | --- |

—

sistem spodbud za dobro okoljsko in podnebno uspešnost,

| — | cilji glede smotrnosti in izvajanja na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

—

cilji glede smotrnosti in izvajanja na nacionalni ravni.

Poenostavitev in pogojenost

| 2.31 | EESO odločno podpira poenostavitev in poziva, naj se z novimi predlogi za SKP te politične zaveze dejansko izpolnijo na ravni kmetij. Čeprav obstajajo pozitivni elementi, pa so predlagano delovanje novega modela izvajanja, razširjena pogojenost, uvedba kazalnikov v okviru prvega stebra in obveznost priprave podrobnih strateških načrtov SKP še posebej zaskrbljujoči in ne pomenijo resnične poenostavitve. |
| --- | --- |

2.31

| 2.32 | Kljub pozitivnim premikom pri poenostavitvi v uredbi omnibus, razširitvi sistema rumenega kartona in uvedbi satelitske tehnologije za pregled površin predlogi o SKP ohranjajo precej podrobnih zahtev, ki pomenijo veliko birokratsko breme za posamezne kmete, ki so večinoma samostojni podjetniki in so pod močnim dohodkovnim pritiskom. |
| --- | --- |

2.32

| 2.33 | EESO izraža zaskrbljenost, da je v pristopu, ki ga je Komisija zavzela v predlogih, nasprotje med poenostavitvijo in subsidiarnostjo. Komisija po eni strani zagotavlja poenostavitev, po drugi pa bo zaradi novih predlogov o modelu izvajanja in o razširitvi strateških načrtov SKP na prvi in drugi steber, zaradi dodatnih in podrobnejših predpisanih zahtev ravnanja in zaradi zahtev dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev (Priloga III) (9) na ravni kmetij izvajanje politike na ravni držav članic in kmetij bolj zapleteno in bolj birokratsko. Različne kategorije oprostitve, določene v shemi za ekologizacijo za obdobje 2014–2020, je treba vključiti v pravila glede pogojenosti za obdobje po letu 2020. |
| --- | --- |

2.33

| 2.34 | Da bi dosegli resnično poenostavitev na ravni kmetij, hkrati pa ohranili popolne in ustrezne kontrole, je treba zmanjšati obseg in breme birokracije za kmete. Sedanji sistem izvajanja SKP temelji na podrobnih zahtevah na ravni EU in zanj so značilne stroge kontrole, kazni in revizijska ureditev (10). Sistem nadzora na ravni kmetij bi bilo treba popolnoma pregledati in preoblikovati: povečana raba tehnologije, satelitski nadzor in daljinsko zaznavanje, večja toleranca in inšpekcije ne smejo zavlačevati plačil (11). V zvezi z večjo uporabo daljinskega zaznavanja: tudi pravilna identifikacija upravičenih površin bi morala biti dolžnost organov, odgovornih za spremljanje. |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Sedanja ureditev inšpekcijskih pregledov in kazni je namenjena odkrivanju in kaznovanju kršiteljev namesto odpravljanju nepravilnosti in izboljšanju. EESO predlaga koncept pravice do naknadne odprave pomanjkljivosti, ki bi bil uveden na ravni kmetij in bi kmetom omogočil, da brez kazni popravijo nenamerno nastale neskladnosti. |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | Pri programih v okviru drugega stebra SKP sta nujno potrebna dodatna poenostavitev in zmanjšanje birokracije na ravni EU in držav članic (12). |
| --- | --- |

2.36

| 2.37 | Od držav članic bi bilo treba zahtevati, naj v okviru svojih strateških načrtov pripravijo posebno poglavje o poenostavitvi in o tem, kako nameravajo zmanjšati birokratsko breme za kmete, ter opišejo, kako se to razlikuje od sedanje ureditve. |
| --- | --- |

2.37

Generacijska pomladitev

| 2.38 | EESO pozdravlja večjo osredotočenost na generacijsko pomladitev in dodatno podporo, predlagano za mlade kmete, ki potrebujejo lažji dostop do zemlje, usposabljanja in finančnih sredstev. Kmetom, ki se upokojijo in svoje kmetijsko gospodarstvo prenesejo na mladega kmeta, je nujno treba ponuditi spodbude. |
| --- | --- |

2.38

3.   Posebni predlogi EESO

Pravi kmetje

| 3.1 | EESO odločno podpira cilj, da se neposredna plačila odobrijo le pravim kmetom. Če je oseba zgolj lastnik zemljišča in ne opravlja kmetijske dejavnosti, ne bi smela prejeti neposrednih plačil. Vendar pa je treba priznati to situacijo, saj vpliva na skoraj vse kmetije v EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Po mnenju EESO so na ravni EU potrebne ključne, jasne, trdne in enotne opredelitve, npr. pravih kmetov in meril za upravičenost, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji, onemogočijo konkurenčne prednosti/pomanjkljivosti in prepreči vsakršna slabitev skupnih pravil. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Poleg preverjanja dohodkov in vložka dela na kmetiji, kot je predlagano, bi bilo treba opredelitev pravega kmeta razširiti tako, da bi vključevala objektivna in nediskriminatorna merila, kot so med drugim dohodek, sredstva, vložen čas, pridelki in izobraževanje. V skladu z nedavnimi spremembami, uvedenimi z uredbo omnibus, lahko države članice ohranijo prožnost ter bolje usmerijo upravičenost do podpore. Tako bi bilo mogoče oblikovati skupen okvir, hkrati pa pustiti možnost, da se opredelitev prilagodi dejanskim potrebam in razmeram v državah članicah. |
| --- | --- |

3.3

Mladi kmetje

| 3.4 | EESO predlaga, da se opredelitev mladega kmeta revidira, tako da bo zagotovljeno, da bodo plačila prejeli samo pravi mladi kmetje. Podpora vključevanju novincev bi morala biti prednostna naloga v okviru drugega stebra. |
| --- | --- |

3.4

Splošni cilji

| 3.5 | EESO želi poudariti, da splošnih ciljev v zvezi s pametnim, odpornim in raznolikim kmetijstvom, prehransko varnostjo, skrbjo za okolje in podnebnimi ukrepi ter krepitvijo družbenogospodarskega tkiva podeželskih območij ni mogoče doseči brez gospodarsko trajnostnega kmetijskega sektorja. Razvoj uspešnega kmetijskega sektorja mora biti eden od splošnih ciljev SKP. |
| --- | --- |

3.5

Specifični cilji

| 3.6 | EESO v celoti podpira devet specifičnih ciljev SKP, določenih v zakonodajnih predlogih, pri čemer pa predlaga, da se pod točko (f) vključi dodaten cilj preprečevanja opuščanja zemljišč in zaščite kmetijskih zemljišč pred prevzemi. Poleg tega EESO meni, da bi moral biti uravnotežen teritorialni razvoj eden od specifičnih ciljev. Prav tako želi, da bi se cilj 6(1)(b) „povečanje konkurenčnosti“ spremenil in postal bolj vključujoč: „povečati možnosti za uspešnost kmetij na lokalnih, nacionalnih in mednarodnih trgih“. EESO poleg tega predlaga, da se poudari cilj spodbujanja socialne vključenosti, razvoj socialne infrastrukture pa določi kot poseben cilj. |
| --- | --- |

3.6

Kazalniki

| 3.7 | EESO meni, da bi se moral predlog o uvedbi kazalnikov za merjenje napredka pri doseganju določenih ciljev z merljivimi mejniki in ciljnimi vrednostmi glede na podrobna merila iz Priloge I (13) uporabljati le na nacionalni ravni in da ne bi smel povečati upravnega bremena za kmete. Novi kazalniki SKP morajo biti preprosti, realistični, zlahka izračunljivi, obvladljivi, uporabni za lokalne razmere in morali bi biti neposredno povezani z opredeljenimi cilji SKP. |
| --- | --- |

3.7

Dobri kmetijski in okoljski pogoji

| 3.8 | EESO predlaga, naj se v zvezi z ohranjanjem zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih upošteva zahteva glede minimalne in maksimalne gostote živali na travinjih. |
| --- | --- |

3.8

Storitve kmetijskega svetovanja

| 3.9 | Podpora in nadaljnji razvoj sistema znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS), vključno s svetovalnimi storitvami, izmenjavo znanja in poklicnim usposabljanjem, sta pomembna za pomoč kmetom pri uporabi inovacij in novih tehnologij, ki bodo v zameno izboljšale njihovo konkurenčnost in trajnost. Vse pobude EU v zvezi s svetovalnimi storitvami in sistemi inovacij morajo temeljiti na tistih, ki na ravni držav članic že obstajajo, osredotočene pa morajo biti v zagotavljanje dodane vrednosti. Ker je proračun SKP pod pritiskom, bi moralo biti v predlogih jasno določeno, da se neposredna plačila v okviru prvega stebra SKP ne smejo izplačevati poslovnim subjektom, ki ne opravljajo kmetijske dejavnosti. |
| --- | --- |

3.9

Neposredna plačila

| 3.10 | EESO v celoti priznava in podpira ključen pomen neposrednih plačil v okviru prvega stebra SKP pri podpori dohodkom kmetij. V zvezi s tem meni, da je treba ta plačila popolnoma zaščititi, morebitne prilagoditve nove osnovne dohodkovne podpore pa morajo biti čim manjše. |
| --- | --- |

3.10

Omejevanje in znižanje plačil

| 3.11 | Komisija v predlogu predvideva dve različni obliki neposrednih plačil, namreč 4 različna nevezana in različna vezana plačila. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Glede nevezanih plačil je EESO v svojih mnenjih izrazil jasno stališče: „Neposredna plačila v okviru prvega stebra bi bilo treba omejiti na raven, ki je za posamezne kmete pravična in razumna (na primer enaka primerljivemu dohodku kvalificiranega delavca). Prilagoditve bi morale biti možne in upoštevati je treba partnerstva, zadruge, podjetja in število zaposlenih, ki potrebujejo zavarovanje (14).“ |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Priporočil pa je tudi, naj omejitev ne velja za plačila, pri katerih gre za javne storitve, predvsem plačila na področju okolja in podnebja, in pri katerih je pozval k jasnim spodbudam. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO se je poleg tega zavzel za višjo premijo za travinja. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO načeloma pozdravlja upoštevanje plač v skladu s členom 15(2)(a) in (b), vendar po njegovem mnenju ni primerno, da se lahko upoštevajo 100-odstotno. Ni upravičeno, da se lahko iz javnih proračunov v celoti financirajo plače in s tem povezani davki posamezne skupine poklicev oziroma da je mogoče celo neplačano delo v celoti upoštevati v izračunih. EU bi morala določiti najvišjo raven, ki bi morala biti manj kot 100 %. |
| --- | --- |

3.15

Konvergenca plačil

| 3.16 | EESO podpira predloge o zunanji konvergenci za nadaljnje usklajevanje ravni neposrednih plačil med državami članicami. Namen predloga je za 50 % zmanjšati vrzel med trenutno povprečno ravnjo neposrednih plačil v državah članicah in 90 % povprečja EU pri neposrednih plačilih v obdobju od 2021 do 2027. S primernim proračunom SKP bi bili lahko predlogi Komisije kljub temu bolj ambiciozni, in sicer predvsem v zvezi z državami članicami, ki prejemajo najmanj podpore Po mnenju Odbora bi morala raven neposrednih plačil ob koncu prihodnjega proračunskega obdobja znašati vsaj 85 % povprečja EU. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Izravnava plačilnih pravic je zelo grob pristop in ne upošteva objektivnih meril, kot so raven izvedenih naložb na kmetiji, vrsta sistema kmetovanja, raven dohodka, potrebe po delovni sili, prihodnja sposobnost preživetja kmetije ter stopnja odvisnosti kmetije od neposrednih plačil in predanosti kmeta. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Da bi lahko kmetje imeli koristi od notranje konvergence, po katerih se minimalne plačilne pravice do leta 2026 zvišajo na do 75 % povprečnega zneska, bi se moralo od njih zahtevati, da izpolnjujejo nekatera objektivna merila. |
| --- | --- |

3.18

Nacionalna rezerva

| 3.19 | EESO podpira koncept nacionalne rezerve za mlade kmete, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo, in kmete, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo. Vendar morajo biti merila za dodelitev plačilnih pravic iz nacionalne rezerve taka, da se dodelitev teh pravic ne zlorablja in da se dodelijo le pravim kmetom na podlagi jasnih objektivnih meril, kot so starost, dohodek, izobrazba, vložek časa in pridelek. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Poleg tega bi moralo biti obvezno, da plačilne pravice, dodeljene iz nacionalne rezerve, prejemnik aktivira in jih uporablja v minimalnem obdobju, ki ga določi država članica, prejemniki dodeljenih plačilnih pravic iz nacionalne rezerve pa ne bi smeli imeti možnosti, da te pravice prodajo pred iztekom 10-letnega obdobja. |
| --- | --- |

3.20

Dopolnilna dohodkovna prerazporeditvena podpora

| 3.21 | Z dohodkovno prerazporeditveno podporo, ki je v nekaterih državah dosegla zelo dobre rezultate, pa se bo v drugih razmerah morebiti dodatno zmanjšala raven neposrednih plačil in dohodkov, dodeljenih kmetom, katerih dohodek je najbolj odvisen od neposrednih plačil, pri čemer jih večina kmetijsko dejavnost opravlja s polnim delovnim časom, plačila pa se bodo prerazporedila na kmete, ki kmetijsko dejavnost opravljajo s krajšim delovnim časom, in kmete, katerih celotni dohodek je manj odvisen od neposrednih plačil. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | V predlogih je poudarjen pomen neposrednih plačil za dohodke kmetij in jasno navedeno, da zagotovitev ustrezne ravni podpore in s tem dohodka kmetij ostaja ključni element za prihodnost, da bi se zagotovili prehranska varnost, okoljske in podnebne ambicije ter vitalnost podeželskih območij. Vendar EESO tudi poudarja, da bi vsaka možnost, s katero bi se znaten obseg neposrednih plačil prerazporedil med kmetije in regije z nižjo produktivnostjo, kratkoročno povzročila zmanjšanje konkurenčnosti EU (15) na mednarodnih trgih, hkrati pa v večji meri izpolnila pričakovanja potrošnikov in državljanov glede tega, da se SKP bolj usmeri v zadovoljevanje potreb notranjega trga. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | EESO meni, da bi se moralo dopolnilno prerazporeditveno plačilo, če se uporablja, financirati le iz sredstev, sproščenih zaradi omejevanja, ter da bi moralo biti ciljno usmerjeno in namenjeno kmetom, katerih dohodek je večinoma odvisen od kmetijstva, da se zmanjšajo velike razlike v sektorju. |
| --- | --- |

3.23

Dopolnilna dohodkovna podpora za mlade kmete

| 3.24 | EESO podpira predlog, da se uvede dopolnilna dohodkovna podpora za mlade kmete. Da pa ne bi bili zaradi tega prikrajšani pravi kmetje, bo treba vzpostaviti ustrezne mehanizme, s katerimi bi preprečili dodelitve finančnih sredstev, ki ne prispevajo k resničnemu izvajanju kmetijske dejavnosti. |
| --- | --- |

3.24

Prostovoljna shema za podnebje in okolje („ekoshema“)

| 3.25 | EESO je seznanjen z uvedbo prostovoljne ekosheme za podnebje in okolje na ravni kmetij v okviru prvega stebra. Vendar pa je pomembno, da predlagana ekoshema ne odvrača kmetov od uporabe pomembnih okoljskih in podnebnih shem v okviru drugega stebra in sodelovanja v njih ali jih ovira pri taki uporabi in sodelovanju. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | V okviru tega ukrepa je treba zagotoviti možnost plačil za travinje za živinorejo z minimalno in maksimalno gostoto živali. Poleg tega bi bilo treba predvideti tudi plačila za dobrobit živali za posamezno žival, kot to trenutno velja pri tej vrsti sheme. |
| --- | --- |

3.26

Vezana plačila

| 3.27 | Vezana plačila so zelo pomembna za zaščito ranljivih sektorjev in področij. Lahko omogočijo bistvena usmerjena in višja neposredna plačila za sektorje z nizkimi prihodki, kot so ekstenzivna reja krav ali ovc dojilj, pridelovanje beljakovinskih rastlin ali živinoreja na gorskih območjih, ki je bistvena za uravnoteženi ekosistem. Možnost vezanih plačil bi morala biti na splošno še naprej omejena, vendar bi morala biti na voljo za pomoč pri preprečevanju opuščanja zemljišč ter za podpiranje in spodbujanje pašništva (16). |
| --- | --- |

3.27

Razvoj podeželja

| 3.28 | EESO podpira osem širokih intervencij EU za razvoj podeželja. Kot je bilo že omenjeno, EESO nasprotuje vsem predlaganim zmanjšanjem sredstev za drugi steber, saj bi nesorazmerno prizadela nekatere države članice in vzbudila pomisleke glede pametnega, trajnostnega in konkurenčnega razvoja kmetijstva. |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | EESO meni, da bi morale biti v skladu s sedanjo SKP v okviru programov za razvoj podeželja predvidene posebne intervencije v zvezi z dobrobitjo živali in da bi morale biti te vključene v eno od širokih intervencij. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | EESO predlaga, da bi bilo treba za povečanje sodelovanja kmetov in izvajanja večji delež plačila dodeliti za stroške poslovanja ali spodbude. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | EESO meni, da bi bilo treba okoljske, podnebne in druge upravljavske obveznosti sprejemati za obdobja, daljša od sedmih let, če se ustrezno zajamči tudi financiranje teh obveznosti. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | EESO meni, da bi morala biti zaradi preprečevanja opuščanja zemljišč v državah članicah plačila za območja z naravnimi omejitvami (17) na zadevnih območjih obvezna. Poleg tega bi morali ukrepi vključevati ukrepe glede minimalne in maksimalne gostote živali ter določati obseg pašnega obdobja za živali. Dovoliti bi bilo treba, da se plačila za območja z naravnimi omejitvami štejejo med okoljske izdatke v okviru drugega stebra. |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | V predlogih glede naravnih ali drugih omejitev, značilnih za posamezno območje, je pomembno določiti načelo, po katerem je treba za vse omejitve izplačati nadomestilo. Da bi spremenili prakse, je zelo pomembno, da se nadomestilo izračuna za polno izgubo in da se izplačajo ustrezne spodbude. |
| --- | --- |

3.33

| 3.34 | EESO daje prednost pozitivnemu seznamu naložbenih predlogov pred negativnim. |
| --- | --- |

3.34

| 3.35 | EESO meni, da bi morali biti predlogi glede instrumentov za obvladovanje tveganj na ravni držav članic neobvezni, ne pa obvezni. EESO na splošno meni, da se je mogoče pred nestabilnostjo dohodkov najbolje zavarovati z močnimi neposrednimi plačili v okviru prvega stebra, katerih vrednost se nikakor ne bi smela zmanjšati zaradi prenosa sredstev na zavarovalne sheme ali vzajemne sklade. Poleg tega EESO predlaga, da bi se morali instrumenti za obvladovanje tveganj financirati glede na posamezne sektorje. |
| --- | --- |

3.35

| 3.36 | EESO pozdravlja novo prožnost in obseg podpore, opredeljena v okviru finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

3.36

Krizna rezerva

| 3.37 | EESO se zaveda potrebe po ustreznem in primerno financiranem stalnem skladu za krizne rezerve. Predlaga, da se financiranje za ta sklad zagotavlja iz nove postavke za izdatke, zunaj proračuna SKP, kar pomeni, da se zaradi tega neposredna plačila za kmete ne morejo zmanjšati. V skladu s sedanjo zakonodajo SKP se neporabljena sredstva iz krizne rezerve 2020 leta 2021 vrnejo kmetom. |
| --- | --- |

3.37

Skupna ureditev trgov

| 3.38 | V zakonodajnih predlogih ostaja skupna ureditev trgov večinoma nespremenjena ter vključuje varnostno mrežo v obliki javne intervencije in pomoči za zasebno skladiščenje ter izredne ukrepe. Poleg tega skupna ureditev trgov predvideva tržne standarde in pravila o sodelovanju kmetov. Po mnenju EESO bi morala Komisija razmisliti o dodatni okrepitvi ureditve trgov, da bi dosegli boljše prihodke. |
| --- | --- |

3.38

| 3.39 | EESO meni, da bi bilo treba v predlogih ponovno preučiti referenčne cene, ob upoštevanju razvoja stroškov proizvodnje, in sprožitvene ravni za uvedbo tržne podpore ter jih na novo določiti na bolj praktičnih ravneh, da bi se zagotovila realnejša in koristnejša tržna podpora, kadar je potrebna. Komisija bi se morala osredotočiti na instrumente za upravljanje trga in zlasti omejiti nihanje cen kmetijskih proizvodov, saj so glavni vir dohodka za kmete. |
| --- | --- |

3.39

Plačila

| 3.40 | EESO predlaga, naj se stopnja predplačil, ki se izplačajo od 16. oktobra vsako leto, zviša na 80 % (zdaj znaša 50 %, vendar je običajno dovoljena v višini 70 %) za neposredna plačila in na 90 % (zdaj znaša 75 %, vendar je običajno dovoljena v višini 85 %) v okviru ukrepov za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

3.40

Časovna umestitev

| 3.41 | Časovna umestitev dogovora o večletnem finančnem okviru in novih predlogov o SKP ni jasna, zlasti v kontekstu prihodnjih volitev v Evropskih parlament. Predlog reforme uvaja različne nove elemente, kot sta strateški načrt, osnovni element reforme, ki ga nacionalnim upravam ne bodo mogle zlahka uvesti, in nova struktura SKP, ki določa nekatere obveznosti za kmete (nova okrepljena pogojenost, spoštovanje kazalnikov strateškega načrta ipd.), ki bodo potrebovali nekaj časa, da jih bodo lahko sprejeli in začeli izvajati. EESO predlaga, da se dosežeta zgodnji dogovor o večletnem finančnem okviru pred volitvami v EP maja 2019 in pravočasen dogovor o prihodnosti SKP, da bodo lahko kmetje in kmetijski sektor ustrezno in z gotovostjo načrtovali svojo prihodnost. Zato je bistveno, da se za vsako obdobje po letu 2020, preden začnejo veljati nove ureditve, dovolj zgodaj vnaprej določi ustrezno prehodno obdobje na podlagi sedanjega sistema podpor. |
| --- | --- |

3.41

Prehranska veriga

| 3.42 | EESO ponovno poziva k oblikovanju celostne prehranske politike v EU (18). Zlasti pozdravlja dejstvo, da Komisija opozarja na pomen SKP za spodbujanje bolj zdravega načina prehrane in zagotavljanje, da bodo hranljiva živila, kot so sadje in zelenjava, na voljo državljanom EU. Konkretni predlogi in priporočila o tem vprašanju bodo podani v mnenju na lastno pobudo, ki je v pripravi. EESO pozdravlja predloge za okrepitev položaja kmetov v prehranski verigi. Večja preglednost cen na trgu je ključna na vseh ravneh, od pravic potrošnikov do primarnih proizvajalcev. Poleg tega bi bilo treba organizacijam proizvajalcev zagotoviti večje spodbude in podporo. |
| --- | --- |

3.42

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Eurostat: Prebivalstvo EU 1. januarja 2017.

1

(2)  Mnenje EESO – Možno preoblikovanje skupne kmetijske politike (UL C 288, 31.8.2017, str. 10).

2

Možno preoblikovanje skupne kmetijske politike

(3)  Predstavitev R. Ramona i Sumoya (GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, enota C.1) za študijsko skupino EESO dne 25. 6. 2018.

3

(4)  UL C 354, 28.12.2010, str. 35.

4

(5)  UL C 283, 10.8.2018, str. 69, točke 10.2, 10.3 in 10.4.

5

(6)  Delovni dokument EU o primerjavi med predlogi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020.

6

(7)  UL C 283, 10.8.2018, str. 69, točka 7.13.

7

(8)  COM(2018) 392 final, člen 5 – Splošni cilji, str. 41.

8

(9)  COM(2018) 392 final, Priloga 3 – Pravila o pogojenosti na podlagi člena 11.

9

(10)  COM(2018) 392 final, str. 3.

10

(11)  UL C 283, 10.8.2018, str. 69, točki 1.9 in 6.4.

11

(12)  Programi v okviru drugega stebra SKP – Naknadna ocena programov za razvoj podeželja za obdobje 2007–2013.

12

Naknadna ocena programov za razvoj podeželja za obdobje 2007–2013

(13)  COM(2018) 392 final, Priloga I – Kazalniki učinka, rezultatov in izložkov na podlagi člena 7.

13

(14)  UL C 288, 31.8.2017, str. 10, in UL C 283, 10.8.2018, str. 69.

14

(15)  COM(2018) 392 final, str. 7.

15

(16)  The Policy Roadmap for the EU Sheep meat Sector (Načrt politike za sektor ovčjega mesa v EU) – priporočila foruma EU o ovčjem mesu, ki mu je predsedoval John Bryan.

16

(17)  Površine, za katere so značilne naravne ali druge posebne omejitve.

17

(18)  UL C 129, 11.4.2018, str. 18.

18

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/226 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/226

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1293/2013

(COM(2018) 385 final – 2018/209 (COD))

(2019/C 62/36)

| Glavni poročevalec: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Glavni poročevalec:

Lutz RIBBE

| Zaprosilo | Evropski parlament, 14. 6. 2018 |
| --- | --- |
| | Svet, 2. 7. 2018 |
| Pravna podlaga | člena 192(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Sklep plenarne skupščine | 22. 5. 2018 |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 5. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 133/7/2 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 14. 6. 2018

Svet, 2. 7. 2018

Pravna podlaga

člena 192(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep plenarne skupščine

22. 5. 2018

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

5. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

133/7/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Narava in okolje v EU sta v resni krizi. Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) je program LIFE s svojim veliko preskromnim proračunom nezadosten odziv na sedanjo okoljsko krizo in ne bo mogel prispevati k temu, da bi se stvari bistveno spremenile. Kljub temu EESO načelno izrecno pozdravlja nadaljevanje tega programa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Poleg znatnega povečanja sredstev programa LIFE bi bila potrebna veliko večja skladnost vseh politik EU. EESO je v preteklosti že večkrat opozoril na neskladnost, ki škodi naravi in okolju, vendar se ni v zvezi s tem nič spremenilo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pristop vključevanja, ki mu daje prednost Komisija, se je v zadnjih desetletjih izkazal za neprimernega za financiranje varstva biotske raznovrstnosti. EESO zato vztraja pri svojem predlogu, da bi bilo treba program LIFE nadgraditi v pravi finančni mehanizem za Naturo 2000. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | V novem obdobju financiranja bi pristop vključevanja eventualno lahko deloval za podnebne ukrepe, saj naj bi se najmanj 25 % sredstev EU namenilo za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO zlasti pozdravlja dejstvo, da bo novi program LIFE lahko finančno podprl razvoj in izvajanje pobud od spodaj navzgor za inovativne, decentralizirane in trajnostne gospodarske modele. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO pozdravlja dejstvo, da je nova uredba LIFE manj omejevalna in med drugim omogoča tudi polno financiranje projektov. Obenem pozdravlja, da bo mogoče podpreti organizacije, pomembne za nadaljnji razvoj in izvajanje evropske okoljske politike. |
| --- | --- |

1.6

2.   Razlogi za pripravo mnenja

| 2.1 | Komisija je predstavila svoje predloge za srednjeročno finančno načrtovanje za obdobje 2021–2027. To bo imelo zaradi izstopa Združenega kraljestva iz EU in novih prioritet precejšen učinek na dosedanjo politiko financiranja EU, zlasti na nekatera programska področja. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Dosedanja struktura financiranja v sklopu večletnega finančnega okvira je na primer zajemala 58 različnih programov; ta številka naj bi se zmanjšala na 37. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Na program LIFE te strukturne spremembe ne vplivajo. Še naprej naj bi bil samostojen program z lastno proračunsko vrstico ter podpiral razvoj in uporabo inovativnih rešitev za okoljska in podnebna vprašanja, kot je na primer energetski prehod. V naslednjem proračunu EU bodo programu LIFE na voljo lastna sredstva v višini 5,45 milijarde EUR. |
| --- | --- |

2.3

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO je v preteklih letih vedno obravnaval program LIFE kot dragocen sestavni del evropske naravovarstvene in okoljevarstvene politike, zato pozdravlja njegov nadaljnji obstoj kot samostojni program v novem obdobju financiranja 2021–2027. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO v osnovi ugotavlja, da sta narava in okolje v EU v resni krizi. Po eni strani je to posledica dejstva, da imajo programi EU za financiranje varstva narave in okolja na voljo veliko preskromna sredstva. Po drugi strani pa je treba opozoriti na pomanjkljivo usklajenost različnih sektorskih politik EU. EESO Komisijo in Svet izrecno poziva, naj odpravita te pomanjkljivosti, na katere je sam že večkrat opozoril. V nasprotnem primeru bo imel program LIFE, v okviru katerega se nedvomno financirajo zelo dobri projekti, še naprej le simbolično vlogo. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO opaža veliko protislovje med prednostnimi nalogami politike, kot se izražajo v izjavah, strategijah, konceptih in zakonodaji na eni strani, ter pomenom, ki se tem domnevnim političnim prednostnim nalogam priznava v proračunu, na drugi strani. Velja načelo, da proračun razkriva resnico o dejanskih prednostnih nalogah politike. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO je nazadnje izrazil svoje stališče o programu LIFE v svojem mnenju o vmesni oceni programa LIFE (1). Vanj je vključil več predlogov za preoblikovanje programa, ki v novem predlogu uredbe žal niso bili upoštevani; predlogi so med drugim zadevali področje uporabe programa LIFE in finančna sredstva za njegovo izvajanje. |
| --- | --- |

3.4

Finančna sredstva za izvajanje programa LIFE

| 3.5 | Ob pogledu na proračunska sredstva, odobrena za novi podprogram za prehod na čisto energijo, se v pravi luči pokaže sprva impresivno povečanje finančnih sredstev za program LIFE s 3,45 milijarde EUR (v finančnem obdobju 2014–2020) na 5,45 milijarde EUR (v obdobju 2021–2027). Ob tem je treba upoštevati tudi, da gre pri približno 2,6 milijarde EUR, tj. pri skoraj polovici tega zneska, za odobritve za prevzem obveznosti, ki bi bile po sedanjih načrtih lahko porabljene šele po letu 2027. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Za področje „podnebni ukrepi“ so v sedanjem programskem obdobju namenjena sredstva v višini 864 milijonov EUR. V novem obdobju bo ta znesek znašal 1,95 milijarde EUR, vključno z eno milijardo EUR za novi podprogram za prehod na čisto energijo, ki se trenutno financira v okviru programa Obzorje 2020. Povečanje sredstev za dosedanje programsko področje „podnebni ukrepi“ v višini približno 100 milijonov EUR (za obdobje sedmih let!) je v resnici torej premajhno. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | V sedanjem obdobju financiranja so za področje „okolje in učinkovita raba virov“ na voljo sredstva v višini 2,59 milijarde EUR, od tega 1,15 milijarde EUR za biotsko raznovrstnost. V novem obdobju financiranja je bil ta znesek znatno povečan, na 2,15 milijarde EUR (torej za skoraj 100 %), vendar je treba tudi ta podatek vzeti z zrnom soli. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kot je povsem pravilno navedla Komisija v uvodni izjavi 14, je „eden glavnih razlogov za nezadostno izvajanje zakonodaje Unije o naravi in strategije za biotsko raznovrstnost pomanjkanje ustreznega financiranja“. Na nezadostno financiranje varstva biotske raznovrstnosti je na poseben način opozorilo tudi Evropsko računsko sodišče v svojem posebnem poročilu o omrežju Natura 2000 (2). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ta problem z načrtovanim povečanjem nikakor ne bo odpravljen, prej nasprotno. EESO je zelo zaskrbljen zlasti zaradi povsem nezadostnega financiranja omrežja Natura 2000, ki je ključnega pomena za varstvo biotske raznovrstnosti. Po oceni EESO se bo pomanjkanje sredstev v novem obdobju financiranja 2021–2027 še dodatno zaostrilo zaradi zmanjšanja proračunskih sredstev za program EKSRP in za regionalni razvoj. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Namesto povečanja proračunskih sredstev za program LIFE, ki bi bilo potrebno po mnenju EESO, Komisija predlaga okrepitev pristopa vključevanja, torej financiranje iz drugih proračunskih vrstic. EESO priznava, da pristop vključevanja lahko deluje, če so na drugem mestu na voljo ustrezna namenska sredstva. Pri tem opozarja zlasti na podnebno politiko, med drugim ker je Komisija predlagala, da se najmanj 25 % proračuna EU porabi za podnebne ukrepe (3). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Na področju varstva biotske raznovrstnosti je pristopu vključevanja, po katerem se omrežje Natura 2000 financira predvsem iz skladov EU za regionalni razvoj in iz drugega stebra skupne kmetijske politike, sicer klavrno spodletelo. Zato se je EESO v svojem mnenju o vmesni oceni programa LIFE z dne 23. februarja 2017 (4) zavzel za to, da bi moral „program LIFE [...] postati osrednji instrument financiranja omrežja Natura 2000“. Pri tem opozarja na to (5) in druga mnenja ter se še naprej zavzema za ustrezno povečanje sredstev programa LIFE, ki morajo biti namensko dodeljena. Eden od predlogov za doseganje ambicioznih okoljskih ciljev bi lahko bil tudi, da se v primerih kršitev v okviru SKP morebitni neizplačani zneski preusmerijo na ukrepe za ohranitev biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Če se upoštevajo izračuni, ki so bili opravljeni v Nemčiji za financiranje izvajanja Nature 2000, in aplicirajo na EU-28, bi bila potrebna finančna sredstva do 21 milijard EUR letno (6). Povečanje sredstev, ki so v proračunu LIFE namenjena za varstvo narave/biotske raznovrstnosti, v višini ene milijarde EUR za obdobje sedmih let je zato le kaplja v morje. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Poleg tega bo treba velik del navedenih stroškov za omrežje Natura 2000 porabiti za trajno vzdrževanje in upravljanje več kot 27 000 območij Natura 2000. Program LIFE pa tudi po novem predlogu ponuja le omejene možnosti za financiranje stroškov trajnega vzdrževanja območij Natura 2000, zato v nasprotju z zahtevami iz uvodne izjave 14 po mnenju EESO ne bo mogel dovolj prispevati k reševanju krize biotske raznovrstnosti v EU. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO je zato zelo razočaran, da njegov predlog ni bil upoštevan. Komisija sicer v predlogu uredbe pojasnjuje, da je bilo v okviru ocene učinka pretehtano, „kako bi bilo mogoče okrepiti vlogo programa pri izvajanju politike Unije o naravi in biotski raznovrstnosti. [...] štelo [se je], da možnost velikega sklada z deljenim upravljanjem v okviru programa LIFE ni učinkovita“, vendar EESO ni jasno, kako bo rešen problem eklatantnega pomanjkanja sredstev za Naturo 2000. Poleg tega se EESO nikoli ni zavzemal za sklad z deljenim upravljanjem, saj bi bilo tak sklad dejansko težko učinkovito upravljati. Namesto tega je predlagal, da se program LIFE (kot instrument EU za financiranje na področju okolja) povsem preoblikuje, nato pa iz njega financirajo obveznosti, ki jih ima EU pri izvajanju ustreznih direktiv o naravi. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Poleg tega je v uvodni izjavi 18 navedeno, da bi moral program LIFE v prihodnje podpirati tudi projekte, ki prispevajo k učinkovitemu izvajanju okvirne direktive o vodah (2000/60/ES). EESO to načeloma pozdravlja, vendar opozarja, da bo brez nadaljnjega povečanja sredstev prišlo do dodatnega pomanjkanja sredstev za druge pomembne podprograme. Enak pridržek ima tudi v zvezi s podporo projektom za izvajanje okvirne direktive o morski strategiji (2008/56/ES), ki se omenja v uvodni izjavi 19. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Presenečen je, da predlagana uredba LIFE samo na enem mestu in še tu le obrobno omenja revolucionarni koncept „zelene infrastrukture“. Glede na to, da se v večletnem finančnem okviru 2021–2027 ne omenja program financiranja TEN-G za „zeleno infrastrukturo“, predlagan v sporočilu Komisije (7) z dne 6. maja 2013, EESO predlaga, da bi moral program LIFE – z znatno večjim proračunom – izrecno podpirati tudi projekt zelene infrastrukture. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Že danes postaja jasno, da cilji, ki so bili dogovorjeni v EU na področju varstva biotske raznovrstnosti za leto 2020, ne bodo doseženi. Če bo v finančnem obdobju 2021–2027 na voljo še manj sredstev, obstaja nevarnost, da EU tudi do leta 2030 ne bo dosegla nobenih pomembnih izboljšav. Zaradi te hude krize biotske raznovrstnosti je treba bistveno povečati financiranje programa LIFE. Zato EESO Svet in Evropski parlament poziva, naj v nadaljnji razpravi o srednjeročnem finančnem načrtovanju obravnavata in upoštevata njegove zamisli. |
| --- | --- |

3.17

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | V obrazložitvenem memorandumu k predlogu uredbe Komisija večkrat poudari majhen obseg financiranih projektov, po čemer se LIFE razlikuje na primer od Obzorja Evropa. Med drugim navaja, da bo program LIFE „državljanom [pomagal] ukrepati za podnebje in za svojo skupnost“. Po mnenju EESO je prav ta pristop, pri katerem se spodbujajo pobude od spodaj navzgor, torej pobude akterjev civilne družbe, zelo pomemben in ga je treba podpirati. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Zajemati pa bi moral več, kot navaja Komisija v uvodnih izjavah 8 in 10. Projekti, katerih cilj je „olajšati prevzem tehnologije“, so zagotovo dobrodošli, vendar vloga državljanov močno presega izvajanje že razvitih postopkov. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Nenazadnje Evropski svet za inovacije, omenjen v predlogu uredbe, ni edino telo, ki lahko – po besedah Komisije – „podpre širitev ali komercializacijo novih prelomnih zamisli“. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | To lahko med drugim storijo tudi mala in srednja podjetja, majhne in velike civilnodružbene iniciative, sindikati, fizične osebe ali občine. Dejansko že sedaj razvijajo (včasih zelo preproste) ideje, prakse ali inovativne, uporabne tehnologije, ki jih doslej niso hoteli ali znali zasnovati ne oblikovalci politik ali javni organi ne uveljavljena podjetja. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Program LIFE bi moral podpirati prav ta prizadevanja, zlasti ker prav ti neuveljavljeni akterji pogosto zelo težko pridobijo podporo za inovacije. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | To je mogoče ponazoriti z naslednjima primeroma, ki bi lahko ustrezala novemu podprogramu za prehod na čisto energijo: |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Znano je, da je razvoj infrastrukture za polnjenje električnih vozil pomembna naloga, ki se je je treba lotiti tudi na ravni politike. Državljanske pobude gredo vse bolj v smeri neposredne, decentralizirane uporabe na primer električne energije, proizvedene v zadružnih vetrnih elektrarnah, za skupnostno upravljanje polnilnih postaj ali za oskrbo zasebnih polnilnih postaj doma, v stanovanjski soseski ali na delovnem mestu. Številne izkušnje s solarnimi polnilnimi postajami (tj. avtomobilskimi nadstreški, opremljenimi s fotovoltaičnimi napravami) bi se tako lahko prenesle na vetrne elektrarne. S tem bi se ustvarile povsem nove priložnosti za udeležbo akterjev civilne družbe, kar bi bilo pomembno tako za regionalni gospodarski razvoj kot tudi za sprejetje nove strukture oskrbe, ki jo je še treba vzpostaviti (8). To bi dalo tudi nov zagon ambiciji EU, da bi bili državljani v središču energetskega prehoda. Vendar uveljavljeni akterji na področju oskrbe z električno energijo praviloma ne razvijajo takšnih novih konceptualnih pristopov. Potrebujejo začetno podporo, zlasti ker je treba v številnih primerih preučiti pravni okvir in podrobna tehnična vprašanja. Program LIFE bi moral nujno podpirati take inovacije, ki jih še ni mogoče tržiti. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Enako velja za inovativen pristop, ki so ga razvili v podlaškem mestu Łapy na Poljskem, ne morejo pa ga izvajati, ker kratko malo niso mogli pridobiti sredstev za potrebne poglobljene študije. Kot v številnih drugih občinah v državah srednje in vzhodne Evrope je tudi v tem mestu zrak obremenjen z visokimi emisijami, ki izhajajo iz komunalnih okrožnih sistemov ogrevanja na osnovi premoga. Izračuni so pokazali, da bi nadomestitev premoga z obnovljivimi viri energije (npr. z biomaso) ali nizkoemisijskimi energetskimi viri, kot je plin, povzročila zvišanje maloprodajnih cen, ki v družbi ne bi naletelo na razumevanje. Pristop, po katerem se vzpostavijo in upravljajo občinske vetrne elektrarne ter proizvedena električna energija s toplotnimi črpalkami pretvori v toploto, bi zelo verjetno prinesel nižje cene ogrevanja. Vendar občina nima sredstev za izvedbo tehničnih in pravnih predhodnih študij, ki so nujno potrebne za izvedbo takega vzorčnega projekta, niti ni mogla potrebnih sredstev pridobiti iz drugih virov. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.7 | Zato EESO pozdravlja dejstvo, da podprogram za prehod na čisto energijo prinaša nov poudarek na področju „podnebni ukrepi“ programa LIFE, ki bo v obdobju 2012–2027 s skoraj eno milijardo EUR dosegal skoraj 20 % skupnega proračuna v višini 5,45 milijarde EUR. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO meni, da bi bilo treba za program LIFE izbrati čim bolj preproste postopke za prijavo in izvajanje. Pozdravlja dejstvo, da si Komisija nenehno prizadeva za nadaljnje zmanjšanje administrativnih bremen pri prijavi in izvajanju projektov. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Nova uredba LIFE vsebuje veliko manj omejitev kot trenutni program, kar daje Komisiji veliko več prožnosti pri izboru in financiranju projektov. Po mnenju EESO bo to prineslo veliko bolj učinkovito porabo sredstev. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Dobri in inovativni projekti ne bi smeli biti neuspešni samo zato, ker prijavitelj na primer nima zadostnih možnosti sofinanciranja. EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da nova uredba LIFE ne vsebuje več člena, ki izključuje polno financiranje projektov (glej člen 20 stare uredbe). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Poleg tega pozdravlja načrte za nadaljnji razvoj programa LIFE ter dejstvo, da je zdaj v ospredju pospeševalna vloga, ki bi jo moral imeti program LIFE oziroma projekti, ki jih ta podpira. Vendar EESO ni jasno, kako bo ta pospeševalna vloga videti v praksi. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Lahko si predstavlja, da bi Komisija izbrala določen delež podprtih projektov, ki so še zlasti inovativna, in koordinatorja projekta pozvala, da v okviru manjšega nadaljevalnega projekta podrobneje opredeli okoliščine, ki so bile še posebej odločilne za uspeh ali neuspeh projekta. Trenutno veliko inovativnim idejam (glej točko 3.8) ne uspe na primer zaradi administrativnih ovir ali zaradi pomanjkljivega ali zaviralnega zakonodajnega okvira. Če se želi politika nekaj naučiti iz projektov, ki jih podpira LIFE, in priti do ustreznih spoznanj, mora natančno poznati dejavnike uspeha oziroma neuspeha. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | V skladu z uvodno izjavo 17 je ozaveščenost javnosti o onesnaženosti zraka visoka, državljani pa „od organov pričakujejo ukrepanje“. To drži in program LIFE je lahko pri tem tudi v prihodnje v pomoč, če se ustrezna spoznanja, ki izhajajo iz projektov, uporabijo v praktičnih političnih ukrepih. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Ob tem je treba opozoriti, da program LIFE ne more in ne sme prevzeti vloge čistilca v smislu kompenzacije za nedejavnost javnih organov. Kakovost zraka bi se lahko v Evropi že znatno izboljšala, na primer če bi se: (a) dosledno upoštevale že določene mejne vrednosti, (b) dosledno izvajala obljubljena internalizacija zunanjih stroškov in (c) odpravile okolju škodljive subvencije, kot se obljublja že leta. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | V uvodni izjavi 27 se zato povsem upravičeno omenjajo tudi vidiki izvajanja zakonodaje, vključno s postopki spremljanja in izdaje dovoljenj, kakovostjo okoljskih inšpekcijskih pregledov in mehanizmov za izvrševanje zakonodaje. Glede na njihov prispevek k tem ciljem bi se mreži Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava (IMPEL), Evropski mreži tožilcev za okolje (ENPE) in Forumu sodnikov Evropske unije za okolje (EUFJE) v skladu s členom 12 predloga lahko tudi „brez razpisa za zbiranje predlogov“ dodelila nepovratna sredstva, tj. institucionalna podpora. EESO pozdravlja takšno podporo in poudarja, da je treba razmeroma nebirokratsko podporo zagotoviti tudi drugim odločilnim družbenim akterjem, ki lahko prispevajo k politiki EU na področju okolja, kot je predvideno v členu 10(5) predloga. |
| --- | --- |

4.15

V Bruslju, 18. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 173, 31.5 2017, str. 7.

1

(2)  Evropsko računsko sodišče (2017): Posebno poročilo št. 1/2017 „Za izkoriščanje celotnega potenciala omrežja Natura 2000 je potrebnih več prizadevanj“.

2

(3)  EESO meni, da je ta delež še vedno prenizek, in je pozval, da se zviša na 40 % (mnenje EESO o evropskem finančno-podnebnem paktu (glej stran 8 tega Uradnega lista).

3

(4)  UL C 173, 31.5 2017, str. 7.

4

(5)  Glej mnenje EESO NAT/681 o politiki EU na področju biotske raznovrstnosti (UL C 487, 28.12.2016, str. 14).

5

(6)  Glej mnenje EESO (UL C 129, 11.4.2018, str. 90).

6

(7)  COM(2013) 249 final.

7

(8)  Glej mnenje EESO o učinkih nove brezogljične, decentralizirane in digitalizirane strukture oskrbe z energijo (UL C 367, 10.10.2018, str. 1).

8

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/231 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/231

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite

(COM(2017) 772 final – 2017/0309 (COD))

(2019/C 62/37)

| Poročevalec: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Dimitris DIMITRIADIS

| Zaprosilo | Evropska komisija, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 196 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Sklep predsedstva | 26. 6. 2018 |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 5. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 205/2/1 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 18. 6. 2018

Pravna podlaga

člena 196 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep predsedstva

26. 6. 2018

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

5. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

205/2/1

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi

| 1.1 | Glede na stalno spreminjajoče se nove razmere, ki so posledica pojavov, povezanih s podnebnimi spremembami, ter močno vplivajo na človekovo dejavnost in obstoj, Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poziva evropske organe, naj sprejmejo nove skupne ukrepe in politike. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Za spopadanje s temi pojavi sta potrebna večja pazljivost in solidaren razvoj ne le načrtov, temveč tudi konkretnih rešitev. Predlog za spremembo mehanizma EU na področju civilne zaščite rescEU, ki bo prvič vključeval zmogljivosti za gašenje gozdnih požarov iz zraka ter zmogljivosti za iskanje in reševanje v mestih, terenske bolnišnice in nujne zdravniške ekipe, je korak v to smer. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Po mnenju EESO je pomembno, da predlog določa, da bo lahko Komisija poleg štirih opisanih zmogljivosti pooblaščena za opredelitev dodatnih zmogljivosti, ki jih bo moral imeti mehanizem rescEU, in da ji bo s tem zagotovljena potrebna prožnost. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da Komisija s svojim predlogom uveljavlja pojem evropske solidarnosti, vendar držav članic nikakor ne razbremenjuje njihovih obveznosti in vloge, ki jo morajo odigrati. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Z novim mehanizmom civilne zaščite bodo EU kot celota in vsaka posamezna država članica skupaj uporabljale zmogljivosti strukture, ki bo imela lastna sredstva, pa tudi druga sredstva, ki jih bodo prispevale države Unije. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da Komisija s predložitvijo obravnavanega predloga potrjuje svoje spoznanje, da je treba informacije organizirano razširjati in znanja strukturirano sporočati zainteresiranim akterjem, če želimo od tega imeti koristi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Izobraževanje in pripravljanje prebivalstva na soočenja z nesrečami morata biti ključni element skupne civilne zaščite, ki se izvaja v sodelovanju z državami članicami in tretjimi državami, udeleženimi pri skupnih ukrepih, in z dejavnim sodelovanjem regionalnih in lokalih skupnosti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Če je civilna zaščita tako stvar vseh kot vsakega posameznika, pa individualna odgovornost ni edini dejavnik za izboljšanje spopadanja z izzivi. V zvezi s tem imajo večjo vlogo skupna prizadevanja in skupna ozaveščenost. V takih okoliščinah je nujno mobiliziraiti civilno družbo, nevladne organizacije, prostovoljce in neodvisne udeležence, da sodelujejo tako pri pripravi kot izvajanju načrtov za nujno posredovanje v primeru naravnih nesreč. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Podjetniški sektor in osebe, ki so v njem zaposlene, lahko s skupnimi ukrepi družbi pomagajo, da se prilagodi škodljivim učinkom podnebnih sprememb ali jih celo prepreči in da v čim večji meri zmanjša posledice naravnih nesreč ali vzroke tistih nesreč, ki jih povzroči človek, na primer ko gre za emisije plina in drobnih delcev. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Današnje inovativne tehnologije in digitalna orodja (internet stvari) je treba dati na voljo enotam, ki vodijo cikel ukrepanja na področju civilne zaščite na vsaki posamezni ravni. Nevarnosti je mogoče preprečiti s pravilno uporabo orodij, razvitih v fazi preprečevanja ali za nadzor, vodenje ali obveščanje zmogljivosti na terenu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO meni, da mehanizem rescEU, ki ga predlaga Komisija, lahko:






  (a) | evropskim državljanom pošlje močno sporočilo o evropske solidarnosti v trenutku, ko jo EU še posebej potrebuje; |
| --- | --- | --- |

1.11

(a)

evropskim državljanom pošlje močno sporočilo o evropske solidarnosti v trenutku, ko jo EU še posebej potrebuje;

| (b) | okrepi sodelovanje držav pristopnic k EU in ustrezno kulturo solidarnosti, ki mora vladati med njenimi državami članicami; |
| --- | --- |

(b)

okrepi sodelovanje držav pristopnic k EU in ustrezno kulturo solidarnosti, ki mora vladati med njenimi državami članicami;

| (c) | spodbudi države, ki sodelujejo v evropskih institucijah, da bodo obravnavale občutljiva in pomembna področja, in sicer tako, da se bodo zavedale konkretnega pomena, ki ga ima zveza držav, kot je EU, pri tematikah, o katerih se običajno ne razpravlja; |
| --- | --- |

(c)

spodbudi države, ki sodelujejo v evropskih institucijah, da bodo obravnavale občutljiva in pomembna področja, in sicer tako, da se bodo zavedale konkretnega pomena, ki ga ima zveza držav, kot je EU, pri tematikah, o katerih se običajno ne razpravlja;

| (d) | spodbudi regionalno sodelovanje in pomaga zmanjšati politične napetosti na občutljivih območjih, kot kažejo številni primeri iz preteklosti, v katerih se je skupaj borilo proti velikim naravnim nesrečam. |
| --- | --- |

(d)

spodbudi regionalno sodelovanje in pomaga zmanjšati politične napetosti na občutljivih območjih, kot kažejo številni primeri iz preteklosti, v katerih se je skupaj borilo proti velikim naravnim nesrečam.

| 1.12 | EESO opozarja, da se je letos poleti poleg elementov, ki jih je Komisija predstavila v zvezi z obsegom naravnih pojavov in nesreč do leta 2017, pokazalo, da je treba pregledati in dopolniti okvir, ki trenutno velja za mehanizem EU na področju civilne zaščite. Požari, vročinski valovi ali poplave, ki so bili tako izraziti kot še nikoli po vsem ozemlju Evrope, celo v regijah, v katerih se take nesreče doslej niso dogajale, in so povezani s podnebnimi spremembami, pa tudi močni in pogosti požari, ki nepredvideno povzročijo masovno uničenje in izgube, kažejo, da je treba sprejeti pobude, kakršno predlaga Komisija z mehanizmom rescEU. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO je prepričan, da bo treba vprašanja v zvezi s civilno zaščito v prihodnjih letih obravnavati vse bolj globalno, politike posredovanja pa vključiti v vse ravni človekove dejavnosti. Ugotavlja, da je treba na področju civilne zaščite v EU nemudoma sprejeti širši politični in regulativni okvir. |
| --- | --- |

1.13

Priporočila

| 1.14 | Čeprav EESO razume težave in obveznosti, ki jih ima Komisija zaradi veljavne evropske zakonodaje in ki izhajajo predvsem iz primarne zakonodaje, meni, da si je treba čim bolj prizadevati, da bi države članice sprejele idejo skupnega pristopa k vprašanjem civilne zaščite, zlasti pri preprečevanju, odzivanju in obnovi. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Priprava študij o državni oceni tveganja ter akcijskih načrtov za preprečevanje in odzivanje na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ki je seveda prostovoljna, vendar se zanjo prejemajo sredstva, bi morala biti element, s katerim bi države članice Unije spodbudili, da čim bolj izkoristijo prednosti, ki jih ponuja mehanizem rescEU. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Komisija bi morala v sodelovanju z državami članicami pripraviti splošna načela in smernice za spremembo nacionalnih zakonodaj, s katero bi dobili skupen, sodoben in skladen okvir za vprašanja, kot so zgodnje opozarjanje, prostovoljstvo in njegovo institucionalizirano sodelovanje na vseh ravneh cikla ukrepanja na področju civilne zaščite ali obveznost, da določen delež svojega proračuna namenijo preventivnim dejavnostim, če navedemo le nekaj primerov. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO meni, da bi z vzpostavitvijo skupnih upravnih postopkov v državah članicah na tem področju našli skupen jezik, s čimer bi čim bolj izkoristili prednosti, ki jih ponuja mehanizem rescEU, ter zagotovili želeno prožnost in učinkovitost, zlasti za nujne operacije. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Po mnenju EESO bi bilo treba v celoti izkoristiti instrumente, kot je evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, da se na čezmejni ravni zagotovi skupno ukrepanje držav članic na področju civilne zaščite. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESO je prepričan, da bo treba pripraviti pobudo za spodbujanje inovacijskih in zagonskih podjetij, da izpopolnijo, razvijejo ali ustvarijo nova visokotehnološka orodja za preprečevanje in odzivanje, kot so sistemi za napovedovanje, opozarjanje ali posredovanje. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Gozdni požari na primer kažejo, da je treba vzpostaviti take sisteme in hkrati izkoristiti prednosti evropske industrije na področjih aeronavtike, informatike, avtomobilizma, sistemov za boj proti ognju itd. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | EESO je prepričan, da bo Komisija morala v svoja prizadevanja dejavno vključiti skupnost znanstvenikov in raziskovalcev ter z njimi razpravljati o ukrepih, ki jih je treba izvajati v različnih fazah cikla civilne zaščite. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | Da bi omogočili izmenjavo dobrih praks ter informacij o novih možnostih, ki jih ponuja tehnologija, in tudi drugih zadevah, bi bilo primerno sprejeti pobudo za vzpostavitev letnega evropskega foruma, ki bi lahko deloval pod okriljem EESO in na katerem bi sodelovali predstavniki znanstvene sfere ter voditelji, odgovorni za področje civilne zaščite. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | Komisija mora državam članicam nujno priporočiti vrsto dobrih praks, posebej na področju preprečevanja in obnove, ter vanje uvesti modele, ki zagotavljajo vzdržnost in trajnost. |
| --- | --- |

1.23

| 1.24 | EESO vidi v prostovoljstvu in s tem v civilni družbi enega glavnih vzvodov, ki aktivirajo mehanizme na področju civilne zaščite. Zato meni, da je nujno predvideti njihovo podporo s sredstvi in opremo na evropski ravni ter jih na institucionalni ravni vpisati v novi mehanizem rescEU. |
| --- | --- |

1.24

| 1.25 | Organi EU bodo morali za vzpostavitev enotnega okvira za njegovo upravljanje nedvomno razpravljati o tem, kako zagotoviti vključitev delavcev, ki to želijo, v ekipe prostovoljcev, ter sprejeti ustrezne določbe za zagotovitev njihovih temeljnih pravic, kot sta zavarovanje in pravica do dopusta, ki ga ni mogoče zavrniti, kadar so odsotni z dela, ker sodelujejo v operacijah civilne zaščite na terenu. |
| --- | --- |

1.25

| 1.26 | Koristno bi bilo vzpostaviti skupni evropski sistem kvalifikacij za prostovoljne ekipe civilne zaščite in za sredstva, ki jih uporabljajo, in ga dopolniti z ad hoc izobraževanji na lokalni, regionalni, nacionalni in/ali evropski ravni. |
| --- | --- |

1.26

| 1.27 | EESO opozarja Komisijo, da bi bilo treba evropskim strukturnim in investicijskim skladom neposredno zagotoviti želeno prožnost za financiranje obnovitvenih del in sanacije ob nesreči, pri čemer poudarja, da so ob teh prizadevanjih potrebne študije v podporo trajnostnemu razvoju projekta ter ponovni vzpostavitvi normalnega življenja v prizadetih regijah, zlasti ko gre za podeželske regije, da bi se izognili odseljevanju prebivalstva iz njih. |
| --- | --- |

1.27

| 1.28 | Koristno bi bilo, da bi „zmogljivosti“, ki bi jih bilo mogoče kupiti ali najeti, kot je predvideno v okviru novega mehanizma rescEU, po potrebi nudile več možnosti uporabe, da bi se naložba čim bolj povrnila. Zračne zmogljivosti bi bilo na primer mogoče uporabiti za gašenje gozdnih požarov, izvajanje operacij iskanja in reševanja, nadzor nad mejami ob čezmejnih nesrečah in seveda izvajanje preventivnih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.28

| 1.29 | Z zagotovitvijo možnosti za mešano uporabo zmogljivosti, ki bi zajemala tako področje varnosti (safety) kot zaščite (security), bi morda lahko privarčevali sredstva, pa tudi dali prednost celovitim dejavnostim posredovanja, ki jih izvaja EU, in prispevali k cilju dopolnjevanja ukrepov. |
| --- | --- |

1.29

| 1.30 | Razpršeno razporeditev zmogljivosti, kot je predvidena v okviru mehanizma rescEU, je treba obravnavati v ločeni študiji, v kateri se ne bodo upoštevali le geografski, geološki in finančni dejavniki, temveč glede na tveganja tudi in predvsem možnosti neposrednega odziva in kritja regij EU v primeru posamezne nevarnosti. |
| --- | --- |

1.30

| 1.31 | EESO predlaga, naj na splošno ter vsaj ob sprožitvi in posredovanju evropskega mehanizma pristojna država članica ali regija pripravi dokumentacijo o nesreči, za katero bi lahko Komisija pripravila obrazec, da se zbere strokovno znanje in izboljšajo prihodnje prakse posredovanja ter ustvari vseevropska zbirka podatkov. Priporoča se tudi določitev kazalnikov za merjenje rokov ukrepanja rescEU in njegov dejanski učinek. |
| --- | --- |

1.31

| 1.32 | EESO se strinja, da bi lahko bilo izvajanje določb za načrtovanje v zvezi z ocenjevanjem tveganj in njihovim obvladovanjem predhodna pogojenost na podlagi kohezijske politike in politike Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja. Kljub temu opozarja, da bi bilo pred takim ukrepom treba izvesti obsežno kampanjo obveščanja, da ne bi prekinili proizvodnega procesa. |
| --- | --- |

1.32

| 1.33 | EESO meni, da je treba okrepiti sodelovanje držav članic v evropskem naboru civilne zaščite. Pripravljalni ukrepi, ki jih bodo sprejele za sodelovanje, bi kljub temu morali vključevati tudi njihove naložbe v dodatno opremo, da se prepreči oslabitev njihovih sredstev in okrepi operativna zmogljivost celotne Unije. |
| --- | --- |

1.33

| 1.34 | Po mnenju EESO velja opozoriti, da je v fazi obnove po kakršni koli vrsti nesreče treba posebno pozornost nameniti sektorju MSP kot glavnemu gonilu ekonomskega in socialnega vsakdanjika. |
| --- | --- |

1.34

2.   Splošne ugotovitve (zgodovina)

| 2.1 | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite zagotavlja okvir za sodelovanje in dodeljevanje pomoči v primerih velikih in izrednih potreb, do katerih lahko pride v EU ali zunaj nje. Ustrezni zakonodajni okvir je bil uveden z Odločbo Sveta 2001/792/ES, Euratom o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Prvotna odločba je bila v naslednjih letih spremenjena z Odločbo Sveta 2007/779/ES, Euratom o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (prenova) in Sklepom št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Trenutno v mehanizmu sodeluje 28 držav članic EU, države Evropskega gospodarskega prostora, kot sta Islandija in Norveška, ter Črna gora, Srbija, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Turčija. EESO meni, da bi bilo zlasti koristno, če bi sodelovale tudi druge države, da bi bilo njegovo delovanje prožnejše in hitrejše, sredstva zanj pa boljše uporabljena. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Evropska komisija je 23. novembra 2017 sprejela predlog o spremembi zakonodajnega okvira mehanizma na področju civilne zaščite Unije, ki ga spremlja ustrezno sporočilo. Na podlagi pridobljenih izkušenj so cilji predlaganega besedila naslednji:






  (a) | vzpostavitev namenske rezerve zmogljivosti (sredstev) EU na področju civilne zaščite; |
| --- | --- | --- |

2.4

(a)

vzpostavitev namenske rezerve zmogljivosti (sredstev) EU na področju civilne zaščite;

| (b) | zagotovitev hitrejšega izvajanja pomoči in zmanjšanje birokracije; |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev hitrejšega izvajanja pomoči in zmanjšanje birokracije;

| (c) | sprejetje dodatnih ukrepov glede preprečevanja in pripravljenosti. |
| --- | --- |

(c)

sprejetje dodatnih ukrepov glede preprečevanja in pripravljenosti.

| 2.5 | Do zdaj je bilo glavno sredstvo financiranja Solidarnostni sklad Evropske unije, ustanovljen leta 2002 z Uredbo (ES) št. 2012/2002. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO je pred tem že izrazil svoja stališča glede civilne zaščite, naravnih nesreč in Solidarnostnega sklada v mnenjih NAT/314/2006 (1), ΝΑΤ/375/2008 (2), ΝΑΤ/438/2009 (3), ECO/355/2013 (4) in ECO/426/2017 (5). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Glavni elementi, na podlagi katerih trenutno deluje mehanizem Unije na področju civilne zaščite, so Center za usklajevanje nujnega odziva (Emergency Response Coordination Centre) v Bruslju, skupni komunikacijski in informacijski sistem za primer nesreč (Common Emergency Communication and Information System), ekipe za posredovanje, moduli civilne zaščite in ekipe za tehnično pomoč, ki imajo na voljo sredstva, ter program usposabljanja in izmenjave strokovnjakov. |
| --- | --- |

2.7

3.   Sedanja oblika mehanizma

| 3.1 | Z Lizbonsko pogodbo so bila opredeljena nova področja pristojnosti, na katerih lahko posreduje Evropska unija. Na področju civilne zaščite so ji bile na novo podeljene pristojnosti, ki so predvsem podporne. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Namen Lizbonske pogodbe je zlasti povečati zmogljivost EU za obvladovanje nesreč, ki so bodisi naravne bodisi jih povzroči človek. Člen 196 tako omogoča, da EU sprejme ukrepe za preprečevanje tveganj, pripravljenost osebja na področju civilne zaščite, odzivanje na naravne nesreče ali nesreče, ki jih je povzročil človek, operativno sodelovanje med nacionalnimi službami civilne zaščite in usklajevanje ukrepov na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Poleg tega so te določbe v zvezi s civilno zaščito povezane s solidarnostno klavzulo iz člena 222 Pogodbe, na podlagi katere je EU pristojna za pomoč državi članici, ki je bila žrtev terorističnega napada, naravne nesreče ali nesreče, ki jo je povzročil človek. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Danes so skrajni vremenski pojavi, ki so posledica podnebnih sprememb, očitni tudi v Evropi. EESO se strinja z oceno Komisije in Evropskega parlamenta, da sta bili leti 2017 in 2018 za evropsko celino težavni, kar zadeva naravne nesreče, saj je v njih umrlo veliko ljudi, uničenih pa je bilo tudi veliko gozdnih površnih, premoženja in infrastrukture. Zelo so bile prizadete kmetijske, gozdarske, trgovinske in industrijske dejavnosti, zaskrbljujoče pa je naraslo število pojavov, kot so gozdni požari, na severu EU v regijah, ki so do zdaj veljale za varne vsaj pred takimi pojavi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO meni, da je v novonastalem okolju evropski mehanizem civilne zaščite v sedanji obliki zastarel, saj se slabo izvaja, je počasen in neučinkovit, zlasti kadar v istem trenutku pride do naravnih nesreč v različnih regijah. Druga njegova slabost je, da ima na voljo izjemno majhna sredstva, ki krijejo le stroške prevoza, ne pa vseh operativnih ali drugih stroškov, ki so pogosto veliko višji. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Hkrati se danes zdi, da države članice, ki se lahko zanesejo le na lastna sredstva, ne morejo obvladovati velikih nesreč, saj bi bil strošek za nakup ali najem vse opreme za posredovanje za posamezno državo izjemno visok, zato je nujno, da lahko računajo na ukrepe na evropski ravni. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Na primer cena za nakup sodobnega in učinkovitega letala za gašenje vrste Canadair, kakršen se veliko uporablja v državah članicah, je ocenjena na približno 30 milijonov EUR, čeprav je njihova proizvodnja prekinjena in lahko družba, ki jih proizvaja, tudi če prejme nova naročila, letno zagotovi le eno ali dve novi letali. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Čeprav je trenutno mogoče aktivirati mehanizem za sprostitev sredstev, kadar državi grozi velika nesreča, se najpogosteje zgodi, da druge države EU ne morejo nuditi nobene pomoči, saj jim bodisi očitno primanjkuje sredstev bodisi tistih nekaj držav, ki ima sredstva na voljo, zaradi spremembe pogojev ne sme začeti nobene operativne dejavnosti v drugi državi članici. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Glede na zmogljivosti, ki so trenutno na voljo mehanizmu na področju civilne zaščite, postane navedena določba iz člena 222 Lizbonske pogodbe pogosto brezpredmetna, saj so sredstva omejena, upravna bremena zavirajo kakršen koli takojšnji odziv in hitro ukrepanje, medsebojno povezovanje znanj in izmenjava dobrih praks pa obstajata le v teoriji. |
| --- | --- |

3.9

4.   Splošne ugotovitve o predlogu Komisije

| 4.1 | EESO ponavlja, da je treba izboljšati, spremeniti in razviti mehanizem EU na področju civilne zaščite in ga spremeniti v celovito evropsko ureditev za obvladovanje nesreč, s ciljem, da zajame ves cikel ukrepanja na področju civilne zaščite, od preprečevanja do obnove. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | S predlogom za okrepitev svojih zmogljivosti za obvladovanje teh nesreč z mehanizmom rescEU, Evropska unija in njene države članice izkazujejo svojo človečnost tako načelno kot na terenu, obenem pa v času, ko se je treba vrniti h koreninam Evrope, izkazujejo tudi enotnost in solidarnost, ki sta bistveni načeli njenih ustanovnih pogodb in sporazumov, ki na njih temeljijo. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Poudariti je treba, da v praksi še ne obstajajo resne evropske določbe, ki bi spodbujale k pripravi dinamičnih predlogov in sklepanju trdnih zavezništev za obvladovanje teh nesreč, ter da se spontana prizadevanja v tem smislu pogosto izkažejo za nekoristna in neučinkovita. Vedno bolj se čuti potreba po pogostejših vajah med državami, ki so izpostavljene skupnim nevarnostim in imajo skupne meje ter na katerih bi sodelovali in se usposabljali prostovoljci, ter hkrati po sprejetju spodbujevalnih ukrepov za skupnosti, da bi se povečalo število prostovoljcev v njih, tako da bi jih oprostili nalog, kot je rezerva, ali jih razbremenili. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO se strinja, da je treba okrepiti mehanizme za preprečevanje in pripravljenost ter povečati odpornost infrastrukture in ekosistemov. Poleg zmanjšanja človeških žrtev, zaščite družbe in neposrednega dobička, ki bo nastal zaradi zmanjšanja odzivnih potreb, se bo izboljšala tudi zaščita dejavnosti kmetijske proizvodnje, saj bo manj tveganj za požare ali poplave, ki so hud udarec za primarni sektor. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Komisija priznava, da se nevarnosti, ne glede na njihov izvor, najsi izhajajo iz narave, kot so poplave, požari ali potresi, ali jih povzroči človek, v primeru tehnoloških nesreč, terorističnih napadov itd., spreminjajo in razvijajo, njena ugotovitev pa se povsem ujema z obliko teh nevarnosti v današnjem času in vse večjimi vplivi, ki jih pripisujemo podnebnim spremembam. Pojem odpornosti, ki je bil vpeljan na področje obvladovanja tveganj nesreč, odraža način, kako je treba izvajati vse gospodarske dejavnosti na splošno in zlasti na področju infrastrukture. Za oceno in krepitev njihove odpornosti je treba uporabiti najsodobnejša digitalna orodja in vodilne tehnologije na področju inovacij. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | V zasnovi, ki je bila oblikovana za krepitev zmogljivosti za preprečevanje, pripravljenost in odziv v primeru nesreč ter tudi za obnovo po teh nesrečah, so prvič poudarjeni ključni stebri, na katerih temelji podpora načelu trajnostnega razvoja. EESO se povsem strinja s celotno razlago pojma civilne zaščite v vsem njegovem ciklu, saj je tako poudarjena potreba po previdnosti na družbenem, gospodarskem in okoljskem področju. S tem globalnim pristopom vsi odgovorni akterji sodelujejo v celotnem ciklu ter pri razširjanju in posredovanju strokovnega znanja in praks. Da bi bil pristop uspešen, bi morale skupine iz držav s skupnimi značilnostmi glede izpostavljenosti tveganju skupaj izvajati programe in vaje ali usposabljanja. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Mehanizem sodi v okvir programa Združenih narodov 20/20 in globalne strategije za obvladovanje tveganj nesreč, opredeljene v Sendajskem okviru za zmanjševanje tveganja nesreč, natančneje v njeno prvo prednostno področje, ki je „razumevanje tveganj nesreč“. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO se strinja tudi s splošnim načelom, da se vzpostavi mreža znanj in usposabljanj, ki bi temeljila na opisu Komisije, vendar ugotavlja, da je treba v to mrežo na institucionalni ravni vključiti znanstveno in akademsko skupnost ter jo pooblastiti za izvajanje raziskovalnih dejavnosti v obliki del in študij, s katerimi bi opisali in ocenili morebitna tveganja, ranljivost zaradi teh tveganj in izpostavljenost skupnosti nevarnostim. Zaradi vseh izkušenj in znanja zasebnih pobud, podjetij in civilne družbe ter zaradi lažje mobilizacije struktur skupnosti neposredno na lokalni ravni, je treba, ko pride do nesreč, vse strukture povezati. Poleg tega je glavna prednostna naloga, da so državljani obveščeni in usposobljeni o različnih nevarnostih, s katerimi se morajo spopasti. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO podpira specifične zmogljivosti, katerih razvoj predlaga Komisija v okviru mehanizma rescEU, kar zadeva vzpostavitev rezervnega nabora letal za gašenje, visoko zmogljive črpalke, ureditve za iskanje in reševanje v mestih ter operativne zmogljivosti, ki jih je treba razviti v javnem zdravstvu, s pridobitvijo terenskih bolnišničnih enot in nujnih zdravniških ekip, kot je opisano v odstavku 2 poglavja 3.1 njenega sporočila. Po mnenju EESO je treba zagotoviti, da so te zmogljivosti interoperabilne in da jih je mogoče prožno uporabljati, da se z vidika trajnostnega razvoja izkoristi ekonomija obsega. Možno bi bilo na primer predvideti nakup zrakoplovov, ki bi se uporabljali hkrati za a) boj proti požarom iz zraka, b) izvajanje nadzora in zračne patrulje, ki bi omogočale hitro opozarjanje, c) izvajanje operacij iskanja in reševanja, d) prevoz bolnikov iz težko dostopnih območij ali oddaljenih otokov. Tako bi lahko te zmogljivosti za zračni prevoz koristno uporabljali skozi vse leto, da bi se amortizirale hitreje in v finančno ugodnih pogojih. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO predlaga, naj se vzpostavijo regionalne strukture v regijah, v katerih obstaja večje tveganje, da bo potrebno takojšnje posredovanje. Okrepiti je treba tudi lokalne skupnosti, tako da se jim zagotovijo potrebna sredstva za prvi odziv, ter na tej ravni vzpostaviti dobro usposobljene ekipe, ki imajo na voljo sisteme zgodnjega opozarjanja. Poleg tega se zdi absolutno nujno pripraviti in razpošiljati skupne priročnike, ki bi dajali smernice. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO pozdravlja razširitev področij financiranja ukrepov na področju civilne zaščite v državah članicah, ki zdaj na primer zajemajo prilagajanje, obnovo in zvišanje odstotka sofinanciranja na področju prevoza. Ko na primer potres povzroči ogromno uničenje, je sofinanciranje EU in prizadete države članice absolutno upravičeno za prevoz in namestitev majhnih bivalnih enot ter za ureditev ustreznega mesta, tako da se izvedejo potrebna dela za namestitev infrastrukture in opreme za skupno rabo (elektrika, vodooskrba, komunikacije, kanalizacija), da se čimprej ponovno vzpostavi družbeno in gospodarsko življenje in zagotovi socialna kohezija. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO ne nasprotuje temu, da se pri sofinanciranju upoštevajo operativni stroški, vendar opozarja, da je treba predvideti objektivni mehanizem za napovedovanje in zlasti ocenjevanje njihove višine, da se sredstva ustrezno porabijo. Poleg tega meni, da je nujno izkoristiti vse nadomestne vire financiranja, kot so strukturni skladi ali sofinanciranje s strani Evropske investicijske banke. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO se je v vrsti svojih mnenj zavzel za to, da se poenostavijo birokratski postopki in zagotovi nujna prožnost pri uporabi evropskih sredstev, ne da bi to vplivalo na preglednost postopka in neodvisen nadzor nad njim, ki sta glavna pogoja za zakonito in učinkovito uporabo prispevkov evropskih državljanov. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESO odobrava, da Komisija navaja boj proti vplivom terorizma, ter meni, da je potreben dobro opredeljen okvir za ukrepe preprečevanja, odziva (na ravni posledic) in obnove. V bližnji prihodnosti bi lahko v zvezi s tem pripravila načrt tudi za razvoj nabora rezervnih sredstev za obvladovanje naravnih nesreč, ki so posledica kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih nesreč, ne da bi podjetja, ki delujejo v teh sektorjih, oprostili njihovih odgovornosti ali obveznosti. EESO opozarja, da lahko nepravočasen odziv na take nesreče med drugim dokončno ogrozi proizvodnjo iz primarnega sektorja ter tako dolgoročno povzroči ogromne posledice za oskrbo in zdravje celotnega prebivalstva. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Meni, da je v okviru mehanizma rescEU nujno mobilizirati civilno družbo s priznanjem na institucionalni ravni, tako da se jo spodbudi, da vsakič, ko je to mogoče, sodeluje pri pripravi politik in preprečevanju ter odzivu na nesreče. Prav tako je treba v to vključiti evropsko solidarnostno enoto. |
| --- | --- |

4.15

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | Po mnenju EESO je nujno tudi okrepiti vlogo regionalnih in lokalnih skupnosti na področju civilne zaščite in v novem mehanizmu Unije, tako da:






  (a) | se vključijo v fazo preprečevanja, oblikovanja in izvajanja ukrepov za obvladovanje tveganj ter njihovo kritje, ne glede na to, ali gre za naravna tveganja ali tveganja, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- | --- |

5.1

(a)

se vključijo v fazo preprečevanja, oblikovanja in izvajanja ukrepov za obvladovanje tveganj ter njihovo kritje, ne glede na to, ali gre za naravna tveganja ali tveganja, ki jih povzroči človek;

| (b) | se podprejo njihove specifične zmogljivosti, ki se vključijo v predvideno ureditev, saj morajo ob nesreči prve posredovati; |
| --- | --- |

(b)

se podprejo njihove specifične zmogljivosti, ki se vključijo v predvideno ureditev, saj morajo ob nesreči prve posredovati;

| (c) | se izkoristijo pristojnosti, ki jih imajo za vse vrste dejavnosti, ki se izvajajo z namenom usklajevanja in operativnega razvoja, da bi se čim bolj preprečila podvajanja in spodbujala interoperabilnost; |
| --- | --- |

(c)

se izkoristijo pristojnosti, ki jih imajo za vse vrste dejavnosti, ki se izvajajo z namenom usklajevanja in operativnega razvoja, da bi se čim bolj preprečila podvajanja in spodbujala interoperabilnost;

| (d) | se okrepi njihova vloga v okviru čezmejnega sodelovanja z izvajanjem skupnih načrtov, programov in usposabljanj. |
| --- | --- |

(d)

se okrepi njihova vloga v okviru čezmejnega sodelovanja z izvajanjem skupnih načrtov, programov in usposabljanj.

V Bruslju, 18. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 139, 11.5.2001, str. 27.

1

(2)  Mnenje EESO o izboljšanju mehanizma civilne zaščite Skupnosti – odziv na naravne nesreče (UL C 204, 9.8.2008, str. 66).

2

izboljšanju mehanizma civilne zaščite Skupnosti – odziv na naravne nesreče

(3)  Mnenje EESO o skupnostnem pristopu k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek (UL C 318, 23.12.2009, str. 97).

3

skupnostnem pristopu k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek

(4)  Mnenje EESO o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL C 170, 5.6.2014. str. 45).

4

predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije

(5)  Mnenje EESO o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 v zvezi s posebnimi ukrepi za zagotovitev dodatne pomoči državam članicam, ki so jih prizadele naravne nesreče (UL C 173, 31.5.2017, str. 38).

5

predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 v zvezi s posebnimi ukrepi za zagotovitev dodatne pomoči državam članicam, ki so jih prizadele naravne nesreče

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/238 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/238

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (prenovitev) in Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru

(COM(2018) 234 final – 2018/0111 (COD); COM(2018) 232 final)

(2019/C 62/38)

| Poročevalka: | Baiba MILTOVIČA |
| --- | --- |

Poročevalka:

Baiba MILTOVIČA

| Zaprosilo | Evropski parlament, 28. 5. 2018
  Svet Evropske unije, 4. 6. 2018
  Evropska komisija, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| | |
| Pravna podlaga | člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 6. 9. 2018 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 122/0/3 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 28. 5. 2018

Svet Evropske unije, 4. 6. 2018

Evropska komisija, 18. 6. 2018

Pravna podlaga

člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

6. 9. 2018

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

122/0/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | S ponovno uporabo informacij javnega sektorja se krepi podatkovno gospodarstvo v EU ter pospešujeta razvoj družbe in splošna blaginja. EESO meni, da so direktiva in načrtovane izboljšave ter dopolnitve bistvene zlasti za odpravo težav v zvezi z izvajanjem strategije za enotni digitalni trg, ki so pomembne za celotno družbo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO je ocenil, ali so načrtovane spremembe direktive usklajene s cilji, ki naj bi jih dosegli z izboljšavami, in na splošno podpira predlog direktive, ki ga je podala Komisija. Prepričan je, da bodo načrtovane spremembe pozitivno vplivale na splošne cilje izboljšav, vendar meni, da ne zadostujejo za dejanski napredek na problematičnih področjih. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO je preučil sporočilo Komisije z naslovom Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru in podpira v njem opisana načela in ukrepe, ki bodo podjetjem in javnemu sektorju olajšali dostop do podatkov iz različnih virov, gospodarskih panog in strokovnih področij ter njihovo ponovno uporabo. |
| --- | --- |

1.3

1.4   Sklepi

| 1.4.1 | EESO meni, da bi se s predlaganimi spremembami direktive glede splošnih ciljev za izboljšanje morali prizadevati za:






  — | izboljšanje že zdaj pozitivnega učinka direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja, okrepitev podatkovnega gospodarstva v EU in povečanje količine podatkov javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti, |
| --- | --- | --- |

1.4.1

—

izboljšanje že zdaj pozitivnega učinka direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja, okrepitev podatkovnega gospodarstva v EU in povečanje količine podatkov javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti,

| — | vzpostavitev primerljivih pogojev za zagotavljanje podatkov povsod po EU in pošteno konkurenco (glej točko 3.2.2), |
| --- | --- |

—

vzpostavitev primerljivih pogojev za zagotavljanje podatkov povsod po EU in pošteno konkurenco (glej točko 3.2.2),

| — | dolgoročno zmanjšanje upravnega bremena za imetnike informacij javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti (glej točko 3.2.3), |
| --- | --- |

—

dolgoročno zmanjšanje upravnega bremena za imetnike informacij javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti (glej točko 3.2.3),

| — | okrepitev položaja malih in srednjih podjetij na podatkovnem trgu, pri čemer je treba zagotoviti, da jim ovire ne bodo preprečile ponovne uporabe javnih podatkov za komercialne namene (glej točko 3.2.4). Tega cilja pa ne sme ogroziti pretirano stroga prepoved vezanosti podatkov, ki bi ovirala razvoj in izvajanje inovativnih lokalnih projektov z MSP. |
| --- | --- |

—

okrepitev položaja malih in srednjih podjetij na podatkovnem trgu, pri čemer je treba zagotoviti, da jim ovire ne bodo preprečile ponovne uporabe javnih podatkov za komercialne namene (glej točko 3.2.4). Tega cilja pa ne sme ogroziti pretirano stroga prepoved vezanosti podatkov, ki bi ovirala razvoj in izvajanje inovativnih lokalnih projektov z MSP.

| 1.4.2 | EESO meni, da bodo načrtovane spremembe direktive, ki izhajajo iz ugotovljenih problematičnih področij, na splošno izboljšale stanje in prispevale k odpravi pomanjkljivosti. Kljub temu glede posameznih opredeljenih težav ugotavlja naslednje:






  — | dinamični podatki/API (vmesniki za aplikacijsko programiranje) – spremembe bodo le deloma izboljšale to problematično področje, saj njihovega rezultata ni mogoče nadzorovati in tudi ne predvideti. Izboljšanje je lahko zlasti kratkoročno nezadostno (glej točki 3.1.3 in 3.3.1), |
| --- | --- | --- |

1.4.2

—

dinamični podatki/API (vmesniki za aplikacijsko programiranje) – spremembe bodo le deloma izboljšale to problematično področje, saj njihovega rezultata ni mogoče nadzorovati in tudi ne predvideti. Izboljšanje je lahko zlasti kratkoročno nezadostno (glej točki 3.1.3 in 3.3.1),

| — | zaračunavanje nadomestil – spremembe so ustrezne za izboljšanje tega problematičnega področja in bodo prispevale k obvladovanju višanja nadomestil. Spodbudile bodo ponovno uporabo podatkov, zlasti ker bodo za MPS lažje dostopni (glej točki 3.1.5 in 3.3.2), EESO pa obenem poudarja, da je ustrezno nadomestilo za stroške bistveno za javna podjetja, |
| --- | --- |

—

zaračunavanje nadomestil – spremembe so ustrezne za izboljšanje tega problematičnega področja in bodo prispevale k obvladovanju višanja nadomestil. Spodbudile bodo ponovno uporabo podatkov, zlasti ker bodo za MPS lažje dostopni (glej točki 3.1.5 in 3.3.2), EESO pa obenem poudarja, da je ustrezno nadomestilo za stroške bistveno za javna podjetja,

| — | področje uporabe direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja – spremembe niso dovolj obsežne, saj je razširitev področja uporabe direktive zgolj formalna, dejanskih dodatnih obveznosti ni. S tem konkretna težava ni odpravljena (glej točke 3.1.1, 3.1.3 in 3.3.3), |
| --- | --- |

—

področje uporabe direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja – spremembe niso dovolj obsežne, saj je razširitev področja uporabe direktive zgolj formalna, dejanskih dodatnih obveznosti ni. S tem konkretna težava ni odpravljena (glej točke 3.1.1, 3.1.3 in 3.3.3),

| — | vezanost podatkov javnega sektorja – spremembe ne zadostujejo in bodo le deloma in posredno prispevale k odpravi težave v zvezi z vezanostjo podatkov javnega sektorja (glej točki 3.1.4 in 3.3.4). |
| --- | --- |

—

vezanost podatkov javnega sektorja – spremembe ne zadostujejo in bodo le deloma in posredno prispevale k odpravi težave v zvezi z vezanostjo podatkov javnega sektorja (glej točki 3.1.4 in 3.3.4).

1.5   Priporočila

| 1.5.1 | Stališče EESO: posegi z manjšo zakonodajno intenzivnostjo, ki jih je izbrala Komisija, ne zadostujejo za odpravo vseh težav v zvezi z učinkovitostjo direktive (glej točko 4.1.3).

  Priporočilo EESO: če je odprava ugotovljenih težav eden glavnih razlogov za spreminjanje direktive in eden od ključnih ciljev, je treba ukrepati bolj dejavno in ciljno usmerjeno ter za rešitev posameznih težav izbrati poseg z večjo zakonodajno intenzivnostjo. Morda je to mogoče s prilagoditvijo možnosti, navedenih v oceni učinka. |
| --- | --- |

1.5.1

Priporočilo EESO: če je odprava ugotovljenih težav eden glavnih razlogov za spreminjanje direktive in eden od ključnih ciljev, je treba ukrepati bolj dejavno in ciljno usmerjeno ter za rešitev posameznih težav izbrati poseg z večjo zakonodajno intenzivnostjo. Morda je to mogoče s prilagoditvijo možnosti, navedenih v oceni učinka.

| 1.5.2 | Stališče EESO: nujno je odpraviti pomanjkljivosti, ki jih je ugotovil odbor za regulativni nadzor, in izvesti ustrezne korektivne ukrepe v zvezi s spremembami direktive (glej točko 4.1.2).

  Priporočilo EESO: kot eden od korektivnih ukrepov naj bo v direktivi jasno in nedvoumno navedeno, kateri predpis ima v primeru nasprotja med to direktivo in nekaterimi drugimi zakonodajnimi akti prednost: splošna uredba o varstvu podatkov, direktiva o bazah podatkov ali direktiva o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije. |
| --- | --- |

1.5.2

Priporočilo EESO: kot eden od korektivnih ukrepov naj bo v direktivi jasno in nedvoumno navedeno, kateri predpis ima v primeru nasprotja med to direktivo in nekaterimi drugimi zakonodajnimi akti prednost: splošna uredba o varstvu podatkov, direktiva o bazah podatkov ali direktiva o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije.

| 1.5.3 | Stališče EESO: v oceni učinka niso dovolj upoštevana stališča zainteresiranih strani glede možnosti posega z manjšo ali večjo zakonodajno intenzivnostjo (glej točko 4.1.4).

  Priporočilo EESO: dodatna ocena stališča skupin zainteresiranih strani glede izbrane možnosti za rešitev posameznih vprašanj in ocena družbenega pomena posameznih skupin, s čimer bi omogočili bolj objektivno in utemeljeno izbiro možnosti za obravnavo posameznih vprašanj. |
| --- | --- |

1.5.3

Priporočilo EESO: dodatna ocena stališča skupin zainteresiranih strani glede izbrane možnosti za rešitev posameznih vprašanj in ocena družbenega pomena posameznih skupin, s čimer bi omogočili bolj objektivno in utemeljeno izbiro možnosti za obravnavo posameznih vprašanj.

| 1.5.4 | Stališče EESO: glede na to, da morajo biti informacije ali dokumenti vse pogosteje predloženi v kratkem času, je najdaljši rok obravnave 20 delovnih dni v nekaterih primerih predolg (glej točko 3.1.2).

  Priporočilo EESO: preveriti možnost, da se zagotovi več prožnosti. |
| --- | --- |

1.5.4

Priporočilo EESO: preveriti možnost, da se zagotovi več prožnosti.

| 1.5.5 | Stališče EESO: v predlogu direktive in oceni učinka niso dovolj upoštevani pomembni interesi več zainteresiranih skupin (glej točko 4.2.1).

  Priporočilo EESO: dodatna ocena naslednjih nezadostno obravnavanih točk:






  — | morebitno zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju zaradi avtomatizacije, potreba po prekvalifikaciji zaposlenih in reševanju socialnih problemov, |
| --- | --- | --- |

1.5.5

Priporočilo EESO: dodatna ocena naslednjih nezadostno obravnavanih točk:

—

morebitno zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju zaradi avtomatizacije, potreba po prekvalifikaciji zaposlenih in reševanju socialnih problemov,

| — | enake pravice in obveznosti glede dostopa do podatkov za javni in zasebni sektor, |
| --- | --- |

—

enake pravice in obveznosti glede dostopa do podatkov za javni in zasebni sektor,

| — | nadomestila za javna podjetja, |
| --- | --- |

—

nadomestila za javna podjetja,

| — | varovanje kritične infrastrukture, |
| --- | --- |

—

varovanje kritične infrastrukture,

| — | preprečevanje prekrivanja direktive z lokalno ali sektorsko zakonodajo, |
| --- | --- |

—

preprečevanje prekrivanja direktive z lokalno ali sektorsko zakonodajo,

| — | izkrivljanje konkurence za javna podjetja. |
| --- | --- |

—

izkrivljanje konkurence za javna podjetja.

| 1.5.6 | Stališče EESO: Komisija v zvezi s predlagano prenovitvijo direktive izrecno opozarja na potrebo po odpravi pomanjkljivosti, ki so bile v direktivi opredeljene doslej. Vendar pa ne ponuja njihovih bistvenih izboljšav, saj ni zmogla najti ravnovesja med različnimi interesi različnih skupin akterjev, predvsem pa javnim in zasebnim podjetjem ne zagotavlja podobnih pogojev za izmenjavo informacij.

  Priporočilo EESO: Odbor poziva Komisijo, naj premisli o svojem stališču glede izboljšanja pri problemih, ki so bili opredeljeni pri oceni prejšnje direktive, in naj natančneje določi naslednje:






  — | cilje, ki jih je treba doseči s prenovitvijo direktive, ob upoštevanju sedanje situacije z različnimi interesi in vprašanji različnih skupin zainteresiranih strani, |
| --- | --- | --- |

1.5.6

Priporočilo EESO: Odbor poziva Komisijo, naj premisli o svojem stališču glede izboljšanja pri problemih, ki so bili opredeljeni pri oceni prejšnje direktive, in naj natančneje določi naslednje:

—

cilje, ki jih je treba doseči s prenovitvijo direktive, ob upoštevanju sedanje situacije z različnimi interesi in vprašanji različnih skupin zainteresiranih strani,

| — | pogoje za prehod za postopno doseganje ciljev, ki naj bi jih dosegli s prenovitvijo direktive, in sicer naj različne točke direktive poveže z drugimi zakonodajnimi dokumenti ali dejavnostmi, ki omogočajo ravnovesje med različnimi interesi skupin akterjev. |
| --- | --- |

—

pogoje za prehod za postopno doseganje ciljev, ki naj bi jih dosegli s prenovitvijo direktive, in sicer naj različne točke direktive poveže z drugimi zakonodajnimi dokumenti ali dejavnostmi, ki omogočajo ravnovesje med različnimi interesi skupin akterjev.

2.   Kratka vsebina predloga direktive

2.1   Ozadje spremembe direktive

| 2.1.1 | Javni sektor v državah članicah EU ustvarja ogromne količine podatkov, ki se uporabljajo za učinkovitejše opravljanje zasebnih in javnih storitev ter bolj utemeljeno odločanje. Zato EU že več let spodbuja ponovno uporabo informacij javnega sektorja. Pregled direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja je pomembna pobuda za dostopnost in ponovno uporabo javnih in javno financiranih podatkov, ki jo je Komisija napovedala v vmesnem pregledu strategije za enotni digitalni trg. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Direktivo je tako revidirala in jo prilagodila najnovejšim spremembam na področju upravljanja in uporabe podatkov:






  — | 17. novembra 2003 je bila sprejeta Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ponovni uporabi informacij javnega sektorja.

  Njen cilj je bila lažja ponovna uporaba informacij javnega sektorja povsod po Uniji s harmonizacijo osnovnih pogojev za ponovno uporabo in odpravo večjih ovir za ponovno uporabo na notranjem trgu. |
| --- | --- | --- |

2.1.2

—

17. novembra 2003 je bila sprejeta Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ponovni uporabi informacij javnega sektorja.

Njen cilj je bila lažja ponovna uporaba informacij javnega sektorja povsod po Uniji s harmonizacijo osnovnih pogojev za ponovno uporabo in odpravo večjih ovir za ponovno uporabo na notranjem trgu.

| — | Julija 2013 je bila Direktiva 2003/98/ES spremenjena z Direktivo 2013/37/EU.

  S spremembami je bila uvedena obveznost omogočanja ponovne uporabe splošno dostopnih javnih podatkov, področje uporabe direktive pa je bilo razširjeno. Uvedeno je bilo izhodiščno pravilo o zaračunavanju, ki je bilo omejeno na mejne stroške razmnoževanja, zagotavljanja in širjenja podatkov, organom javnega sektorja pa je bilo naloženo, naj zagotovijo večjo preglednost pravil zaračunavanja in veljavnih pogojev. |
| --- | --- |

—

Julija 2013 je bila Direktiva 2003/98/ES spremenjena z Direktivo 2013/37/EU.

S spremembami je bila uvedena obveznost omogočanja ponovne uporabe splošno dostopnih javnih podatkov, področje uporabe direktive pa je bilo razširjeno. Uvedeno je bilo izhodiščno pravilo o zaračunavanju, ki je bilo omejeno na mejne stroške razmnoževanja, zagotavljanja in širjenja podatkov, organom javnega sektorja pa je bilo naloženo, naj zagotovijo večjo preglednost pravil zaračunavanja in veljavnih pogojev.

| — | 25. aprila 2018 je bil predložen predlog prenovitve direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (COM(2018) 234 final). Ta vsebinsko spreminja Direktivo 2003/98/ES in dodaja številne nove določbe. V skladu s členom 13 direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja je bila pregledana njena uporaba in izpostavljene so bile težave. Da bi bolje izkoristili potencial informacij javnega sektorja, je v revidirani direktivi predvideno izboljšanje več področij, za katera se je pri ocenjevanju ugotovilo, da so problematična. |
| --- | --- |

—

25. aprila 2018 je bil predložen predlog prenovitve direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (COM(2018) 234 final). Ta vsebinsko spreminja Direktivo 2003/98/ES in dodaja številne nove določbe. V skladu s členom 13 direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja je bila pregledana njena uporaba in izpostavljene so bile težave. Da bi bolje izkoristili potencial informacij javnega sektorja, je v revidirani direktivi predvideno izboljšanje več področij, za katera se je pri ocenjevanju ugotovilo, da so problematična.

| 2.1.3 | Predlagana sprememba direktive je predlog v okviru tretjega podatkovnega svežnja, ki ga je Evropska komisija sprejela 25. aprila 2018. Sveženj vsebuje tudi sporočilo z naslovom Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru (1), ki obravnava vprašanje dostopa do podatkov zasebnega sektorja za namene javnega interesa in določa načela za izmenjavo podatkov med podjetji pa tudi med podjetji in državnimi organi. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.3.1 | V sporočilu so našteta ključna načela za ponovno uporabo podatkov zasebnega sektorja:






  — | preglednost, |
| --- | --- | --- |

2.1.3.1

—

preglednost,

| — | ustvarjanje skupne vrednosti, |
| --- | --- |

—

ustvarjanje skupne vrednosti,

| — | medsebojno spoštovanje komercialnih interesov, |
| --- | --- |

—

medsebojno spoštovanje komercialnih interesov,

| — | zagotavljanje neizkrivljene konkurence in |
| --- | --- |

—

zagotavljanje neizkrivljene konkurence in

| — | čim manjša vezanost podatkov. |
| --- | --- |

—

čim manjša vezanost podatkov.

| 2.1.3.2 | Sporočilo navaja tudi ključna načela za ponovno uporabo podatkov zasebnega sektorja v javnem sektorju:






  — | sorazmernost pri uporabi podatkov zasebnega sektorja, |
| --- | --- | --- |

2.1.3.2

—

sorazmernost pri uporabi podatkov zasebnega sektorja,

| — | omejitev namenov, |
| --- | --- |

—

omejitev namenov,

| — | neškodovanje, |
| --- | --- |

—

neškodovanje,

| — | pogoji za ponovno uporabo podatkov, |
| --- | --- |

—

pogoji za ponovno uporabo podatkov,

| — | ublažitev omejitev podatkov zasebnega sektorja ter |
| --- | --- |

—

ublažitev omejitev podatkov zasebnega sektorja ter

| — | preglednost in družbena udeležba. |
| --- | --- |

—

preglednost in družbena udeležba.

2.2   Cilji spremembe direktive

| 2.2.1 | Splošni cilji:






  — | okrepiti pozitivne učinke direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja in podatkovnega gospodarstva EU, in sicer s povečanjem količine informacij javnega sektorja, ki so na razpolago za ponovno uporabo, |
| --- | --- | --- |

2.2.1

—

okrepiti pozitivne učinke direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja in podatkovnega gospodarstva EU, in sicer s povečanjem količine informacij javnega sektorja, ki so na razpolago za ponovno uporabo,

| — | vzpostaviti primerljive pogoje za zagotavljanje podatkov povsod po EU in s tem pošteno konkurenco, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti primerljive pogoje za zagotavljanje podatkov povsod po EU in s tem pošteno konkurenco,

| — | zmanjšati upravno breme za imetnike informacij javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti, |
| --- | --- |

—

zmanjšati upravno breme za imetnike informacij javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti,

| — | okrepiti položaj malih in srednjih podjetij na podatkovnem trgu, pri čemer je treba zagotoviti, da jim ovire ne bodo preprečile ponovne uporabe javnih podatkov za komercialne namene. |
| --- | --- |

—

okrepiti položaj malih in srednjih podjetij na podatkovnem trgu, pri čemer je treba zagotoviti, da jim ovire ne bodo preprečile ponovne uporabe javnih podatkov za komercialne namene.

| 2.2.2 | Konkretni cilj:






  — | izboljšati štiri najpomembnejša področja, na katerih so bile pri prejšnji oceni učinkovitosti direktive ugotovljene težave. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

—

izboljšati štiri najpomembnejša področja, na katerih so bile pri prejšnji oceni učinkovitosti direktive ugotovljene težave.

2.3   Najpomembnejša problematična področja v zvezi z učinkovitostjo direktive (področja, na katerih so možne izboljšave)

| 2.3.1 | Problematično področje dinamičnih podatkov/API:






  — | nepopoln dostop do podatkov, ki jih imajo organi javnega sektorja, v realnem času, zlasti do dinamičnih, tj. pogosto posodobljenih podatkov, |
| --- | --- | --- |

2.3.1

—

nepopoln dostop do podatkov, ki jih imajo organi javnega sektorja, v realnem času, zlasti do dinamičnih, tj. pogosto posodobljenih podatkov,

| — | nezadostno zagotavljanje in uporaba ustreznih tehničnih sredstev (API). |
| --- | --- |

—

nezadostno zagotavljanje in uporaba ustreznih tehničnih sredstev (API).

| 2.3.2 | Problematično področje nadomestil:






  — | organi javnega sektorja izkoriščajo različne izjeme, ki so trenutno dovoljene, in za ponovno uporabo podatkov javnega sektorja zaračunavajo nadomestila, ki so veliko višja, kot je potrebno za kritje stroškov, kar vodi do izkrivljanja trga: velika podjetja se tako podpirajo, malim in srednjim podjetjem, ki si ne morejo privoščiti nakupa podatkov javnega sektorja, pa se postavljajo ovire. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

—

organi javnega sektorja izkoriščajo različne izjeme, ki so trenutno dovoljene, in za ponovno uporabo podatkov javnega sektorja zaračunavajo nadomestila, ki so veliko višja, kot je potrebno za kritje stroškov, kar vodi do izkrivljanja trga: velika podjetja se tako podpirajo, malim in srednjim podjetjem, ki si ne morejo privoščiti nakupa podatkov javnega sektorja, pa se postavljajo ovire.

| 2.3.3 | Problematično področje uporabe direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja:






  — | direktiva ne velja za akterje iz sektorja prometa in gospodarskih javnih služb, |
| --- | --- | --- |

2.3.3

—

direktiva ne velja za akterje iz sektorja prometa in gospodarskih javnih služb,

| — | direktiva ne velja za raziskovalne podatke, ki so bili pridobljeni z javnim financiranjem. |
| --- | --- |

—

direktiva ne velja za raziskovalne podatke, ki so bili pridobljeni z javnim financiranjem.

| 2.3.4 | Problematično področje vezanosti podatkov javnega sektorja:






  — | imetniki podatkov javnega sektorja sklepajo izključne dogovore z zasebnim sektorjem, da dodatno zaslužijo s svojimi podatki, zaradi česar je število potencialnih nadaljnjih uporabnikov podatkov omejeno. |
| --- | --- | --- |

2.3.4

—

imetniki podatkov javnega sektorja sklepajo izključne dogovore z zasebnim sektorjem, da dodatno zaslužijo s svojimi podatki, zaradi česar je število potencialnih nadaljnjih uporabnikov podatkov omejeno.

2.4   Možnosti za izboljšanje na problematičnih področij in izbrana možnost

| 2.4.1 | V oceni učinka (2) so bili obravnavani naslednji možni ukrepi:






  a) | osnovni scenarij (ohranitev sedanjega pristopa brez spremembe); |
| --- | --- | --- |

2.4.1

a)

osnovni scenarij (ohranitev sedanjega pristopa brez spremembe);

| b) | odprava obstoječih ukrepov (razveljavitev direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja); |
| --- | --- |

b)

odprava obstoječih ukrepov (razveljavitev direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja);

| c) | samo nezavezujoči ukrepi; |
| --- | --- |

c)

samo nezavezujoči ukrepi;

| d) | sveženj ukrepov, ki bi vključeval spremembe direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja in nezavezujoče ukrepe. |
| --- | --- |

d)

sveženj ukrepov, ki bi vključeval spremembe direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja in nezavezujoče ukrepe.

| 2.4.2 | Izbira možnosti za izboljšanje na problematičnih področij:






  — | možnost a) je bila uporabljena kot osnovni scenarij, s katerim so se primerjale prednosti drugih možnosti, |
| --- | --- | --- |

2.4.2

—

možnost a) je bila uporabljena kot osnovni scenarij, s katerim so se primerjale prednosti drugih možnosti,

| — | možnosti b) in c) sta bili zavrnjeni že v zgodnji fazi, |
| --- | --- |

—

možnosti b) in c) sta bili zavrnjeni že v zgodnji fazi,

| — | možnost d) je služila kot podlaga za dva možna svežnja:






  — | sveženj z vsemi elementi manjše zakonodajne intenzivnosti in |
| --- | --- | --- |

—

možnost d) je služila kot podlaga za dva možna svežnja:

—

sveženj z vsemi elementi manjše zakonodajne intenzivnosti in

| — | sveženj z vsemi elementi večje zakonodajne intenzivnosti. |
| --- | --- |

—

sveženj z vsemi elementi večje zakonodajne intenzivnosti.

Komisija je izbrala mešani sveženj z manjšo zakonodajno intenzivnostjo v kombinaciji s posodobitvijo sedanjih nezavezujočih ukrepov – na splošno poseg z manjšo zakonodajno intenzivnostjo.

| 3. | Splošne ugotovitve |
| --- | --- |

3.

EESO je načrtovane spremembe direktive ocenil s treh vidikov:

| — | najpomembnejše spremembe in dopolnitve prvotnega besedila direktive (glej točko 3.1), |
| --- | --- |

—

najpomembnejše spremembe in dopolnitve prvotnega besedila direktive (glej točko 3.1),

| — | skladnost sprememb in dopolnitev direktive s splošnimi cilji sprememb direktive (glej točko 3.2), |
| --- | --- |

—

skladnost sprememb in dopolnitev direktive s splošnimi cilji sprememb direktive (glej točko 3.2),

| — | skladnost sprememb in dopolnitev direktive z najpomembnejšimi področji, na katerih so mogoče izboljšave (glej točko 3.3). |
| --- | --- |

—

skladnost sprememb in dopolnitev direktive z najpomembnejšimi področji, na katerih so mogoče izboljšave (glej točko 3.3).

3.1   Najpomembnejše spremembe in dopolnitve prvotnega besedila direktive

3.1.1   Poglavje I direktive – Splošne določbe

Spremembe člena 1 direktive – Vsebina in področje uporabe:

| — | razširitev področja uporabe direktive na podatke javnih služb, sektorja prometa in raziskovalne podatke, |
| --- | --- |

—

razširitev področja uporabe direktive na podatke javnih služb, sektorja prometa in raziskovalne podatke,

| — | v obrazložitvi direktive (3) je zapisano:






  — | podatki v sektorju prometa in gospodarskih javnih služb: „uporabljal se bo omejen sklop obveznosti: javna podjetja lahko zaračunavajo več od mejnih stroškov za razširjanje in niso dolžna razkriti podatkov, ki jih ne želijo razkriti“, |
| --- | --- | --- |

—

v obrazložitvi direktive (3) je zapisano:

—

podatki v sektorju prometa in gospodarskih javnih služb: „uporabljal se bo omejen sklop obveznosti: javna podjetja lahko zaračunavajo več od mejnih stroškov za razširjanje in niso dolžna razkriti podatkov, ki jih ne želijo razkriti“,

| — | raziskovalni podatki: „države članice bodo morale oblikovati politike za odprt dostop do raziskovalnih podatkov“, s čimer dejansko na ravni EU ni nič predpisano in kot doslej bodo o tovrstnih dejavnostih odločale države članice. |
| --- | --- |

—

raziskovalni podatki: „države članice bodo morale oblikovati politike za odprt dostop do raziskovalnih podatkov“, s čimer dejansko na ravni EU ni nič predpisano in kot doslej bodo o tovrstnih dejavnostih odločale države članice.

Stališče EESO:

| — | EESO delno podpira načrtovane spremembe, vendar meni, da ne prinašajo ustrezne rešitve za probleme, povezane s področjem uporabe direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja, saj lahko razširitev tega področja uporabe povzroči izkrivljanja na trgu med javnimi in zasebnimi podjetji, ki so aktivna na istem trgu. Razširitev področja uporabe tudi na zasebna podjetja lahko reši ta problem in hkrati spodbudi inovacije v javnih podjetjih, |
| --- | --- |

—

EESO delno podpira načrtovane spremembe, vendar meni, da ne prinašajo ustrezne rešitve za probleme, povezane s področjem uporabe direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja, saj lahko razširitev tega področja uporabe povzroči izkrivljanja na trgu med javnimi in zasebnimi podjetji, ki so aktivna na istem trgu. Razširitev področja uporabe tudi na zasebna podjetja lahko reši ta problem in hkrati spodbudi inovacije v javnih podjetjih,

| — | načrtovane spremembe prinašajo dodatno delovno obremenitev in stroške. |
| --- | --- |

—

načrtovane spremembe prinašajo dodatno delovno obremenitev in stroške.

3.1.2   Poglavje II – Zahtevek za ponovno uporabo

Spremembe člena 4 direktive – Zahteve, ki se uporabljajo za obdelavo zahtevkov za ponovno uporabo:

| — | določene so izjeme, pri katerih zahteve, ki se uporabljajo za obdelavo zahtevkov za ponovno uporabo, ne veljajo. |
| --- | --- |

—

določene so izjeme, pri katerih zahteve, ki se uporabljajo za obdelavo zahtevkov za ponovno uporabo, ne veljajo.

Stališče EESO: — EESO podpira načrtovane spremembe glede izjem, vendar glede na to, da je treba informacije ali dokumente vse pogosteje predložiti zelo hitro, meni, da je lahko najdaljši rok obravnave 20 delovnih dni krajši v primeru zahtevkov za podatke, ki jih je mogoče enostavno dati na razpolago.

3.1.3   Poglavje III – Pogoji za ponovno uporabo

Spremembe člena 5 direktive – Razpoložljivi formati:

| — | določeno je, da organi javnega sektorja in javna podjetja dajo na voljo dinamične podatke za ponovno uporabo takoj po tem, ko jih zberejo, in sicer z ustreznimi vmesniki za aplikacijsko programiranje (API), |
| --- | --- |

—

določeno je, da organi javnega sektorja in javna podjetja dajo na voljo dinamične podatke za ponovno uporabo takoj po tem, ko jih zberejo, in sicer z ustreznimi vmesniki za aplikacijsko programiranje (API),

| — | določeno je tudi, da kadar bi dajanje dokumentov na voljo takoj po tem, ko so zbrani, preseglo finančne in tehnične zmogljivosti organa javnega sektorja ali javnega podjetja, se dokumenti dajo na voljo v časovnem okviru, ki ne ovira neupravičeno izkoriščanja njihovih gospodarskih možnosti, |
| --- | --- |

—

določeno je tudi, da kadar bi dajanje dokumentov na voljo takoj po tem, ko so zbrani, preseglo finančne in tehnične zmogljivosti organa javnega sektorja ali javnega podjetja, se dokumenti dajo na voljo v časovnem okviru, ki ne ovira neupravičeno izkoriščanja njihovih gospodarskih možnosti,

| — | izbrana je možnost, v skladu s katero obstaja „mehka obveznost za države članice, da pravočasno dajo na voljo dinamične podatke in da uvedejo API“ (poseg z manjšo zakonodajno intenzivnostjo). |
| --- | --- |

—

izbrana je možnost, v skladu s katero obstaja „mehka obveznost za države članice, da pravočasno dajo na voljo dinamične podatke in da uvedejo API“ (poseg z manjšo zakonodajno intenzivnostjo).

Stališče EESO:

| — | EESO deloma podpira načrtovane spremembe in meni, da bodo na splošno prispevale k odpravi težav na področju dinamičnih podatkov. Ker pa rezultata sprememb ni mogoče preveriti niti predvideti, lahko izboljšave zlasti kratkoročno prinesejo nezadostne rezultate, |
| --- | --- |

—

EESO deloma podpira načrtovane spremembe in meni, da bodo na splošno prispevale k odpravi težav na področju dinamičnih podatkov. Ker pa rezultata sprememb ni mogoče preveriti niti predvideti, lahko izboljšave zlasti kratkoročno prinesejo nezadostne rezultate,

| — | na začetku imajo imetniki informacij dodatne stroške (za vzpostavitev API in uvedbo tehnologije), vendar si lahko dolgoročno obetajo dobiček zaradi optimizirane organizacije dela (dodatno je treba upoštevati možne spremembe pri zaposlovanju v javnem sektorju zaradi avtomatizacije in nujnosti, da se rešijo socialni problemi). |
| --- | --- |

—

na začetku imajo imetniki informacij dodatne stroške (za vzpostavitev API in uvedbo tehnologije), vendar si lahko dolgoročno obetajo dobiček zaradi optimizirane organizacije dela (dodatno je treba upoštevati možne spremembe pri zaposlovanju v javnem sektorju zaradi avtomatizacije in nujnosti, da se rešijo socialni problemi).

Spremembe člena 10 direktive – Razpoložljivost in ponovna uporaba raziskovalnih podatkov:

| — | določeno je, da države članice podpirajo razpoložljivost raziskovalnih podatkov s sprejetjem nacionalnih politik in ustreznih ukrepov, s katerimi bodo zagotovile, da bodo vsi podatki iz javno financiranih raziskav prosto dostopni („politike odprtega dostopa“). |
| --- | --- |

—

določeno je, da države članice podpirajo razpoložljivost raziskovalnih podatkov s sprejetjem nacionalnih politik in ustreznih ukrepov, s katerimi bodo zagotovile, da bodo vsi podatki iz javno financiranih raziskav prosto dostopni („politike odprtega dostopa“).

Stališče EESO: — EESO deloma podpira novo besedilo in meni, da bo na splošno povečalo učinkovitost direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja, ni pa primerno za odpravo težav, povezanih s področjem uporabe te direktive, saj je zgolj deklarativno in na ravni EU ne predpisuje ničesar. O vseh možnih dejavnostih odločajo posamezne države članice.

3.1.4   Poglavje IV – Nediskriminacija in pošteno trgovanje

Spremembe člena 12 direktive – Prepoved izključnih ureditev:

| — | določeno je, da se pravne ali praktične ureditve, pri katerih se izključna pravica sicer ne podeli izrecno, vendar lahko omejijo ponovno uporabo dokumentov, javno objavijo vsaj dva meseca pred začetkom veljavnosti, |
| --- | --- |

—

določeno je, da se pravne ali praktične ureditve, pri katerih se izključna pravica sicer ne podeli izrecno, vendar lahko omejijo ponovno uporabo dokumentov, javno objavijo vsaj dva meseca pred začetkom veljavnosti,

| — | predvidena je torej zgolj določitev zahtev za preglednost (poseg z manjšo zakonodajno intenzivnostjo), dejavnosti, ki vodijo v vezanost podatkov, pa niso prepovedane (poseg z večjo zakonodajno intenzivnostjo). |
| --- | --- |

—

predvidena je torej zgolj določitev zahtev za preglednost (poseg z manjšo zakonodajno intenzivnostjo), dejavnosti, ki vodijo v vezanost podatkov, pa niso prepovedane (poseg z večjo zakonodajno intenzivnostjo).

Stališče EESO: — EESO delno podpira načrtovane spremembe in meni, da bodo na splošno pospešile odpravljanje težav na področju vezanosti podatkov javnega sektorja. Tega cilja pa ne sme ogroziti pretirano stroga prepoved vezanosti podatkov, ki bi ovirala razvoj in izvajanje inovativnih lokalnih projektov z MSP.

3.1.5   Poglavje V – Nabori podatkov velike vrednosti

Spremembe člena 13 direktive – Seznam naborov podatkov velike vrednosti:

| — | Komisija je predložila seznam naborov podatkov velike vrednosti in določila načine njihove objave in ponovne uporabe. |
| --- | --- |

—

Komisija je predložila seznam naborov podatkov velike vrednosti in določila načine njihove objave in ponovne uporabe.

Stališče EESO:

| — | EESO podpira predlagane spremembe in meni, da bodo povečale obseg ponovne uporabe podatkov javnega sektorja, |
| --- | --- |

—

EESO podpira predlagane spremembe in meni, da bodo povečale obseg ponovne uporabe podatkov javnega sektorja,

| — | upoštevati je treba, da se predvidevajo dodatni izdatki za uvedbo tehničnih rešitev in pričakuje manj prihodkov za imetnike podatkov, |
| --- | --- |

—

upoštevati je treba, da se predvidevajo dodatni izdatki za uvedbo tehničnih rešitev in pričakuje manj prihodkov za imetnike podatkov,

| — | jasnih informacij o postopkih za zbiranje, vzdrževanje in uporabo naborov podatkov velike vrednosti ni, |
| --- | --- |

—

jasnih informacij o postopkih za zbiranje, vzdrževanje in uporabo naborov podatkov velike vrednosti ni,

| — | ravno tako ni jasnih informacij o mehanizmih za nadomestila imetnikom podatkov za brezplačno zagotavljanje podatkov. |
| --- | --- |

—

ravno tako ni jasnih informacij o mehanizmih za nadomestila imetnikom podatkov za brezplačno zagotavljanje podatkov.

3.2   Skladnost sprememb in dopolnitev direktive s splošnimi cilji, ki naj bi jih dosegli s spremembami direktive

3.2.1   
  Cilj: dodatno izboljšati že zdaj pozitiven učinek direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja, okrepiti podatkovno gospodarstvo v EU in povečati količino podatkov javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti.

Stališče EESO: predvidene spremembe v glavnem služijo splošnemu cilju.

3.2.2   
  Cilj: vzpostaviti primerljive pogoje za zagotavljanje podatkov povsod po EU in s tem pošteno konkurenco.

Stališče EESO: predvidene spremembe se neposredno in nedvoumno osredotočajo na uresničevanje tega cilja, in sicer:

| — | z izboljšanjem določb o zaračunavanju (člen 6 direktive), |
| --- | --- |

—

z izboljšanjem določb o zaračunavanju (člen 6 direktive),

| — | s strožjo ureditvijo možnosti za sklepanje izključnih ureditev (člen 12 direktive), |
| --- | --- |

—

s strožjo ureditvijo možnosti za sklepanje izključnih ureditev (člen 12 direktive),

| — | z natančno ureditvijo brezplačnega zagotavljanja podatkov oziroma naborov podatkov velike vrednosti (člen 13 direktive), |
| --- | --- |

—

z natančno ureditvijo brezplačnega zagotavljanja podatkov oziroma naborov podatkov velike vrednosti (člen 13 direktive),

| — | EESO tudi opozarja, da utegnejo enostranske obveze za javna podjetja, ki so neposredna konkurenca zasebnim podjetjem, privesti do izkrivljanja trga. |
| --- | --- |

—

EESO tudi opozarja, da utegnejo enostranske obveze za javna podjetja, ki so neposredna konkurenca zasebnim podjetjem, privesti do izkrivljanja trga.

3.2.3   
  Cilj: zmanjšati upravno breme za imetnike informacij javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti.

Stališče EESO: predvidene spremembe je mogoče na splošno podpreti:

| — | dolgoročno bodo omogočile zmanjšanje upravnega bremena za imetnike informacij javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti, zlasti v povezavi z uporabo novih tehnoloških rešitev (člena 5 in 13 direktive), |
| --- | --- |

—

dolgoročno bodo omogočile zmanjšanje upravnega bremena za imetnike informacij javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti, zlasti v povezavi z uporabo novih tehnoloških rešitev (člena 5 in 13 direktive),

| — | vendar pa je treba upoštevati možnost sprememb pri zaposlovanju v javnem sektorju, kar spet zahteva reševanje s tem povezanih socialnih problemov. |
| --- | --- |

—

vendar pa je treba upoštevati možnost sprememb pri zaposlovanju v javnem sektorju, kar spet zahteva reševanje s tem povezanih socialnih problemov.

3.2.4   
  Cilj: okrepiti položaj malih in srednjih podjetij na podatkovnem trgu, pri čemer je treba zagotoviti, da jim ovire ne bodo preprečile ponovne uporabe javnih podatkov za komercialne namene.

Stališče EESO: predvidene spremembe so usmerjene k uresničitvi tega cilja. Če se bodo izvajale, se bodo izboljšale možnosti MSP za ponovno uporabo podatkov javnega sektorja (členi 6, 12 in 13 direktive). Kljub temu izložki, inovacije in razvoj MSP ne smejo biti ovirani zaradi čezmernih obvez glede posredovanja podatkov partnerjev iz javnega sektorja, s katerimi sodelujejo, ali zaradi prepovedi izključnih pravic.

3.3   Skladnost sprememb in dopolnitev direktive z najpomembnejšimi področji, na katerih so mogoče izboljšave

3.3.1   Problematično področje dinamičnih podatkov/API

Predvidene izboljšave:

| — | za države članice velja „mehka“ obveznost, da pravočasno dajo na voljo dinamične podatke in uvedejo API (člen 5 direktive), |
| --- | --- |

—

za države članice velja „mehka“ obveznost, da pravočasno dajo na voljo dinamične podatke in uvedejo API (člen 5 direktive),

| — | okrepljena obveznost držav članic, da zagotovijo možnost ponovne uporabe omejenega števila naborov podatkov velike vrednosti (člen 13 direktive). |
| --- | --- |

—

okrepljena obveznost držav članic, da zagotovijo možnost ponovne uporabe omejenega števila naborov podatkov velike vrednosti (člen 13 direktive).

Stališče EESO:

| — | predvidene spremembe so deloma primerne za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točko 3.1.3), |
| --- | --- |

—

predvidene spremembe so deloma primerne za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točko 3.1.3),

| — | predvidene spremembe bodo dolgoročno prispevale k reševanju vprašanj v zvezi z dostopom do dinamičnih podatkov ter spodbujanju ponovne uporabe dinamičnih podatkov in uporabe novih tehnologij (API) za samodejno izmenjavo podatkov. Pravočasno dajanje podatkov na voljo bi moralo biti mehka obveznost, s čimer bi omogočili nadomestilo za težke lokalne pogoje in upoštevali lokalno prakso. |
| --- | --- |

—

predvidene spremembe bodo dolgoročno prispevale k reševanju vprašanj v zvezi z dostopom do dinamičnih podatkov ter spodbujanju ponovne uporabe dinamičnih podatkov in uporabe novih tehnologij (API) za samodejno izmenjavo podatkov. Pravočasno dajanje podatkov na voljo bi moralo biti mehka obveznost, s čimer bi omogočili nadomestilo za težke lokalne pogoje in upoštevali lokalno prakso.

3.3.2   Področje za izboljšanje: nadomestila

Predvidene izboljšave:

| — | strožji predpisi za uveljavljanje izjem od splošnega pravila, da organi javnega sektorja za razširjanje ne morejo zaračunati več kot mejne stroške (člen 6 direktive), |
| --- | --- |

—

strožji predpisi za uveljavljanje izjem od splošnega pravila, da organi javnega sektorja za razširjanje ne morejo zaračunati več kot mejne stroške (člen 6 direktive),

| — | priprava seznama naborov podatkov velike vrednosti, ki morajo biti prosto dostopni v vseh državah članicah (člen 13 direktive). |
| --- | --- |

—

priprava seznama naborov podatkov velike vrednosti, ki morajo biti prosto dostopni v vseh državah članicah (člen 13 direktive).

Stališče EESO:

| — | predvidene spremembe so primerne za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točko 3.1.5), EESO pa obenem poudarja, da je ustrezno nadomestilo za stroške bistveno za javna podjetja, |
| --- | --- |

—

predvidene spremembe so primerne za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točko 3.1.5), EESO pa obenem poudarja, da je ustrezno nadomestilo za stroške bistveno za javna podjetja,

| — | predvidene spremembe bodo prispevale k rešitvi vprašanja višjih nadomestil in spodbujajo ponovno uporabo podatkov, zlasti tako, da malim in srednjim podjetjem omogočajo lažji dostop do njih. |
| --- | --- |

—

predvidene spremembe bodo prispevale k rešitvi vprašanja višjih nadomestil in spodbujajo ponovno uporabo podatkov, zlasti tako, da malim in srednjim podjetjem omogočajo lažji dostop do njih.

3.3.3   Področje za izboljšanje: področje uporabe direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja

Predvidene izboljšave:

| — | razširitev vsebine in področja uporabe direktive (člen 1 direktive), |
| --- | --- |

—

razširitev vsebine in področja uporabe direktive (člen 1 direktive),

| — | države članice morajo oblikovati politike za odprt dostop do raziskovalnih podatkov, ki izhajajo iz javno financiranih raziskav, in hkrati ohraniti prožnost pri izvajanju (člen 10 direktive). |
| --- | --- |

—

države članice morajo oblikovati politike za odprt dostop do raziskovalnih podatkov, ki izhajajo iz javno financiranih raziskav, in hkrati ohraniti prožnost pri izvajanju (člen 10 direktive).

Stališče EESO: — predvidene spremembe ne zadostujejo za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točki 3.1.1 in 3.1.3).

3.3.4   Problematično področje vezanosti podatkov javnega sektorja

Predvidene izboljšave: — strožje zahteve glede neizključnosti in preglednosti za javno-zasebne sporazume, ki vključujejo informacije javnega sektorja (člena 11 in 12 direktive).

Stališče EESO:

| — | predvidene spremembe ne zadostujejo za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točko 3.1.4), |
| --- | --- |

—

predvidene spremembe ne zadostujejo za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točko 3.1.4),

| — | predvidene spremembe bodo delno prispevale k rešitvi težave, povezane z vezanostjo podatkov javnega sektorja, in k spodbujanju ponovne uporabe podatkov; vendar pretirani ukrepi za preprečitev vezanosti podatkov ne smejo ovirati inovativnih projektov in partnerstev. |
| --- | --- |

—

predvidene spremembe bodo delno prispevale k rešitvi težave, povezane z vezanostjo podatkov javnega sektorja, in k spodbujanju ponovne uporabe podatkov; vendar pretirani ukrepi za preprečitev vezanosti podatkov ne smejo ovirati inovativnih projektov in partnerstev.

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Ocena učinka načrtovanih sprememb

| 4.1.1 | Ocena učinka načrtovanih sprememb je pomemben dokument. Je namreč podlaga za sklepe in odločitve o tem, kakšne naj bi bile spremembe in dopolnitve direktive, ki bodo močno vplivali na države članice EU. Zato je bistvenega pomena izpopolnjena metodologija za oceno učinka, ki zagotavlja objektivne in zanesljive rezultate. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Najpomembnejše pomanjkljivosti, ki jih v mnenju ugotovil odbor za regulativni nadzor (4):






  — | stališče zainteresiranih strani v oceni učinka ni dovolj upoštevano; to zlasti velja za njihove pomisleke o varnosti osebnih podatkov in zaščiti zbirk podatkov, |
| --- | --- | --- |

4.1.2

—

stališče zainteresiranih strani v oceni učinka ni dovolj upoštevano; to zlasti velja za njihove pomisleke o varnosti osebnih podatkov in zaščiti zbirk podatkov,

| — | v oceni učinka ni dovolj pojasnjeno, kako so načrtovane spremembe povezane z direktivo o bazah podatkov in splošno uredbo o varstvu podatkov, |
| --- | --- |

—

v oceni učinka ni dovolj pojasnjeno, kako so načrtovane spremembe povezane z direktivo o bazah podatkov in splošno uredbo o varstvu podatkov,

| — | alternativne možnosti za spremembe v oceni učinka niso izčrpno opisane, njihov izbor pa je preozek (oziroma preveč enoličen), da bi bilo mogoče izbrati prave alternativne rešitve. |
| --- | --- |

—

alternativne možnosti za spremembe v oceni učinka niso izčrpno opisane, njihov izbor pa je preozek (oziroma preveč enoličen), da bi bilo mogoče izbrati prave alternativne rešitve.

Stališče EESO:

| — | nujno je odpraviti pomanjkljivosti, ki jih je ugotovil odbor za regulativni nadzor, in izvajati ustrezne korektivne ukrepe v zvezi s spremembami, |
| --- | --- |

—

nujno je odpraviti pomanjkljivosti, ki jih je ugotovil odbor za regulativni nadzor, in izvajati ustrezne korektivne ukrepe v zvezi s spremembami,

| — | po potrebni je treba izvesti ustrezne korektivne ukrepe v zvezi s spremembami direktive. |
| --- | --- |

—

po potrebni je treba izvesti ustrezne korektivne ukrepe v zvezi s spremembami direktive.

| 4.1.3 | Interesi zainteresiranih skupin, navedenih v povzetku ocene učinka (5):






  — | imetniki podatkov (organi javnega sektorja) glede ponovne uporabe svojih informacij večinoma podpirajo ohranitev sedanjega stanja, torej možnost z manjšo zakonodajno intenzivnostjo, |
| --- | --- | --- |

4.1.3

—

imetniki podatkov (organi javnega sektorja) glede ponovne uporabe svojih informacij večinoma podpirajo ohranitev sedanjega stanja, torej možnost z manjšo zakonodajno intenzivnostjo,

| — | ponovni uporabniki (med drugimi MSP) dajejo prednost hitrejšemu in učinkovitejšemu napredku pri razširjanju obsega ponovno uporabljenih podatkov, torej možnosti z večjo zakonodajno intenzivnostjo. |
| --- | --- |

—

ponovni uporabniki (med drugimi MSP) dajejo prednost hitrejšemu in učinkovitejšemu napredku pri razširjanju obsega ponovno uporabljenih podatkov, torej možnosti z večjo zakonodajno intenzivnostjo.

Stališče EESO:

| — | čeprav je cilj direktive povečati obseg ponovno uporabljenih podatkov in okrepiti položaj malih in srednjih podjetij na podatkovnem trgu, ni mogoče zanemariti morebitnega izkrivljanja trga, zato se je Komisija kljub temu odločila za poseg z manjšo zakonodajno intenzivnostjo ter tako ni v celoti izkoristila priložnosti za izboljšave na problematičnih področjih, |
| --- | --- |

—

čeprav je cilj direktive povečati obseg ponovno uporabljenih podatkov in okrepiti položaj malih in srednjih podjetij na podatkovnem trgu, ni mogoče zanemariti morebitnega izkrivljanja trga, zato se je Komisija kljub temu odločila za poseg z manjšo zakonodajno intenzivnostjo ter tako ni v celoti izkoristila priložnosti za izboljšave na problematičnih področjih,

| — | za učinkovitejše spremljanje ciljev, predvidenih s spremembo uredbe, je treba ovrednotiti učinkovitost sprejetih ukrepov. |
| --- | --- |

—

za učinkovitejše spremljanje ciljev, predvidenih s spremembo uredbe, je treba ovrednotiti učinkovitost sprejetih ukrepov.

| 4.1.4 | Stališča zainteresiranih strani, zbrana in ocenjena v oceni učinka (6):






  — | zbiranje stališč zainteresiranih strani je temeljni pogoj za izbiro ustreznih ukrepov za odpravo težav (možnost posegov z manjšo ali večjo zakonodajno intenzivnostjo), |
| --- | --- | --- |

4.1.4

—

zbiranje stališč zainteresiranih strani je temeljni pogoj za izbiro ustreznih ukrepov za odpravo težav (možnost posegov z manjšo ali večjo zakonodajno intenzivnostjo),

| — | v oceni učinka so upoštevana stališča različnih zainteresiranih strani glede splošne ocene učinkovitosti direktive in zaželenih sprememb. |
| --- | --- |

—

v oceni učinka so upoštevana stališča različnih zainteresiranih strani glede splošne ocene učinkovitosti direktive in zaželenih sprememb.

Stališče EESO:

| — | v oceni učinka niso dovolj konkretno upoštevana stališča zainteresiranih strani glede možnosti posega z manjšo ali večjo zakonodajno intenzivnostjo, |
| --- | --- |

—

v oceni učinka niso dovolj konkretno upoštevana stališča zainteresiranih strani glede možnosti posega z manjšo ali večjo zakonodajno intenzivnostjo,

| — | zainteresirane skupine niso razdeljene v podskupine glede na njihove različne cilje in možnosti ter vrsto informacij in dejavnosti (npr. imetniki podatkov, ki niso plačani za zagotavljanje podatkov, imetniki, ki so plačani za zagotavljanje podatkov, uporabniki podatkov – velika podjetja, mala in srednja podjetja, drugi organi javnega sektorja), |
| --- | --- |

—

zainteresirane skupine niso razdeljene v podskupine glede na njihove različne cilje in možnosti ter vrsto informacij in dejavnosti (npr. imetniki podatkov, ki niso plačani za zagotavljanje podatkov, imetniki, ki so plačani za zagotavljanje podatkov, uporabniki podatkov – velika podjetja, mala in srednja podjetja, drugi organi javnega sektorja),

| — | stališče vsake zainteresirane strani o vsaki možni rešitvi vsakega posameznega problema ni bilo pridobljeno, |
| --- | --- |

—

stališče vsake zainteresirane strani o vsaki možni rešitvi vsakega posameznega problema ni bilo pridobljeno,

| — | manjka ocena splošnega družbenega pomena vsake zainteresirane strani in s tem tudi ocena njene reprezentativnosti ter dejanskega obsega učinkov. |
| --- | --- |

—

manjka ocena splošnega družbenega pomena vsake zainteresirane strani in s tem tudi ocena njene reprezentativnosti ter dejanskega obsega učinkov.

4.2   Druge nezadostno upoštevane točke v zvezi z direktivo

| 4.2.1 | EESO meni, da v predlogu direktive in oceni učinka niso dovolj upoštevani pomembni interesi več zainteresiranih strani, in se zavzema za temeljitejšo preučitev naslednjih vprašanj:






  — | enake pravice in obveznosti glede dostopa do podatkov za javni in zasebni sektor, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

—

enake pravice in obveznosti glede dostopa do podatkov za javni in zasebni sektor,

| — | nadomestilo javnemu sektorju za zagotavljanje brezplačnega dostopa do javnih podatkov, |
| --- | --- |

—

nadomestilo javnemu sektorju za zagotavljanje brezplačnega dostopa do javnih podatkov,

| — | zaščita „kritične infrastrukture“ – izjeme pri uporabi direktive v zvezi z njo, |
| --- | --- |

—

zaščita „kritične infrastrukture“ – izjeme pri uporabi direktive v zvezi z njo,

| — | preprečevanje prekrivanja – prilagoditev direktive že obstoječi sektorski zakonodaji glede izmenjave in uporabe podatkov, |
| --- | --- |

—

preprečevanje prekrivanja – prilagoditev direktive že obstoječi sektorski zakonodaji glede izmenjave in uporabe podatkov,

| — | oviranje konkurence – ogrožanje javnih podjetij v primerih, ko morajo konkurenčnim zasebnim podjetjem brezplačno zagotavljati informacije, |
| --- | --- |

—

oviranje konkurence – ogrožanje javnih podjetij v primerih, ko morajo konkurenčnim zasebnim podjetjem brezplačno zagotavljati informacije,

| — | morebitno zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju zaradi avtomatizacije, potreba po prekvalifikaciji zaposlenih in reševanju socialnih problemov. |
| --- | --- |

—

morebitno zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju zaradi avtomatizacije, potreba po prekvalifikaciji zaposlenih in reševanju socialnih problemov.

4.3   Sporočilo Komisije Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru

| 4.3.1 | EESO pozdravlja in podpira stališče, ki ga v sporočilu zastopa Komisija, da sta dostop do javnih in javno financiranih podatkov ter njihova ponovna uporaba nosilna stebra skupnega evropskega podatkovnega prostora. To je popolnoma v skladu z dejavnostmi za prenovitev direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja. V sporočilu so navedeni cilji prenovitve in EESO meni, da se bo z napredkom pri doseganju teh ciljev izboljšala razpoložljivost podatkov za ponovno uporabo. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EESO se strinja z bistvenimi načeli skupne uporabe podatkov med podjetji ter podjetji in javnimi organi, ki so navedena v sporočilu, in meni, da so lahko dobra podlaga za prihodnje sodelovanje z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | EESO podpira ukrepe, predstavljene v sporočilu Komisije, ki bodo po njegovem mnenju podjetjem in javnemu sektorju v EU olajšali dostop do podatkov iz različnih virov, gospodarskih panog in strokovnih področij ter njihovo ponovno uporabo. |
| --- | --- |

4.3.3

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru (COM(2018) 232 final).

1

(2)  Ocena učinka SWD(2018) 127 final.

2

(3)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (prenovitev), COM(2018) 234 final.

3

(4)  Opinion of the Regulatory Scrutiny Board (mnenje odbora za regulativni nadzor), SEC(2018) 206.

4

Opinion of the Regulatory Scrutiny Board (mnenje odbora za regulativni nadzor)

(5)  Povzetek ocene učinka (SWD(2018) 128 final).

5

(6)  Ocena učinka SWD(2018) 127 final.

6

---

PRILOGA

Naslednje besedilo mnenja strokovne skupine je bilo zavrnjeno zaradi amandmajev, ki jih je sprejela plenarna skupščina, vendar je vsaj četrtina članov glasovala za ohranitev besedila mnenja strokovne skupine:

Spremembe člena 1 direktive – Vsebina in področje uporabe:

| — | razširitev področja uporabe direktive na podatke javnih služb in raziskovalne podatke, |
| --- | --- |

—

razširitev področja uporabe direktive na podatke javnih služb in raziskovalne podatke,

| — | v pojasnjevalnem delu besedila direktive (1) je zapisano:






  — | podatki v sektorju prometa in gospodarskih javnih služb: „uporabljal se bo omejen sklop obveznosti: javna podjetja lahko zaračunavajo več od mejnih stroškov za razširjanje in niso dolžna razkriti podatkov, ki jih ne želijo razkriti“, |
| --- | --- | --- |

—

v pojasnjevalnem delu besedila direktive (1) je zapisano:

—

podatki v sektorju prometa in gospodarskih javnih služb: „uporabljal se bo omejen sklop obveznosti: javna podjetja lahko zaračunavajo več od mejnih stroškov za razširjanje in niso dolžna razkriti podatkov, ki jih ne želijo razkriti“,

| — | raziskovalni podatki: „države članice bodo morale oblikovati politike za odprt dostop do raziskovalnih podatkov“, s čimer dejansko na ravni EU ni nič predpisano in kot doslej bodo o tovrstnih dejavnostih odločale države članice. |
| --- | --- |

—

raziskovalni podatki: „države članice bodo morale oblikovati politike za odprt dostop do raziskovalnih podatkov“, s čimer dejansko na ravni EU ni nič predpisano in kot doslej bodo o tovrstnih dejavnostih odločale države članice.

Stališče EESO:

| — | EESO delno podpira načrtovane spremembe, vendar meni, da ne prinašajo dovolj ustrezne rešitve za probleme, povezane s področjem uporabe direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja, saj je razširitev področja uporabe direktive zgolj formalna in ne uvaja resničnih dodatnih obveznosti in odgovornosti, |
| --- | --- |

—

EESO delno podpira načrtovane spremembe, vendar meni, da ne prinašajo dovolj ustrezne rešitve za probleme, povezane s področjem uporabe direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja, saj je razširitev področja uporabe direktive zgolj formalna in ne uvaja resničnih dodatnih obveznosti in odgovornosti,

| — | načrtovane spremembe prinašajo dodatno delovno obremenitev in stroške. Kratkoročno mora investirati imetnik informacij, medtem ko si lahko dolgoročno dobiček obetata tako imetnik informacij kot ponovni uporabnik informacij. |
| --- | --- |

—

načrtovane spremembe prinašajo dodatno delovno obremenitev in stroške. Kratkoročno mora investirati imetnik informacij, medtem ko si lahko dolgoročno dobiček obetata tako imetnik informacij kot ponovni uporabnik informacij.

Rezultat glasovanja

| Za: | 80 |
| --- | --- |
| Proti: | 52 |
| Vzdržani: | 16 |

Za:

80

Proti:

52

Vzdržani:

16

3.1.2   Poglavje II – Zahtevek za ponovno uporabo

Spremembe člena 4 direktive – Zahteve, ki se uporabljajo za obdelavo zahtevkov za ponovno uporabo:

| — | določene so izjeme, za katere zahteve, ki se uporabljajo za obdelavo zahtevkov za ponovno uporabo, ne veljajo. |
| --- | --- |

—

določene so izjeme, za katere zahteve, ki se uporabljajo za obdelavo zahtevkov za ponovno uporabo, ne veljajo.

Stališče EESO: — EESO podpira načrtovane spremembe, povezane z izjemami, vendar glede na to, da je treba informacije ali dokumente vse pogosteje predložiti zelo hitro, meni, da je najdaljši rok obravnave 20 delovnih dni predolg, zato ga je treba skrajšati, da se zagotovi boljši potek dela v javnem sektorju.

Rezultat glasovanja

| Za: | 83 |
| --- | --- |
| Proti: | 55 |
| Vzdržani: | 7 |

Za:

83

Proti:

55

Vzdržani:

7

3.1.4   Poglavje IV – Nediskriminacija in pošteno trgovanje

Spremembe člena 12 direktive – Prepoved izključnih ureditev:

| — | določeno je, da se pravne ali praktične ureditve, pri katerih se izključna pravica sicer ne podeli izrecno, vendar lahko omejijo ponovno uporabo dokumentov, javno objavijo vsaj dva meseca pred začetkom veljavnosti, |
| --- | --- |

—

določeno je, da se pravne ali praktične ureditve, pri katerih se izključna pravica sicer ne podeli izrecno, vendar lahko omejijo ponovno uporabo dokumentov, javno objavijo vsaj dva meseca pred začetkom veljavnosti,

| — | predvidena je torej zgolj določitev zahtev za preglednost (poseg z manjšo zakonodajno intenzivnostjo), dejavnosti, ki vodijo v vezanost podatkov, pa niso prepovedane (poseg z večjo zakonodajno intenzivnostjo). |
| --- | --- |

—

predvidena je torej zgolj določitev zahtev za preglednost (poseg z manjšo zakonodajno intenzivnostjo), dejavnosti, ki vodijo v vezanost podatkov, pa niso prepovedane (poseg z večjo zakonodajno intenzivnostjo).

Stališče EESO: — EESO delno podpira načrtovane spremembe in meni, da bodo na splošno pospešile odpravljanje težav na področju vezanosti podatkov javnega sektorja, vendar pa s tem sam problem ne bo rešen. Po njegovem mnenju bi bilo bolj smiselno pri tej problematiki izbrati možnost, v skladu s katero so dejavnosti, ki vodijo v vezanost podatkov, prepovedane.

Rezultat glasovanja

| Za: | 80 |
| --- | --- |
| Proti: | 60 |
| Vzdržani: | 12 |

Za:

80

Proti:

60

Vzdržani:

12

3.2.2   
  Cilj: vzpostaviti primerljive pogoje v celotni EU za zagotavljanje podatkov in s tem poštene konkurence.

Stališče EESO: predvidene spremembe se neposredno in nedvoumno osredotočajo na uresničevanje tega cilja, in sicer:

| — | z izboljšanjem določb o obračunavanju (člen 6 direktive), |
| --- | --- |

—

z izboljšanjem določb o obračunavanju (člen 6 direktive),

| — | s strožjo ureditvijo možnosti za sklepanje izključnih ureditev (člen 12 direktive), |
| --- | --- |

—

s strožjo ureditvijo možnosti za sklepanje izključnih ureditev (člen 12 direktive),

| — | z natančno ureditvijo brezplačnega zagotavljanja podatkov oziroma naborov podatkov velike vrednosti (člen 13 direktive). |
| --- | --- |

—

z natančno ureditvijo brezplačnega zagotavljanja podatkov oziroma naborov podatkov velike vrednosti (člen 13 direktive).

Rezultat glasovanja

| Za: | 80 |
| --- | --- |
| Proti: | 61 |
| Vzdržani: | 9 |

Za:

80

Proti:

61

Vzdržani:

9

3.2.4   
  Cilj: okrepiti položaj malih in srednjih podjetij na podatkovnem trgu, pri čemer je treba zagotoviti, da jim ovire ne bodo preprečile ponovne uporabe javnih podatkov za komercialne namene.

Stališče EESO: predvidene spremembe so usmerjene k uresničitvi tega cilja. Če se bodo izvajale, se bodo izboljšale možnosti MSP za ponovno uporabo podatkov javnega sektorja (členi 6, 12 in 13 direktive). Kljub temu bi bila učinkovitejša možnost posega z večjo zakonodajno intenzivnostjo.

Rezultat glasovanja

| Za: | 76 |
| --- | --- |
| Proti: | 53 |
| Vzdržani: | 6 |

Za:

76

Proti:

53

Vzdržani:

6

3.3.1   Problematično področje dinamičnih podatkov/API

Predvidene izboljšave:

| — | za države članice velja „mehka“ obveznost, da pravočasno dajo na voljo dinamične podatke in uvedejo API (člen 5 direktive), |
| --- | --- |

—

za države članice velja „mehka“ obveznost, da pravočasno dajo na voljo dinamične podatke in uvedejo API (člen 5 direktive),

| — | okrepljena obveznost držav članic, da zagotovijo možnost ponovne uporabe omejenega števila naborov podatkov velike vrednosti (člen 13 direktive). |
| --- | --- |

—

okrepljena obveznost držav članic, da zagotovijo možnost ponovne uporabe omejenega števila naborov podatkov velike vrednosti (člen 13 direktive).

Stališče EESO:

| — | predvidene spremembe so deloma primerne za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točko 3.1.3), |
| --- | --- |

—

predvidene spremembe so deloma primerne za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točko 3.1.3),

| — | predvidene spremembe bodo dolgoročno prispevale k reševanju vprašanj v zvezi z dostopom do dinamičnih podatkov ter spodbujanju ponovne uporabe dinamičnih podatkov in uporabe novih tehnologij (API) za samodejno izmenjavo podatkov. Toda ker za države članice velja „mehka“ obveznost, da „pravočasno dajo na voljo dinamične podatke in uvedejo API“, rezultata sprememb ni mogoče preveriti niti predvideti. Izboljšava je lahko zlasti kratkoročno nezadostna. |
| --- | --- |

—

predvidene spremembe bodo dolgoročno prispevale k reševanju vprašanj v zvezi z dostopom do dinamičnih podatkov ter spodbujanju ponovne uporabe dinamičnih podatkov in uporabe novih tehnologij (API) za samodejno izmenjavo podatkov. Toda ker za države članice velja „mehka“ obveznost, da „pravočasno dajo na voljo dinamične podatke in uvedejo API“, rezultata sprememb ni mogoče preveriti niti predvideti. Izboljšava je lahko zlasti kratkoročno nezadostna.

Rezultat glasovanja

| Za: | 77 |
| --- | --- |
| Proti: | 58 |
| Vzdržani: | 10 |

Za:

77

Proti:

58

Vzdržani:

10

3.3.3   Področje za izboljšanje: področje uporabe direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja

Predvidene izboljšave:

| — | razširitev vsebine in področja uporabe direktive (člen 1 direktive), |
| --- | --- |

—

razširitev vsebine in področja uporabe direktive (člen 1 direktive),

| — | države članice morajo oblikovati politike za odprt dostop do raziskovalnih podatkov, ki izhajajo iz javno financiranih raziskav, in hkrati ohraniti prožnost pri izvajanju (člen 10 direktive). |
| --- | --- |

—

države članice morajo oblikovati politike za odprt dostop do raziskovalnih podatkov, ki izhajajo iz javno financiranih raziskav, in hkrati ohraniti prožnost pri izvajanju (člen 10 direktive).

Stališče EESO:

| — | predvidene spremembe ne zadostujejo za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točki 3.1.1 in 3.1.3), |
| --- | --- |

—

predvidene spremembe ne zadostujejo za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točki 3.1.1 in 3.1.3),

| — | razširitev področja uporabe direktive s ponovno uporabo možnosti z manjšo zakonodajno intenzivnostjo je zgolj formalna in ne vključuje nobenih pravih dodatnih obveznosti. Konkretna težava s tem ni odpravljena. |
| --- | --- |

—

razširitev področja uporabe direktive s ponovno uporabo možnosti z manjšo zakonodajno intenzivnostjo je zgolj formalna in ne vključuje nobenih pravih dodatnih obveznosti. Konkretna težava s tem ni odpravljena.

Rezultat glasovanja

| Za: | 78 |
| --- | --- |
| Proti: | 61 |
| Vzdržani: | 10 |

Za:

78

Proti:

61

Vzdržani:

10

3.3.4   Problematično področje vezanosti podatkov javnega sektorja

Predvidene izboljšave: — strožje zahteve glede neizključnosti in preglednosti za javno-zasebne sporazume, ki vključujejo informacije javnega sektorja (člena 11 in 12 direktive).

Stališče EESO:

| — | predvidene spremembe ne zadostujejo za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točko 3.1.4), |
| --- | --- |

—

predvidene spremembe ne zadostujejo za izboljšanje tega problematičnega področja (glej točko 3.1.4),

| — | predvidene spremembe bodo delno prispevale k rešitvi težave, povezane z vezanostjo podatkov javnega sektorja, in k spodbujanju ponovne uporabe podatkov; vendar predvidena možnost posega z manjšo zakonodajno intenzivnostjo ne bo zadostovala za uspešno odpravo težave vezanosti podatkov; EESO meni, da bi bilo v tem primeru bolje izbrati možnost z večjo zakonodajno intenzivnostjo. |
| --- | --- |

—

predvidene spremembe bodo delno prispevale k rešitvi težave, povezane z vezanostjo podatkov javnega sektorja, in k spodbujanju ponovne uporabe podatkov; vendar predvidena možnost posega z manjšo zakonodajno intenzivnostjo ne bo zadostovala za uspešno odpravo težave vezanosti podatkov; EESO meni, da bi bilo v tem primeru bolje izbrati možnost z večjo zakonodajno intenzivnostjo.

Rezultat glasovanja

| Za: | 82 |
| --- | --- |
| Proti: | 57 |
| Vzdržani: | 8 |

Za:

82

Proti:

57

Vzdržani:

8

| 4.1.3 | Interesi zainteresiranih skupin, navedenih v povzetku ocene učinka (2):






  — | imetniki podatkov (organi javnega sektorja) glede ponovne uporabe svojih informacij večinoma podpirajo ohranitev sedanjega stanja, torej možnost z manjšo zakonodajno intenzivnostjo, |
| --- | --- | --- |

4.1.3

—

imetniki podatkov (organi javnega sektorja) glede ponovne uporabe svojih informacij večinoma podpirajo ohranitev sedanjega stanja, torej možnost z manjšo zakonodajno intenzivnostjo,

| — | ponovni uporabniki (med drugimi MSP) dajejo prednost hitrejšemu in učinkovitejšemu napredku pri razširjanju obsega ponovno uporabljenih podatkov, torej možnosti z večjo zakonodajno intenzivnostjo. |
| --- | --- |

—

ponovni uporabniki (med drugimi MSP) dajejo prednost hitrejšemu in učinkovitejšemu napredku pri razširjanju obsega ponovno uporabljenih podatkov, torej možnosti z večjo zakonodajno intenzivnostjo.

Stališče EESO:

| — | čeprav je cilj direktive povečati obseg ponovno uporabljenih podatkov in okrepiti položaj malih in srednjih podjetij na podatkovnem trgu, se je Komisija kljub temu odločila za poseg z manjšo zakonodajno intenzivnostjo ter tako ni v celoti izkoristila potenciala za izboljšave na problematičnih področjih, |
| --- | --- |

—

čeprav je cilj direktive povečati obseg ponovno uporabljenih podatkov in okrepiti položaj malih in srednjih podjetij na podatkovnem trgu, se je Komisija kljub temu odločila za poseg z manjšo zakonodajno intenzivnostjo ter tako ni v celoti izkoristila potenciala za izboljšave na problematičnih področjih,

| — | za učinkovitejše spremljanje ciljev, predvidenih s spremembo uredbe, je treba ukrepati bolj dejavno in ciljno usmerjeno ter pri odpravljanju posameznih konkretnih problemov izbrati možnost posega z večjo zakonodajno intenzivnostjo. Morda je to mogoče s prilagoditvijo možnosti, navedenih v oceni učinka. |
| --- | --- |

—

za učinkovitejše spremljanje ciljev, predvidenih s spremembo uredbe, je treba ukrepati bolj dejavno in ciljno usmerjeno ter pri odpravljanju posameznih konkretnih problemov izbrati možnost posega z večjo zakonodajno intenzivnostjo. Morda je to mogoče s prilagoditvijo možnosti, navedenih v oceni učinka.

Rezultat glasovanja

| Za: | 87 |
| --- | --- |
| Proti: | 58 |
| Vzdržani: | 6 |

Za:

87

Proti:

58

Vzdržani:

6

---

(1)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (prenovitev), COM(2018) 234 final.

(2)  Povzetek ocene učinka (SWD(2018) 128 final).

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/254 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/254

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropa v gibanju – Trajnostna mobilnost za Evropo: varna, povezana in čista

(COM(2018) 293 final)

(2019/C 62/39)

| Poročevalka: | Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |

Poročevalka:

Giulia BARBUCCI

| Zaprosilo | Evropska komisija, 18. 6. 2018. |
| --- | --- |
| | |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 4. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 201/3/7 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 18. 6. 2018.

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

4. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

201/3/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) odobrava tretji sveženj o mobilnosti in meni, da gre za nadaljnji korak k trajnostni mobilnosti za Evropo. Vendar opozarja, da se v predlogu Komisije obravnava skoraj izključno cestni promet. Za razvoj resnično trajnostne in varne mobilnosti je treba oblikovati ambicioznejši projekt, v katerem se bodo upoštevale vse razpoložljive oblike prometa, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti intermodalnosti tovornega in potniškega prometa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da bodo predlogi Komisije za varno, povezano in čisto mobilnost zahtevali zelo velika gospodarska prizadevanja predvsem od držav članic, in sicer za prilagajanje fizične in digitalne infrastrukture (5G). Te pobude je zato treba podpreti z ustreznimi finančnimi sredstvi in za daljše obdobje ter ob tem določiti realistične in uresničljive cilje. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO odobrava „strateški akcijski načrt za varnost v cestnem prometu“ ter podpira cilj „vizija nič“ za odpravo smrtnih žrtev in hudih telesnih poškodb v cestnem prometu do leta 2050. Pristop „Varni sistem“, ki ga priporoča Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), bo nedvomno prispeval k dosegi tega cilja z zmanjšanjem števila nesreč ter omejitvijo poškodb potnikov in pešcev. Prednostno je treba uskladiti tudi nacionalne cestnoprometne predpise in kazni ter hkrati razširiti obvezno uporabo zaščitne opreme z avtomobilov na vsa vozila na cestah – tovorna in potniška, javna in zasebna. Nazadnje se priporoča, naj bodo nova „varna“ vozila cenovno dostopna potrošnikom in podjetjem. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Digitalizacija, povezljivost in avtomatizacija so glavni način za razvoj pristopa „Varni sistem“ in približevanje cilju „vizija nič“. EESO podpira projekt za vzpostavitev avtomatiziranega, povezanega in varnega cestnega omrežja. Komisiji priporoča, naj upošteva različno stanje cestne in avtocestne infrastrukture v državah članicah in zlasti naj projekt razširi na mesta, saj se v njih zgodi največ hudih prometnih nesreč brez smrtnega izida. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Predlog Komisije poudarja pomen razvoja avtonomnih vozil in njihove vloge pri povečevanju varnosti, vendar ne določa podrobne strategije za dosego avtomatiziranega prometa. To verjetno koristi napredku na tem področju, vendar lahko države članice ovira pri prilagajanju prometne politike novim tehnologijam in njihovi uporabi. Poleg tega EESO opozarja na težave v zvezi s tehnološko izvedljivostjo, da bi se zagotovila čim večja varnost v sistemu mešanega prometa (vozila s človeškim voznikom, vozila z asistenčnim sistemom in avtomatizirana vozila). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | S popolno avtomatizacijo vozil se postavljajo številna etična, gospodarska in zaposlitvena vprašanja ter vprašanja glede družbene sprejemljivosti in pravne odgovornosti. EESO se sklicuje na načelo, v skladu s katerim lahko samo človek kot tak sprejema etične odločitve, stroji – ne glede na raven njihove izpopolnjenosti – pa mu lahko le pomagajo, ne morejo pa ga nadomestiti. Pomembno je, da je organizirana civilna družba v celoti vključena v upravljanje tega procesa ter da potekajo socialni dialog in kolektivna pogajanja, da se preprečijo morebitni negativni učinki na delo in delavce. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO podpira predloge za bolj trajnosten prevoz in strateški akcijski načrt za baterije, katerega namen je zapolniti evropsko energetsko vrzel in ustvariti vrednostno verigo baterij. Vendar poudarja, da popolno uresničitev načrta ovira več dejavnikov: odvisnost od surovin iz tretjih držav, pomanjkanje alternativnih goriv, zamude pri upravljanju, predelavi in odstranjevanju odsluženih baterij, pomanjkanje usposobljene delovne sile. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Zato so nujna precejšnja vlaganja v raziskave in inovacije, da se odkrijejo nova alternativna goriva iz povsem obnovljivih virov, ki so ogljično nevtralna. Prav tako pomembne bodo tudi naložbe v programe izobraževanja in usposabljanja, v katerih morajo sodelovati univerze in raziskovalna središča, da bo na voljo usposobljena delovna sila. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Zaradi prehoda na električne avtomobile bo treba v dobrem desetletju zamenjati velik del evropskega avtomobilskega voznega parka. Bolj čista in varna vozila bi morala biti cenovno dostopna vsem, državljanom in podjetjem, države pa bi morale prehod olajšati s primernimi davčnimi spodbudami. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Prenova avtomobilskega voznega parka bo prinesla tudi težave z njegovim odstranjevanjem in recikliranjem obstoječega. Ta tema bi morala biti v ospredju strategij Komisije v zvezi s krožnim gospodarstvom. Organizirana civilna družba bi mora biti vključena v vse faze prehoda in pozvana k obveščanju in ozaveščanju državljanov z vidika trajnostne mobilnosti. |
| --- | --- |

1.10

2.   Uvod

| 2.1 | Prometni sektor, ki je z leti doživel precejšen napredek in spremembe, je postal eden ključnih dejavnikov razvoja. Inovacije, tehnologija, digitalizacija in povezljivost povzročajo korenite spremembe na področju prometa, ki so usmerjene v večjo varnost, dostopnost, trajnost, konkurenčnost in delovna mesta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropska unija je po uvedbi strategije za mobilnost z nizkimi emisijami (1) oblikovala ad hoc agendo za prometni sektor, razdeljeno v tri svežnje o mobilnosti (2), ki so bili objavljeni maja 2017, novembra 2017 in maja 2018. To mnenje obravnava zadnji navedeni sveženj z naslovom „Evropa v gibanju“. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sporočilo Komisije in sveženj predlogov se nanašajo na sektor cestnega prometa in se osredotočajo zlasti na avtomobilski prevoz, druge oblike prevoza pa v njem niso obravnavane. |
| --- | --- |

2.3

3.   Povzetek predloga

| 3.1 | Sporočilo Komisije COM(2018) 293 final „Evropa v gibanju. Trajnostna mobilnost za Evropo: varna, povezana in čista“ je ključni dokument tretjega svežnja o mobilnosti, saj določa njegov okvir. Ta je razdeljen na tri poglavja: varnost, povezanost in avtomatizacija ter trajnost. Poleg tega prilogi k sporočilu vključujeta ključni pobudi v zvezi s strateškim akcijskim načrtom za varnost v cestnem prometu in strateškim akcijskim načrtom za baterije. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Varna mobilnost

| 3.2.1 | Kljub napredku, doseženemu v zadnjih letih, je število hudih prometnih nesreč ali prometnih nesreč s smrtnim izidom v cestnem prometu še vedno previsoko. Leta 2017 so nesreče zahtevale 25 300 smrtnih žrtev, 135 000 ljudi pa je bilo v njih hudo telesno poškodovanih, kar je povzročilo zelo visoke gospodarske in družbene stroške. Ker je več kot 90 odstotkov nesreč posledica človeške napake, Komisija meni, da bi lahko avtomatizacija, povezljivost in novi konstrukcijski standardi pomembno prispevali k omejitvi tega izjemno žgočega pojava (3), in sicer s ciljem, da se do leta 2050 odpravijo smrtne žrtve in hude prometne nesreče v cestnem prometu („vizija nič“). Ta strategija predvideva vmesni cilj, tj. do leta 2030 zmanjšati število smrtnih žrtev in hudih telesnih poškodb za 50 odstotkov. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Da bi EU pripomogla k izpolnitvi teh ciljev, namerava uvesti nove tehnološke in ureditvene instrumente na podlagi pristopa „Varni sistem“ SZO. Ta temelji na načelu, da je mogoče sprejeti ukrepe za zmanjšanje števila smrtnih žrtev in hudih telesnih poškodb, čeprav nesreč ni mogoče v celoti odpraviti. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Evropska unija namerava vzroke nesreč obravnavati celostno ter povezati več varnostnih mehanizmov, kar bo omogočalo nadomestitev neuspešnega mehanizma z drugimi. To vključuje uvedbo tehnološke opreme v vozilih in na cestni infrastrukturi ter vse večjo izmenjavo informacij med njima. Vsak ukrep se izvaja na podlagi priložnostne zakonodajne pobude:






  (a) | Strateški akcijski načrt za varnost v cestnem prometu (4). V akcijskem načrtu so določeni cilj „nič smrtnih žrtev na cestah“ ter merila za krepitev evropskega upravljanja, povečanje financiranja za prenovo cestnega omrežja na podlagi Instrumenta za povezovanje Evrope (200 milijonov EUR), uvedba pristopa „Varni sistem“, nove zahteve za izboljšanje varnosti vozil, cilji v smislu avtomatizacije in povezljivosti med vozili ter med vozili in cestno infrastrukturo ter predlog za izvažanje evropskih varnostnih standardov v tretje države (prednostno v države Zahodnega Balkana). |
| --- | --- | --- |

3.2.3

(a)

Strateški akcijski načrt za varnost v cestnem prometu (4). V akcijskem načrtu so določeni cilj „nič smrtnih žrtev na cestah“ ter merila za krepitev evropskega upravljanja, povečanje financiranja za prenovo cestnega omrežja na podlagi Instrumenta za povezovanje Evrope (200 milijonov EUR), uvedba pristopa „Varni sistem“, nove zahteve za izboljšanje varnosti vozil, cilji v smislu avtomatizacije in povezljivosti med vozili ter med vozili in cestno infrastrukturo ter predlog za izvažanje evropskih varnostnih standardov v tretje države (prednostno v države Zahodnega Balkana).

| (b) | Uredba za zaščito potnikov v vozilu ter izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (5). Med drugim je predvidena uporaba naprednih sistemov za zaviranje v sili, opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu in drugačne zasnove kabine težkih gospodarskih vozil za izboljšanje vidljivosti kolesarjev ali pešcev skupaj s senzorji za njihovo zaznavanje. |
| --- | --- |

(b)

Uredba za zaščito potnikov v vozilu ter izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (5). Med drugim je predvidena uporaba naprednih sistemov za zaviranje v sili, opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu in drugačne zasnove kabine težkih gospodarskih vozil za izboljšanje vidljivosti kolesarjev ali pešcev skupaj s senzorji za njihovo zaznavanje.

| (c) | Direktiva o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (6). Njen cilj je evidentiranje tveganj celotnega evropskega omrežja, ki ne bo zajemalo le avtocest vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), temveč tudi vse druge avtoceste in glavne ceste. Vanj niso vključene mestne ceste. Z direktivo so poleg tega določeni boljši standardi kakovosti za cestno infrastrukturo (vidne talne označbe in prometni znaki ter uvedba novih tehnologij, kot je asistenca za ohranjanje voznega pasu). |
| --- | --- |

(c)

Direktiva o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (6). Njen cilj je evidentiranje tveganj celotnega evropskega omrežja, ki ne bo zajemalo le avtocest vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), temveč tudi vse druge avtoceste in glavne ceste. Vanj niso vključene mestne ceste. Z direktivo so poleg tega določeni boljši standardi kakovosti za cestno infrastrukturo (vidne talne označbe in prometni znaki ter uvedba novih tehnologij, kot je asistenca za ohranjanje voznega pasu).

3.3   Povezana in avtomatizirana mobilnost

| 3.3.1 | Strategija Komisije za „povezano in avtomatizirano mobilnost“ (7) temelji na ukrepih, ki se že izvajajo na ravni EU, in zlasti na sporočilu „Umetna inteligenca za Evropo“ (8) ter na izjavi iz Amsterdama, s katero so države članice Komisijo pozvale, naj oblikuje evropsko strategijo za avtomatizirano in povezano vožnjo, prilagodi zakonodajni okvir, podpira raziskave in inovacije ter uvede „interoperabilne kooperativne pametne prometne sisteme“. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Komisija je v enem dokumentu zajela dolgoročne cilje (zmanjšanje emisij, prometnih zastojev in števila nesreč): zagotavljati konkretno podporo avtomobilski industriji v povezavi z raziskavami in inovacijami; pravočasno obravnavati etična in družbena vprašanja, kot so nov odnos človek–stroj, kibernetska varnost in vpliv teh tehnologij na zaposlovanje pred uvedbo popolnoma avtomatiziranih vozil na trg. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Med glavnimi koristmi avtomatizacije je dostop do mobilnosti za vse tiste subjekte (predvsem invalide in starejše), ki so trenutno iz nje izključeni. Da bi čim bolj izkoristili možnosti, ki jih ponuja avtomatizacija, je bistveno, da si vozila in cestne infrastrukture nenehno izmenjavajo informacije, saj bi se lahko v prihodnjih letih vzpostavil mešan sistem, v katerem bodo povezana vozila z različnimi tehnologijami (vozila s človeškim voznikom, vozila z asistenčnim sistemom in avtomatizirana vozila). Za dopolnitev tega okvira z vidika razvoja intermodalnosti so določene tudi priložnostne zahteve za enotno evropsko okence za pomorski sektor (9) in elektronske informacije o prevozu blaga (10). |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   Čista mobilnost

| 3.4.1 | Razogljičenje prometa in prehod na čisto energijo sta ključna vidika tretjega svežnja o mobilnosti. Ta pobuda spada v širši okvir akcijskega načrta za krožno gospodarstvo. Da bi EU dosegla večjo trajnost in konkurenčnost, je začela izvajati več pobud:






  (a) | strateški akcijski načrt za baterije (11): ta izhaja iz potrebe po povečanju evropske energetske samozadostnosti ob nadaljnjem vzpostavljanju evropske zveze za baterije, v kateri sodelujejo zainteresirane strani iz industrije, države članice in EIB. Poudarek tega načrta je na trajnostni proizvodnji baterij v celotni vrednostni verigi, in sicer od pridobivanja (primarnih in sekundarnih) surovin, prek faze oblikovanja in proizvodnje baterijskih celic in baterijskih sklopov do njihove uporabe, ponovne uporabe, recikliranja in odstranjevanja; |
| --- | --- | --- |

3.4.1

(a)

strateški akcijski načrt za baterije (11): ta izhaja iz potrebe po povečanju evropske energetske samozadostnosti ob nadaljnjem vzpostavljanju evropske zveze za baterije, v kateri sodelujejo zainteresirane strani iz industrije, države članice in EIB. Poudarek tega načrta je na trajnostni proizvodnji baterij v celotni vrednostni verigi, in sicer od pridobivanja (primarnih in sekundarnih) surovin, prek faze oblikovanja in proizvodnje baterijskih celic in baterijskih sklopov do njihove uporabe, ponovne uporabe, recikliranja in odstranjevanja;

| (b) | uredba o emisijah iz novih težkih vozil (12), katere cilj je opredelitev vrste parametrov o emisijah CO2 za tovornjake in avtobuse, združuje in dopolnjuje veljavno zakonodajo. Ta pobuda vključuje tudi ukrepe za spodbujanje podjetij k nakupu energetsko učinkovitejših vozil z manjšimi emisijami. Ta ukrep je povezan s predlogom za čimprejšnjo uveljavitev novih konstrukcijskih standardov o aerodinamiki in masi težkih vozil za zmanjšanje emisij CO2 (13); |
| --- | --- |

(b)

uredba o emisijah iz novih težkih vozil (12), katere cilj je opredelitev vrste parametrov o emisijah CO2 za tovornjake in avtobuse, združuje in dopolnjuje veljavno zakonodajo. Ta pobuda vključuje tudi ukrepe za spodbujanje podjetij k nakupu energetsko učinkovitejših vozil z manjšimi emisijami. Ta ukrep je povezan s predlogom za čimprejšnjo uveljavitev novih konstrukcijskih standardov o aerodinamiki in masi težkih vozil za zmanjšanje emisij CO2 (13);

| (c) | uredba za omogočanje primerljivosti cen alternativnih goriv na podlagi sprejetja enotne enote za spodbujanje nakupa novih vozil z majhnim vplivom na okolje (14); |
| --- | --- |

(c)

uredba za omogočanje primerljivosti cen alternativnih goriv na podlagi sprejetja enotne enote za spodbujanje nakupa novih vozil z majhnim vplivom na okolje (14);

| (d) | uredba za označevanje pnevmatik (15) za opredelitev standardov v zvezi z varnostjo, energijsko učinkovitostjo in hrupom; |
| --- | --- |

(d)

uredba za označevanje pnevmatik (15) za opredelitev standardov v zvezi z varnostjo, energijsko učinkovitostjo in hrupom;

| (e) | pregled okvira za obdavčitev energentov s spodbujanjem električne mobilnosti; |
| --- | --- |

(e)

pregled okvira za obdavčitev energentov s spodbujanjem električne mobilnosti;

| (f) | uredba o racionalizaciji ukrepov za realizacijo jedrnega vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) (16) za racionalizacijo postopkov odobritve projektov. |
| --- | --- |

(f)

uredba o racionalizaciji ukrepov za realizacijo jedrnega vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) (16) za racionalizacijo postopkov odobritve projektov.

| 3.5 | Ta skupek pobud je podprt z naložbami v skupni vrednosti 450 milijonov EUR v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope, in sicer za financiranje projektov, ki prispevajo k varnosti v cestnem prometu ter digitalizaciji in večmodalnosti. V okviru istega programa bodo dodatni 4 milijoni EUR namenjeni za kibernetsko varnost ter za kooperativno, povezano in avtomatizirano mobilnost. |
| --- | --- |

3.5

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO odobrava tretji sveženj o mobilnosti, ki ga šteje za nadaljnji korak k varnejši, bolj dostopni in trajnostni mobilnosti. Vendar opozarja, da se v predlogu Komisije obravnava skoraj izključno le en del sektorja cestnega prometa. Za razvoj trajnostne in varne mobilnosti je treba upoštevati vse razpoložljive oblike prevoza ter načrtovati vse tesnejšo, uspešnejšo in učinkovitejšo medsebojno povezanost javnega in zasebnega prevoza, s katero se bo skrajšal potovalni čas in zmanjšala gostota prometa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Sveženj zajema vrsto povezanih zakonodajnih pobud, ki si po mnenju EESO zaslužijo podrobno preučitev v posameznih mnenjih. Zato je treba mnenje, ki je osredotočeno na analizo referenčnega sporočila, brati in razumeti v povezavi s prejšnjimi mnenji EESO o prvem in drugem svežnju o mobilnosti ter mnenji, ki so bila pripravljena usklajeno s tem mnenjem in v katerih so analizirani njegovi specifični vidiki (17). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da sta sporočilo Komisije in sveženj predlogov skladna z njegovimi prejšnjimi mnenji o tej temi ter da lahko prispevata k izboljšanju varnostnih standardov in konkurenčnosti celotnega evropskega avtomobilskega sektorja. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Poudarja, da sporočilo Komisije ni podprto z ustrezno oceno učinka o ukrepih, ki jih predlaga. Zlasti niso jasni učinki na lastništvo vozil in njihovo uporabo ter na posledični razvoj gostote prometa. Ta bi se lahko ob spodbujanju prevoza povečala, ne pa zmanjšala, kar bi podaljšalo čas, ki ga državljani porabijo za prevoz, obenem pa bi se povečalo tudi tveganje nesreč. Bistveno je, da Komisija postane nosilka globalne in ambiciozne vizije, v skladu s katero je intermodalnost javnega in zasebnega prevoza dejavnik učinkovitosti, kakovosti življenja in varnosti. EESO poudarja, kako pomembno je pripraviti ustrezne ocene učinka za vse predloge, ki vključujejo konkretne ukrepe. V pripravah na nove načine prevoza ne bi smeli upočasniti obsežne uvedbe rešitev, povezanih s pametno tehnologijo (npr. razsvetljava), ki povečujejo učinkovitost prevoza, zlasti javnega, in zmanjšujejo verjetnost nesreč. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO podpira cilj „vizija nič“, ki bo dosežen s pristopom „Varni sistem“. Za okrepljeno upravljanje bo potrebna vključenost vseh sektorjev in vseh uporabnikov cest. Pomembno je, da so kazalniki, določeni za izpolnitev ciljev, jasni in realistični ter da jih je mogoče spremljati. EESO se zlasti zavzema za dejavno vključenost organizirane civilne družbe v vse faze razvoja, izvajanja, spremljanja in vrednotenja strategije. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO odobrava odločitev, da se v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope dodeli 450 milijonov EUR (v obdobju 2018–2020) za digitalizacijo in varnost v cestnem prometu. Vendar poudarja, da je v prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 nujno bistveno povečati razpoložljiva finančna sredstva za zagotavljanje dolgoročnega izvajanja, da se lahko dosežejo ambiciozni cilji, ki jih je določila EU. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO meni, da je evidentiranje tveganj za celotno vseevropsko prometno omrežje ter za vse avtoceste in glavne ceste bistven korak pri načrtovanju obsega in vrste infrastrukturnih ukrepov na evropskem cestnem omrežju. Pomembno je, da se hkrati razvijata fizična in digitalna infrastruktura. Pomembno je tudi, da se čim prej dopolni pokritost z omrežjem 5G na vseh avtocestnih in glavnih evropskih cestnih omrežjih, kar bo omogočilo učinkovito medsebojno povezovanje cest in vozil ter samih vozil. Vendar EESO ugotavlja, da se stanje cestnih in avtocestnih omrežij med evropskimi državami zelo razlikuje. Zato je pomembno, da se posameznim državam članicam pri tej bistveni posodobitvi zagotovi tudi ustrezno financiranje ter da se določijo realistični in uresničljivi cilji. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO odobrava predlog Komisije, da bodo postali obvezni nekateri pomembni varnostni elementi vozil, in sicer tehnološki (inteligentni sistem za uravnavanje hitrosti, samodejni sistem za zaviranje v sili itd.) in konstrukcijski (izboljšana neposredna vidljivost v tovornjakih). Vendar upa, da se bo uporaba vseh varnostnih sistemov razširila tudi na vse druge oblike cestnega prometa, s čimer bo zagotovljena popolnost, jasnost in usklajenost zakonodajnega okvira. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Predlog novega sistema za označevanje pnevmatik, ki vključuje specifikacije varnostnih standardov (pa tudi okoljskih standardov in standardov glede hrupa), bi lahko bil ključni dejavnik za zmanjšanje števila nesreč, saj naj bi spodbujal proaktivno in ozaveščeno izbiro pri potrošnikih. Pomembno je, da so potrošnikom navedbe na oznakah takoj jasne in razumljive. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Z vidika varnosti v cestnem prometu je pomembno tudi, da začne Evropska unija postopoma usklajevati nacionalne predpise in povezane kazni (prometni znaki, hitrost, uporaba varnostnih pasov in čelad, prepoved vožnje pod vplivom alkohola ali drog itd.). Te ukrepe bo treba izvajati skupaj z razvojem ustreznih tehnologij, ki se nanašajo na posameznike, da se zaznajo morebitne tvegane ali nevarne okoliščine (blokirne naprave v primeru uživanja alkohola, zaznavanje zaspanosti pri vozniku itd.). Pomembno je tudi, da nobena vrsta tehnologije ne povzroči čezmernega povečanja cene vozil. Varnejša vozila morajo biti dostopna vsakomur (18). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Cilj „vizija nič“ vzbuja veliko upanja za razvoj povezane in avtomatizirane mobilnosti. EESO meni, da bi lahko avtomatizacija nedvomno imela ključno vlogo za zmanjšanje števila nesreč, vendar meni, da je nujno opozoriti na nekatere pomisleke in dvome glede razvojne poti, ki jo predlaga Komisija. Zato je pomembno izboljšati obstoječe tehnologije in hkrati uvesti postopke nadzora obstoječih in novih tehnologij, ki jamčijo doseganje ustreznih ravni varnosti. Pomanjkanje podrobne strategije za dosego avtomatiziranega prometa zagotovo koristi napredku na tem področju, vendar lahko države članice ovira pri prilagajanju prometne politike novim tehnologijam in njihovi uporabi. |
| --- | --- |

4.11

| 4.11.1 | To strategijo bi bilo treba razvijati s čim večjim poudarkom na avtomatizaciji in medsebojnem povezovanju v podporo človeku. EESO skrbi pogled Komisije, da sta raven vožnje, pri kateri vozilo pomaga vozniku, in raven popolnoma avtomatizirane vožnje (pri kateri je človek le potnik) blizu. Popolna avtomatizacija dejansko povzroča probleme v zvezi z družbenoekonomsko sprejemljivostjo ter tehnološko in infrastrukturno izvedljivostjo, saj je treba zagotavljati čim večjo varnost v sistemu mešanega prometa (vozila, ki ne pomagajo vozniku, vozila, ki pomagajo vozniku, in popolnoma avtomatizirana vozila). Pred uvedbo popolnoma avtomatiziranih vozil na trg bi bilo zato treba ta preizkusiti, da se zagotovijo ravni učinkovitosti in varnosti, podobne tistim za letala ali vlake. |
| --- | --- |

4.11.1

| 4.11.2 | EESO odobrava predloge za izmenjavo digitalnih informacij v pomorskem prometu (enotno okence za pomorski sektor in priznavanje dokumentov v tovornem prometu), vendar meni, da bi bilo mogoče te predloge nadalje razviti. |
| --- | --- |

4.11.2

| 4.12 | Odobrava strateški akcijski načrt za baterije, ki v središče postavlja evropsko zvezo za baterije, in opozarja na precejšnjo energetsko odvisnost EU od tretjih držav. |
| --- | --- |

4.12

| 4.12.1 | Odločitev o oblikovanju vrednostne verige baterij v skladu z modelom krožnega gospodarstva je nedvomno sprejemljiva, vendar EESO poudarja, da popolno uresničitev načrta ovira več dejavnikov: odvisnost od surovin iz tretjih držav (npr. litija), začetna faza raziskav novih alternativnih surovin, primernih za krožno gospodarstvo, nezmožnost popolnoma upravljati dejavnost predelave odsluženih baterij (sekundarne surovine), pomanjkanje usposobljene delovne sile. |
| --- | --- |

4.12.1

| 4.12.2 | EESO zlasti meni, da je treba za odpravo teh pomanjkljivosti nameniti precejšnja sredstva za raziskave in inovacije. Sredstva, dodeljena za obdobje 2018–2020, so nedvomno pomembna, vendar jih je treba zagotoviti tudi v prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Zlasti je ključno, da se podpirajo raziskave na področju alternativnih virov energije, ki so v celoti obnovljivi, čisti in nimajo vplivov na okolje, in da se premostijo nekatere očitne omejitve v zvezi z razpoložljivostjo surovin in vplivi na okolje, ki so že značilne za baterije za električne motorje. Poleg tega je bistveno oblikovati usposobljeno delovno silo, in sicer s črpanjem sredstev iz programa Erasmus+ ter vključevanjem univerz in raziskovalnih središč. |
| --- | --- |

4.12.2

| 4.12.3 | EESO poudarja, da bo zaradi pobude Komisije treba v desetih letih skoraj popolnoma prenoviti ves evropski avtomobilski vozni park, kar bo povzročilo novo težavo z odstranitvijo in recikliranjem več milijonov vozil. Ta tema bi morala biti v ospredju strategij Komisije v zvezi s krožnim gospodarstvom. Organizirana civilna družba mora biti vključena v vse faze prehoda in pozvana k obveščanju in ozaveščanju z vidika trajnostne mobilnosti. |
| --- | --- |

4.12.3

| 4.13 | EESO podpira pobudo za določitev mejnih vrednosti emisij CO2 tudi za težka vozila, tako kot so že določene za druge kategorije vozil. Ker bodo MSP v prometnem sektorju morda imela težave pri obnovi svojega voznega parka, se državam članicam priporoča, naj prehod na nizkoogljično gospodarstvo podprejo z ustreznimi davčnimi spodbudami. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESO meni, da bi moral predlog za poenostavitev izgradnjo vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) ustrezno upoštevati pravne postopke, da bi bil v celoti učinkovit (19). |
| --- | --- |

4.14

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | V razvrstitvi tveganj, ki je bila opravljena v zvezi z evropskimi avtocestami in državnimi cestami, ni upoštevan razvoj ustrezne in usklajene tehnologije v mestih, v katerih se zgodi največ nesreč brez smrtnega izida. Poleg tega bi bilo treba isto izvesti tudi v šestih državah Zahodnega Balkana, ki so že začele pogajanja o pristopu k EU. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Sistem eCall v avtomobilih, ki v primeru nesreče samodejno pokliče pristojne cestne in zdravstvene organe, je zagotovo dodaten dejavnik, ki bi lahko ublažil posledice prometnih nesreč. EESO upa, da bo ta oprema postala obvezna za vsa vozila, ki so splošno razširjena in izpostavljena nesrečam (tovorna vozila, avtobusi in motorna kolesa), ter da bo EU spodbujala njeno večjo povezanost s službami za ukrepanje ob nesrečah, pristojnimi za varnost v cestnem prometu, in službami za nujno medicinsko pomoč. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Pri razvoju avtomatizacije so ključnega pomena etični vidiki. Zlasti sporne so okoliščine, v katerih bi lahko bilo sprejemanje etičnih odločitev prepuščeno strojem. EESO se ponovno sklicuje na načelo, v skladu s katerim lahko samo človek kot tak sprejema etične odločitve, stroji – ne glede na raven njihove izpopolnjenosti – pa mu lahko le pomagajo, ne morejo pa ga nadomestiti. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kar zadeva razvoj in trženje popolnoma avtomatiziranih vozil, EESO poziva Komisijo, naj podrobneje preuči s tem povezane zaposlitvene in družbene vidike. Zlasti je zaskrbljen, da bi lahko v razmeroma kratkem času brez dela ostale celotne panoge (npr. prevozniki), izgubljena delovna mesta pa se ne bi nadomestila z novimi. Poleg tega bi se morala EU v takšnih okoliščinah spoprijeti z zelo velikim številom brezposelnih delavcev, ki bi jih bilo v novem sistemu avtomatiziranega prevoza težko preučiti. Zato je treba v okviru socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj predvideti upravljanje sprememb in izvajanje usposabljanja, na katerem bodo vsi delavci v panogi pridobili potrebna znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESO meni, da bi morale zavarovalnice z znižanjem premij spodbujati nakup varnejših vozil. Na splošno meni, da je treba začeti resno razmišljati o pravnih vidikih, povezanih z uvedbo popolnoma avtomatiziranih vozil, pri čemer je treba najprej pojasniti, kdo nosi civilno ali kazensko odgovornost za prometno nesrečo. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO ima pomisleke glede sistema, ki ga je Komisija sprejela za primerjavo različnih goriv (20). Dejansko ta sistem, ki temelji na stroških za 100 km, prevoženih z avtomobilom, ne upošteva številnih parametrov, ki so nujni za količinsko opredelitev dejanskih stroškov goriva, kar bi lahko povzročilo zmedo pri potrošnikih. Poleg tega je bila v mehanizmu Komisije za posvetovanje s potrošniki dejansko razvrednotena vloga EESO in potrošniških združenj, dejavnih v tem sektorju, glavna pozornost pa je bila namenjena statistično neznačilnemu vzorcu (3 000 anketirancev v treh državah članicah EU), pri čemer so si bile alternative preveč podobne. |
| --- | --- |

5.6

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2016) 501 final.

1

(2)  COM(2017) 283 final; COM(2017) 675 final; COM(2018) 675 final.

2

(3)  COM(2016) 686 final.

3

(4)  COM(2018) 293 final, Priloga I.

4

(5)  COM(2018) 286 final.

5

(6)  COM(2018) 274 final.

6

(7)  COM(2018) 283 final.

7

(8)  COM(2018) 237 final.

8

(9)  COM(2018) 278 final.

9

(10)  COM(2018) 279 final.

10

(11)  COM(2018) 293 final, Priloga II.

11

(12)  COM(2018) 284 final.

12

(13)  COM(2018) 275 final.

13

(14)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/732 (UL L 123, 18.5.2018, str. 85).

14

(15)  COM(2018) 296 final.

15

(16)  COM(2018) 277 final.

16

(17)  TEN/668, Okolje enotnega evropskega okenca za pomorski sektor in elektronske informacije o prevozu blaga (glej stran 265 tega Uradnega lista); TEN/669, Izvajanje projektov omrežja TEN-T (glej stran 269 tega Uradnega lista); TEN/675, Standardi CO2 za tovornjake ter Mase in mere cestnih vozil (glej stran 286 tega Uradnega lista); TEN/672, Instrument za povezovanje Evrope (UL L 440, 6.12.2018, str. 191); TEN/673, Povezana in avtomatizirana mobilnost (glej stran 274 tega Uradnega lista); TEN/674, Označevanje pnevmatik (glej stran 280 tega Uradnega lista); TEN/667, Izboljšanje varnosti cestne infrastrukture (glej stran 261 tega Uradnega lista); INT/863, Varnost vozil/zaščita ranljivih udeležencev v cestnem prometu (UL C 440, 6.12.2018, str. 90).

17

2

(18)  UL C 157, 28.6.2005, str. 34.

18

(19)  TEN/669, Izvajanje projektov TEN-T (glej stran 269 tega Uradnega lista).

19

(20)  Izvedbena uredba (EU) 2018/732.

20

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/261 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/261

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture

(COM(2018) 274 final – 2018/0129 (COD))

(2019/C 62/40)

| Poročevalec: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Brian CURTIS

| Zaprosilo | Evropski parlament, 31. 5. 2018
  Svet Evropske unije, 8. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 91(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 4. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 204/2/6 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 31. 5. 2018

Svet Evropske unije, 8. 6. 2018

Pravna podlaga

člen 91(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

4. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

204/2/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog za spremembo Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (v nadaljevanju: direktiva RISM). Odbor zlasti meni, da bi morali ukrepi, ki jih je predlagala Komisija, odpraviti pomanjkljivosti veljavne direktive (usklajenost, izmenjava informacij in omejen obseg) in imeti glavno vlogo pri izvajanju strateškega akcijskega načrta za varnost v cestnem prometu. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Odbor podpira pobudo „vizija nič“, katere cilj je, da do leta 2050 v cestnem prometu ne bi več beležili nesreč s smrtnim izidom ali hujših nesreč. Vizija naj bi bila uresničena s sprejetjem pristopa „varni sistem“ (angl. Safe System), ki ga spodbuja Svetovna zdravstvena organizacija. Pri izvajanju te strategije bo potrebno sodelovanje vseh sektorjev in vseh udeležencev v cestnem prometu, da bi dosegli okrepljeno upravljanje. Zagotoviti je treba, da bodo kazalci jasni in jih bo mogoče spremljati. Organizacije civilne družbe bi morale biti dejavno vključene v vse faze oblikovanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja strategije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Po mnenju Odbora je pri načrtovanju novih infrastrukturnih ukrepov ključnega pomena postopek sistematičnega in proaktivnega evidentiranja tveganj v celotnem omrežju TEN-T ter na vseh avtocestah in primarnih cestah. Kljub temu je treba zaradi razlik pri izvajanju veljavne direktive RISM določiti realne cilje in roke za vse države članice ter zagotoviti finančno podporo za najbolj zaostale regije, med katerimi je šest držav Zahodnega Balkana. Odbor poleg tega trdi, da bi bilo treba področje uporabe direktive RISM razširiti na vse glavne podeželske in mestne ulice, da bi uspešno in drastično znižali število smrtnih in hujših nesreč do leta 2030. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Po mnenju EESO je doseganje visoke ravni varnosti v cestnem prometu strateškega pomena, vendar so za dolgoročno delovanje in uresničitev ambicioznih ciljev, ki si jih je zadala EU, v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 potrebna višja proračunska sredstva. Odbor zlasti opozarja, da se strategija EU v glavnem osredotoča na financiranje gradnje nove infrastrukture, medtem ko bi bilo treba zadostna sredstva dodeliti tudi za vzdrževanje in izboljšavo obstoječih cest. EESO nadalje meni, da bi višja proračunska sredstva za promet dodatno koristila rasti in delovnim mestom v Evropi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Odbor podpira predlog o novih zahtevah glede učinkovitosti cestnih označb in prometnih znakov, da bi razvili kooperativne, povezane in avtomatizirane sisteme mobilnosti (C-ITS). EESO priporoča razširitev takega pristopa na vse razpoložljive vrste prometa (intermodalnost), da bi učinek takšne strategije čim bolj povečali. EESO tudi meni, da bi bilo treba pri vsaki strategiji o varnosti v cestnem prometu naprej uvesti ustrezno izobraževanje in usposabljanje za zasebne in poklicne voznike, saj človeška napaka še naprej ostaja glavni vzrok za nesreče. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO pozdravlja predlog, da se ranljivi uporabniki cest sistematično upoštevajo v vseh postopkih za izboljšanje varnosti v cestnem prometu. Odbor zlasti priporoča vzporedno razvijanje drugih specifičnih varnostnih določb za vozila, da bi tako zaprli zanko. |
| --- | --- |

1.6

2.   Uvod

| 2.1 | Varnost v cestnem prometu se je v EU v zadnjih nekaj desetletjih zelo izboljšala. V letih od 2001 do 2010 je število smrtnih žrtev v cestnem prometu v EU padlo za 43 %, v letih od 2010 do 2016 pa še za nadaljnjih 19 %. Kljub temu je število smrtnih žrtev na cestah še vedno visoko (v letu 2016 je v EU na cestah umrlo 25 620 ljudi (1)), statistični podatki pa kažejo na postopno stagnacijo evropskih ukrepov za varno mobilnost. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Z izjavo iz Vallette je zato Evropska komisija dobila spodbudo za novo pobudo, s katero bi Direktivo 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture prilagodili spremembam, ki jih na področju mobilnosti prinašajo družbeni trendi in tehnološki razvoj. Pobuda, ki se osredotoča na varnost v cestnem prometu, je ključni del strateškega akcijskega načrta EU za varnost v cestnem prometu (2), objavljenega maja 2018 v okviru tretjega svežnja o mobilnosti (3). |
| --- | --- |

2.2

3.   Kratka vsebina predloga

| 3.1 | Kljub napredku v zadnjih letih je število hujših ali smrtnih nesreč na cestah še vedno previsoko. Ker je za 90 % prometnih nesreč vzrok človeška napaka, Komisija meni, da bi bilo število nesreč in njihove posledice za voznike, potnike in ranljive uporabnike cest (npr. kolesarje) mogoče znižati z avtomatizacijo, povezljivostjo ter novimi standardi pri zasnovi cest in vozil. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komisija je v ta namen oblikovala „vizijo nič“, katere cilj je, da do leta 2050 v cestnem prometu ne bi več beležili nesreč s smrtnim izidom ali hujših nesreč. Predlog uvaja tudi vmesni cilj 50-odstotnega znižanja števila smrtnih žrtev in resnih poškodb do leta 2030. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Za dosego teh ciljev namerava EU sprejeti nove tehnološke in regulativne instrumente, ki temeljijo na sistemu Svetovne zdravstvene organizacije, imenovanem „varni sistem“ (4). Pristop temelji na načelu, da nesreč res ni mogoče popolnoma preprečiti, lahko pa se sprejmejo ukrepi za zmanjšanje števila smrtnih žrtev in hudih poškodb. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Veljavna direktiva RISM je bila leta 2008 sprejeta z namenom, da naj bo v vseh fazah načrtovanja, zasnove in obratovanja cestne infrastrukture v ospredju razmislek o varnosti v cestnem prometu. Kljub temu so pri izvajanju direktive na nacionalni ravni številne razlike, ki so pogosto povezane z višjo stopnjo smrtnih in hujših nesreč (5). Zato je nujno uskladiti varnostne predpise in izboljšati varnost cestne infrastrukture. Države članice bi morale prejeti posebno finančno podporo v okviru instrumenta za povezovanje Evrope (200 milijonov EUR) za obdobje 2018–2020. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Spremenjena direktiva želi omenjene cilje doseči z naslednjimi ukrepi:






  — | odreditev preglednosti in spremljanja postopkov za izboljšanje varnosti infrastrukture, |
| --- | --- | --- |

3.5

—

odreditev preglednosti in spremljanja postopkov za izboljšanje varnosti infrastrukture,

| — | ocenjevanje cest celotnega omrežja in postopek sistematičnega in proaktivnega evidentiranja tveganj, da se oceni „vgrajena“ ali inherentna varnost cest po EU, |
| --- | --- |

—

ocenjevanje cest celotnega omrežja in postopek sistematičnega in proaktivnega evidentiranja tveganj, da se oceni „vgrajena“ ali inherentna varnost cest po EU,

| — | razširitev obsega uporabe direktive zunaj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki bo zajel avtoceste in primarne ceste zunaj omrežja ter vse ceste zunaj urbanih območij, ki so v celoti ali delno zgrajene s sredstvi EU. Za omrežje TEN-T je značilen velik obseg prometa, vendar zaradi visokih varnostnih standardov nesreče s smrtnim izidom niso zelo pogoste (8 %). Primarno cestno omrežje EU beleži 39 % vseh prometnih nesreč s smrtnim izidom v Uniji. Z usklajenim ukrepanjem v zvezi s primarnim cestnim omrežjem na ravni EU (tudi tistim, ki ni del omrežja TEN-T) naj bi prispevali k uresničevanju „vizije nič“, |
| --- | --- |

—

razširitev obsega uporabe direktive zunaj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki bo zajel avtoceste in primarne ceste zunaj omrežja ter vse ceste zunaj urbanih območij, ki so v celoti ali delno zgrajene s sredstvi EU. Za omrežje TEN-T je značilen velik obseg prometa, vendar zaradi visokih varnostnih standardov nesreče s smrtnim izidom niso zelo pogoste (8 %). Primarno cestno omrežje EU beleži 39 % vseh prometnih nesreč s smrtnim izidom v Uniji. Z usklajenim ukrepanjem v zvezi s primarnim cestnim omrežjem na ravni EU (tudi tistim, ki ni del omrežja TEN-T) naj bi prispevali k uresničevanju „vizije nič“,

| — | vzpostavitev splošnih zahtev za učinkovitost cestnih označb in prometnih znakov, s katerimi bo olajšano izvajanje kooperativnih, povezanih in avtomatiziranih sistemov mobilnosti, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev splošnih zahtev za učinkovitost cestnih označb in prometnih znakov, s katerimi bo olajšano izvajanje kooperativnih, povezanih in avtomatiziranih sistemov mobilnosti,

| — | uvedba obveznosti, da se ranljivi uporabniki cest sistematično upoštevajo v vseh postopkih za izboljšanje varnosti v cestnem prometu. |
| --- | --- |

—

uvedba obveznosti, da se ranljivi uporabniki cest sistematično upoštevajo v vseh postopkih za izboljšanje varnosti v cestnem prometu.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije, katerega cilj je sprememba Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture. Posebej podpira izjavo iz Vallette in meni, da je za doseganje boljših rezultatov na področju varnosti v cestnem prometu nujen okrepljen evropski pristop. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Tretji sveženj o mobilnosti je sestavljen iz niza medsebojno povezanih zakonodajnih pobud. Odbor je sklenil, da bo vsak zakonodajni predlog obravnaval v ločenem mnenju. Zato je treba to mnenje brati in razumeti ob upoštevanju prejšnjih mnenj EESO, pa tudi mnenj, ki so bila pripravljena skladno z njim in v katerih so preučeni posebni vidiki tretjega svežnja o mobilnosti (6). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Odbor podpira „vizijo nič“, ki se jo lahko uresniči z uporabo „varnega sistema“. Pri tem bo potrebno sodelovanje vseh sektorjev in vseh udeležencev v cestnem prometu, da bi tako dosegli okrepljeno upravljanje. Zagotoviti je treba, da bodo kazalci za uresničitev teh ciljev jasni in jih bo mogoče spremljati. Organizacije civilne družbe bi morale biti dejavno vključene v vse faze oblikovanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja strategije. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO pozdravlja odločitev, da se za varnost v cestnem prometu v obdobju 2018–2020 nameni 200 milijonov EUR. Vendar pa meni, da je treba v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 povečati razpoložljiva finančna sredstva, da bi zagotovili dolgoročno delovanje in uresničitev ambicioznih ciljev, ki si jih je zadala EU (7). (Po ocenah Evropske komisije bodo za realizacijo jedrnega omrežja TEN-T potrebne naložbe v višini približno 500 milijard EUR v obdobju 2021–2030, dokončanje celovitega omrežja pa bo stalo okoli 1500 milijard EUR.) |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO nadalje meni, da bi višja proračunska sredstva za promet dodatno koristila rasti in delovnim mestom v Evropi. Vložena sredstva bodo imela učinek vzvoda, saj bodo pripomogla k ustvarjanju 13 milijonov delovnih mest na leto do leta 2030 in dodatnih prihodkov v višini do 4500 milijard EUR (1,8 % BDP EU). Tako naj bi vsaka milijarda eurov naložb v jedrno omrežje TEN-T ustvarila do 20 000 delovnih mest (8). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Po mnenju Odbora je pri načrtovanju obsega in vrste infrastrukturnih ukrepov v evropskem cestnem omrežju ključnega pomena pobuda za postopek sistematičnega in proaktivnega evidentiranja tveganj v evropskem omrežju TEN-T ter na vseh avtocestah (izven omrežja TEN-T) in primarnih cestah. Kljub temu je treba zaradi razlik pri izvajanju veljavne direktive RISM določiti uresničljive cilje in roke za vse države članice ter zagotoviti ustrezne finančne ukrepe za pomoč najbolj zaostalim regijam in državam (9). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO opozarja, da se strategija EU v glavnem osredotoča na financiranje gradnje nove infrastrukture, čeprav bi bilo treba vzdrževanju in izboljšavi obstoječih cest prav tako nameniti ustrezna sredstva, saj je tudi to bistvenega pomena za ohranjanje visoke ravni varnosti v cestnem prometu. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Nove zahteve glede učinkovitosti cestnih označb in prometnih znakov so nujne za razvoj kooperativnih, povezanih in avtomatiziranih sistemov mobilnosti (C-ITS). Po mnenju Odbora je nujno omogočiti stalno izmenjavo informacij med vozili in cestno infrastrukturo, da bi se lahko spoprijeli s „sistemom mešanega prometa“, za katerega so značilne različne tehnologije v vozilih: vozilo z voznikom, asistirana vožnja in samovozeče vozilo (10). Za dokončno oblikovanje strategije o varni mobilnosti je treba takšen pristop razširiti na vse razpoložljive vrste prometa (intermodalnost), in sicer z neposrednim učinkom na zmanjšanje obsega prometa in varnost (11). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO je prepričan, da lahko nove tehnologije razumno prispevajo k izboljšanju standardov na področju varnosti v cestnem prometu, vendar je pri njihovi uporabi treba upoštevati njihove omejitve in previdnostne ukrepe. EESO tudi meni, da bi bilo treba pri vsaki strategiji o varnosti v cestnem prometu naprej uvesti ustrezno izobraževanje in usposabljanje za zasebne in poklicne voznike, saj človeška napaka še naprej ostaja eden izmed glavnih vzrokov za nesreče. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO pozdravlja predlog, da se ranljivi uporabniki cest sistematično upoštevajo v vseh postopkih za izboljšanje varnosti v cestnem prometu. Ta pristop je v skladu z novimi trendi in navadami državljanov EU (npr. povečanje števila kolesarjev). Odbor priporoča, da se za zaprtje zanke vzporedno razvijajo druge specifične varnostne določbe za vozila (npr. napredni sistemi za zaviranje v sili, sistemi opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu ter drugačna zasnova kabin za težka tovorna vozila za večjo vidljivost kolesarjev in pešcev in senzorji za njihovo zaznavanje) (12). |
| --- | --- |

4.10

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO meni, da se morata fizična in digitalna infrastruktura razvijati vzporedno. Prav tako je treba na celotnem evropskem avtocestnem in primarnem cestnem omrežju čim prej zagotoviti pokritost z omrežjem 5G, da bi omogočili učinkovito povezljivost med cestami in vozili ter med samimi vozili (13). Tudi na tem področju EESO priporoča ustrezno in dolgoročno finančno podporo v naslednjem večletnem finančnem okviru 2021–2027. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Odbor v skladu s priporočili Evropskega sveta za varnost v prometu (14) meni, da bi bilo treba področje uporabe direktive RISM razširiti na vse glavne podeželske in mestne ulice. Širši pristop je nujen za dosego dejanskega, drastičnega znižanja števila smrtnih in hujših nesreč do leta 2030. Predlog temelji na dejstvih, da bo predlog Komisije vplival na polovico nesreč, ki se zdaj zgodijo na cestah EU, in da se velika večina hujših poškodb utrpi na mestnih cestah. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EU si je začela leta 2015 prizadevati, da bi strategijo TEN-T razširila na države Zahodnega Balkana (15). Pobuda, ki je podprta prek naložbenega okvira za Zahodni Balkan (WBIF) in instrumenta za povezovanje Evrope, naj bi bistveno vplivala na proces širitve EU. EESO priporoča, naj se v ta ambiciozni infrastrukturni projekt vključi izvajanje strateškega akcijskega načrta za varnost v cestnem prometu. Ukrep bi moral biti v skladu s predlogom Komisije za razširitev področja uporabe direktive RISM na cestno infrastrukturo izven mestnih območij, ki je bila zgrajena s sredstvi EU. Zlasti pa bi moral ukrep šestim državam Zahodnega Balkana omogočiti, da se EU pridružijo brez varnostnih in infrastrukturnih vrzeli. |
| --- | --- |

5.3

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Podatkovna zbirka EU o prometnih nesrečah v letu 2016.

1

(2)  COM(2018) 293, Priloga 1.

2

(3)  COM(2018) 293 final.

3

(4)  Svetovna zdravstvena organizacija, Save LIVES – A road safety technical package, 2017.

4

Save LIVES – A road safety technical package

(5)  CARE – podatkovna zbirka EU o prometnih nesrečah.

5

(6)  TEN/666, Trajnostna mobilnost za Evropo, Barbucci, 2018 (glej stran 254 tega Uradnega lista); TEN/668, Okolje enotnega evropskega okenca za pomorski sektor + elektronske informacije o prevozu blaga, Back, 2018 (glej stran 265 tega Uradnega lista); TEN/669, Izvajanje projektov TEN-T, Fornea, 2018 (glej stran 269 tega Uradnega lista); TEN/675, Mase in mere cestnih vozil, Back, 2018 (glej stran 286 tega Uradnega lista); TEN/672, Instrument za povezovanje Evrope, Plosceanu in Watson, 2018 (UL C 440, 6.12.2018, str. 19); TEN/673, Povezana in avtomatizirana mobilnost, Samm, 2018 (glej stran 274 tega Uradnega lista); TEN/674, Označevanje pnevmatik, 2018 (glej stran 280 tega Uradnega lista); TEN/667 (glej stran 261 tega Uradnega lista); INT/863, Varnost vozil / zaščita izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, Hencks, 2018 (UL C 440, 6.12.2018, str. 90).

6

(7)  COM(2018) 277 final.

7

(8)  TEN/672, Instrument za povezovanje Evrope, Plosceanu in Watson, 2018.

8

(9)  TEN/669, Izvajanje projektov TEN-T, Fornea, 2018.

9

(10)  TEN/673, Povezana in avtomatizirana mobilnost, Samm, 2018.

10

(11)  TEN/666, Trajnostna mobilnost za Evropo, Barbucci, 2018.

11

(12)  INT/863, Varnost vozil / zaščita izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, Hencks, 2018.

12

(13)  TEN/673, Povezana in avtomatizirana mobilnost, Samm, 2018.

13

(14)  COM(2018) 274, str. 7.

14

(15)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-4826_de.htm

15

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/265 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/265

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega evropskega okenca za pomorski sektor in razveljavitvi Direktive 2010/65/EU

(COM(2018) 278 final – 2018/0139 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga

(COM(2018) 279 final – 2018/0140 (COD))

(2019/C 62/41)

| Poročevalec: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Poročevalec:

Stefan BACK

| Zaprosilo | Evropski parlament, 11. 6. 2018
  Svet, 14. in 15. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 91, 100(2), 192(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 4. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 210/2/2 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 11. 6. 2018

Svet, 14. in 15. 6. 2018

Pravna podlaga

členi 91, 100(2), 192(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

4. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

210/2/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predloga kot pomemben napredek pri digitalizaciji prometa, ki je eden od ciljev iz bele knjige o prometni politiki iz leta 2011, pa tudi korak naprej pri izvajanju nove industrijske strategije, ki jo je Komisija predstavila oktobra 2017, sklepov Sveta ministrov o digitalizaciji prometa z dne 5. decembra 2017 in deklaracije o dnevih digitalnega prometa, podpisane v Talinu 10. novembra 2017. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO podpira izbrano obliko zakonodajnega akta, saj so izkušnje pokazale, da je treba za ustrezno delovanje elektronskega informacijskega sistema v vsej Evropski uniji državam članicam naložiti jasne obveznosti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Namen obeh predlogov je primerna raven uskladitve glede na naloge, ki jih je treba opraviti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poudarja, da bodo ustrezni standardi in zahteve za certificiranje, ki jih bo opredelila Komisija v delegiranih ali izvedbenih aktih, izredno pomembni za pravilno izvajanje načrtovanih konceptov in zaupanje uporabnikov v digitalne rešitve. To bi bilo lahko odločilnega pomena glede možnosti, da predlog o informacijah o prevozu blaga postane obvezen za uporabnike in za organe. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da sta brezhibno delovanje sistemov ter zagotavljanje varnosti, celovitosti komunikacij, zasebnosti in zaupnosti poslovnih in po potrebi drugih občutljivih informacij bistvena za zaupanje uporabnikov. Opozarja na sedanja prizadevanja Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE) pri Ekonomsko-socialnem svetu ZN za zagotovitev visokih in univerzalnih standardov na tem področju. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO si želi, da bi se Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga (COM(2018) 279) (predlog o informacijah o prevozu blaga) hitro razvil v sistem, ki bo obvezen tudi za uporabnike, da bi dosegli čim večjo učinkovitost, čim bolj zmanjšali stroške in zagotovili in okoljsko dodano vrednost. Primerna priložnost za to bi lahko bil pregled uredbe, ki je predviden v členu 15 predloga. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO izraža obžalovanje, ker se zdi, da je predlog o informacijah o prevozu blaga omejen na zahteve po informacijah, ki so opredeljene v aktih Unije in se nanašajo na pogoje, pod katerimi se v skladu s poglavjem o prevozu iz PDEU lahko opravlja prevoz. EESO meni, da bi bilo treba koristi digitalizacije razširiti tudi na druge upravne zahteve, ki veljajo za takšne dejavnosti prevoza. V točki 3.8 je predlog besedila. Pomembno je dati splošen signal v to smer, ne glede na sedanje ali prihodnje posebne določbe. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO opozarja tudi na potencialno dodano vrednost možnosti, da se elektronske informacije organom po vsem svetu pošiljajo v skladu z usklajenimi standardi, kot so tisti, ki jih razvija komisija UNECE. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Glede Predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega evropskega okenca za pomorski sektor in razveljavitvi Direktive 2010/65/EU (COM(2018) 278) (predlog o enotnem okencu za pomorski sektor) EESO izraža zaskrbljenost, da bi možnost, ki ostaja na voljo za posebne nacionalne zahteve, lahko zlahka postala ovira za nemoteno delovanje notranjega trga. Pričakuje, da bo Komisija pozorno spremljala uporabo te možnosti in da bo stalni dialog z državami članicami pomagal pri omejevanju zahtev. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO opozarja na pomen obravnave socialnih posledic digitalizacije tudi na tem področju, kamor med drugim sodijo zagotavljanje zgodnjih informacij, dialog in obravnava spreminjajoče se narave delovnih mest, nujen razvoj novih spretnosti in omogočanje delovni sili, da se prilagodi novim okoliščinam. EESO meni, da bi delovna mesta v prometnem sektorju zaradi digitalizacije lahko postala privlačnejša, kar bi pomagalo rešiti trenutne težave z zaposlovanjem. |
| --- | --- |

1.10

2.   Predloga Komisije

| 2.1 | Komisija je objavila dva ločena predloga:






  — | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega evropskega okenca za pomorski sektor in razveljavitvi Direktive 2010/65/EU (COM(2018) 278) (predlog o enotnem okencu za pomorski sektor) in |
| --- | --- | --- |

2.1

—

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okolja enotnega evropskega okenca za pomorski sektor in razveljavitvi Direktive 2010/65/EU (COM(2018) 278) (predlog o enotnem okencu za pomorski sektor) in

| — | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga (COM(2018) 279) (predlog o informacijah o prevozu blaga). |
| --- | --- |

—

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga (COM(2018) 279) (predlog o informacijah o prevozu blaga).

| 2.2 | Oba sta funkcionalno medsebojno povezana, saj vzpostavljata sistem za elektronsko komunikacijo med podjetji in javnimi organi, da se olajša nadzorovanje skladnosti s številnimi pravnimi obveznostmi s sistemom, ki zagotavlja avtentičnost ter celovitost zagotovljenih informacij in izpolnjevanje zahtev glede zasebnosti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Predlog o enotnem okencu za pomorski sektor naj bi nadomestil Direktivo 2010/65/EU, katere cilj je bil podoben, a se je izkazala za neučinkovito, ker je državam članicam prepustila preveč manevrskega prostora pri izvajanju, kar je privedlo do različnih standardov, različnih rutinskih postopkov in razlik pri digitaliziranem obveščanju, s čimer se je povečalo upravno breme v pomorskem prometu, nekatere upravne postopke pa je treba še vedno opraviti ročno. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Enotno okence za pomorski sektor je očitno odprto za vse ladje, za katere takrat, ko priplujejo v pristanišča držav članic, velja pravna obveznost poročanja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Namen predloga o informacijah o prevozu blaga je uvesti obveznost za organe držav članic, da sprejemajo dokumentacijo v elektronski obliki, ki jo morajo podjetja predložiti, da dokažejo skladnost z zahtevami iz številnih zakonodajnih aktov EU glede prevoza blaga in pogojev za ladijski prevoz odpadkov. V ta namen predlog uvaja sistem elektronskih informacij o prevozu blaga, ki ga sestavlja okvir za zagotavljanje storitev in vključuje skupni nabor podatkov, postopke in pravila za dostop, zahteve za platforme, storitve elektronskih informacij o prevozu in certifikacijski sistem. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Možnost, predvidena v predlogu o informacijah o prevozu blaga, bo na voljo prevoznikom, za katere veljajo pravne obveznosti glede informacij ali dokumentacije, določene v predlogu. |
| --- | --- |

2.6

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predloga, katerih splošni namen je digitalizacija prometa, ki je eden od ciljev iz bele knjige o prometni politiki iz leta 2011 in je med drugim obravnavana v strategiji za enotni digitalni trg ter novi industrijski strategiji, ki ju je Komisija predstavila oktobra 2017, pa tudi v sklepih Sveta ministrov o digitalizaciji prometa z dne 5. decembra 2017, ki so sledili deklaraciji o dnevih digitalnega prometa, podpisani v Talinu 10. novembra 2017. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO ponovno poudarja svojo podporo inovativnim rešitvam, podpira pa tudi izbrano obliko zakonodajnega akta, saj je treba državam članicam naložiti jasne obveznosti, če naj bi se elektronski informacijski sistem v vsej Evropski uniji ustrezno uporabljal. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V zvezi s tem EESO opozarja na problematično izvajanje direktive, ki naj bi bila razveljavljena s predlogom o enotnih okencih za pomorski sektor (če bo sprejet), saj večinoma ni zavezujoča. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO se vseeno strinja, da je treba najti ravnovesje med popolno usklajenostjo in interoperabilnostjo. Seveda je potrebna obsežna uskladitev v okviru sistema, ki bo olajšal izdajanje dovoljenj ladjam, ki priplujejo v pristanišča EU ali izplujejo iz njih, za kar bo na primer potreben brezhibno delujoč vmesnik med ladjo in obalo z usklajenimi standardi in postopki. Nižja raven usklajenosti je lahko sprejemljiva v sistemu, katerega osnovni namen je javnim organom zagotoviti ustrezne in varne postopke za pošiljanje dokumentov, potrebnih za zagotavljanje skladnosti z zakonodajo EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO glede na navedeno meni, da je raven usklajenosti, ki jo določata predloga, ustrezna. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO ugotavlja, da je s predlogom o informacijah o prevozu blaga uvedena možnost in ne obveznost predložitve informacij v elektronski obliki. Trenutno se strinja z razlogi za to izbiro, vendar meni, da bi sistem moral hitro postati obvezen, saj bi se tako olajšalo spremljanje skladnosti v vsakem trenutku in zmanjšale količine papirnih dokumentov, zlasti za operativno osebje, kot so vozniki tovornjakov. Primerna priložnost za obravnavo tega vprašanja bi lahko bil pregled uredbe, ki je predviden v členu 15 predloga. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Predlog o informacijah o prevozu blaga se v skladu s členom 1(2) „uporablja za zahteve glede zakonsko predpisanih informacij iz aktov Unije, ki določajo pogoje za prevoz blaga na ozemlju Unije v skladu z naslovom VI tretjega dela Pogodbe ali pogoje za pošiljke odpadkov.“ EESO se sprašuje, ali pravica do predložitve informacij in dokumentov v elektronski obliki s tem ni preveč omejena. Akti Unije iz Priloge I k predlogu o informacijah o prevozu blaga so očitno samo tisti, ki se neposredno nanašajo na pogoje za dostop do trga. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO meni, da bi pravica do predložitve informacij v elektronski obliki lahko bila koristna tudi v zvezi z drugimi zahtevami po upravni dokumentaciji ali informacijah, na primer pri obvestilih o napotitvah in informacijah, ki morajo biti predložene v zvezi z napotitvami delavcev, ali informacijah, zagotovljenih za dokazovanje skladnosti z določbami o času vožnje in počitka. Po mnenju EESO bi se področje uporabe predloga lahko razširilo, če bi se v členu 1(2) za besedama „pogoje za prevoz blaga“ dodalo „in druge določbe v zvezi s tem“. Po mnenju EESO je pomembno dati splošen signal v to smer ne glede na sedanje ali prihodnje posebne določbe. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO tudi poudarja trajnostni vidik zmanjšanja količin tiskanih dokumentov, ki je prav tako omenjen v predlogu o informacijah o prevozu blaga. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO opozarja na posebne določbe v obeh predlogih za zagotovitev zaupnosti poslovnih in tudi drugih občutljivih informacij v primeru enotnega okenca za pomorski sektor. Poleg tega opozarja na visoko raven zaščite pred nedovoljenimi posegi in zaščite zasebnosti, ki jo zagotavlja dobro zasnovana in upravljana struktura za izmenjavo podatkov o dobavi (angl. Pipeline Data Exchange Structure). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO opozarja na pomen sedanjega dela komisije UNECE v zvezi z vprašanji, navedenimi v točki 3.10, zlasti pa na njeno belo knjigo o konceptu zagotavljanja podatkov o dobavi za izboljšanje kakovosti podatkov v dobavni verigi. Po njegovem mnenju je to dodaten argument, naj elektronska dokumentacija postane obvezna v kar najširšem možnem obsegu. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO tukaj opozarja na potencialno dodano vrednost možnosti, da se elektronske informacije organom po vsem svetu lahko pošiljajo v skladu z usklajenimi standardi, kot so tisti, ki jih razvija komisija UNECE. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Komisija ima pri obeh predlogih ključno nalogo, da pripravi standarde in merila za certifikacijo. EESO poudarja, da je okvir, ki vzbuja zaupanje in dobro deluje brez nepotrebne zapletenosti, ključnega pomena, da bi predlagana sistema dobro delovala in zagotovila načrtovano dodano vrednost. Hkrati je tudi bistveni element pri krepitvi zaupanja v digitalne rešitve v celotnem prometnem sektorju. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO poudarja potrebo po obravnavi socialnih vidikov digitalizacije tudi na tem področju. Zaradi digitalizacije se bo seveda spremenilo delovno okolje in nastala bodo nova znanja in spretnosti, ki bodo nujna; to vprašanje pa bo treba obravnavati pravočasno, da bi se delavci lahko prilagodili novemu okolju. Poleg tega poudarja, kako pomembno je zgodaj zagotoviti informacije in omogočiti dialog o prihajajočih spremembah. Po mnenju EESO bi prihodnja delovna mesta v prometnem sektorju z digitalizacijo lahko postala privlačnejša, kar bi pomagalo rešiti trenutne težave z zaposlovanjem. |
| --- | --- |

3.14

4.   Posebne pripombe

4.1   Predlog o enotnih okencih za pomorski sektor

| 4.1.1 | Predlog o enotnih okencih za pomorski sektor je v primerjavi z Direktivo 2010/65/EU zelo izčrpen. V njem je določen ustrezen okvir, s katerim se bodo olajšale formalnosti ob prihodu in odhodu in torej zagotovili manjkajoči elementi ter odpravila pomanjkljiva usklajenost, ki je imela negativne posledice za uporabnike in izvajanje Direktive 2010/65/EU. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EESO se strinja z odločitvijo Komisije, da ne predlaga enotnega evropskega okenca, temveč nacionalna enotna okenca. Čeprav obstajajo trdni argumenti za uvedbo enotnega okenca na ravni EU, pa bo rešitev, ki vključuje nacionalna enotna okenca, preprečila nepovratne stroške, ki bi bili posledica že opravljenih naložb na nacionalni ravni, in omogočila posebne nacionalne upravne zahteve, ki bodo morda potrebne. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | EESO poudarja, da je usklajevanje, namenjeno spodbujanju nemotenega delovanja notranjega trga, ključni element predloga, ki se ne sme izgubiti. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | EESO ima zato pomisleke o možnosti, ki ostaja na voljo za posebne nacionalne zahteve, ki bi zlahka lahko postale ovire za nemoteno delovanje notranjega trga. Zato poziva Komisijo, naj pozorno spremlja posebne nacionalne zahteve z vidika notranjega trga in naj bo v stalnem dialogu z državami članicami, da bi te zahteve čim bolj omejila. |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Predlog o informacijah o prevozu blaga

| 4.2.1 | EESO posebej opozarja na pomen izvedbenih in delegiranih aktov, ki jih bo sprejela Komisija v skladu s tem predlogom, ter poudarja, da je pomembno, da hitro stopijo v veljavo, saj so bistveni za pravilno delovanje predlagane uredbe. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | S tega vidika opozarja Komisijo na navedeno belo knjigo UNECE in elemente strukture za izmenjavo podatkov o dobavi, ki je v njej opisana kot koristna za zagotovitev varnega in pred posegi zaščitenega sistema za izmenjavo podatkov v različnih fazah dobavnega prevoza. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EESO se sklicuje na zgornje navedbe o visoki ravni varnosti dobro zasnovanega in upravljanega sistema za izmenjavo elektronskih dokumentov ter ponavlja, da bi bilo utemeljeno razmisliti o tem, da se pri pregledu uredbe, predvidenem v členu 15 predloga o informacijah o prevozu blaga, določi, naj bo dokumentacija v elektronski obliki obvezna, zlasti glede na cilj obravnavanega predloga, namreč nadzor skladnosti s predpisi. |
| --- | --- |

4.2.3

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/269 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/269

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora - Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja

(COM(2018) 277 final – 2018/0138 (COD))

(2019/C 62/42)

| Poročevalec: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Poročevalec:

Dumitru FORNEA

| Zaprosilo | Evropski parlament, 11. 6. 2018
  Svet, 15. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 172(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Sklep plenarne skupščine | 22. 5. 2018 |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 4. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 210/3/4 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 11. 6. 2018

Svet, 15. 6. 2018

Pravna podlaga

člen 172(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep plenarne skupščine

22. 5. 2018

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

4. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

210/3/4

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO meni, da so pobude, združene v tretjem svežnju „Evropa v gibanju“, potrebne za to, da se zagotovi učinkovit pravni okvir na evropski ravni ter potrdi politična in finančna zavezanost držav članic pravočasnemu dokončanju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T): jedrno omrežje naj bi dokončali do leta 2030, celovito omrežje pa do leta 2050. |
| --- | --- |

1.1

EESO meni, da so pobude, združene v tretjem svežnju „Evropa v gibanju“, potrebne za to, da se zagotovi učinkovit pravni okvir na evropski ravni ter potrdi politična in finančna zavezanost držav članic pravočasnemu dokončanju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T): jedrno omrežje naj bi dokončali do leta 2030, celovito omrežje pa do leta 2050.

| 1.2 | EESO ugotavlja, da predlog uredbe prinaša dodano vrednost, saj na podlagi primerov dobre prakse, ugotovljene po vsej EU, ureja številne ključne vidike, da bi se zagotovilo spoštovanje rokov pri uresničevanju projektov, ohranila njihova privlačnost ter privabili javni in zasebni vlagatelji k sodelovanju v javnih naročilih na področju prometne infrastrukture. |
| --- | --- |

1.2

EESO ugotavlja, da predlog uredbe prinaša dodano vrednost, saj na podlagi primerov dobre prakse, ugotovljene po vsej EU, ureja številne ključne vidike, da bi se zagotovilo spoštovanje rokov pri uresničevanju projektov, ohranila njihova privlačnost ter privabili javni in zasebni vlagatelji k sodelovanju v javnih naročilih na področju prometne infrastrukture.

| 1.3 | EESO podpira pristop Komisije in meni, da je primeren in ustrezen glede na glavni namen predloga uredbe, ki je skrajšati zamude pri izvajanju infrastrukturnih projektov TEN-T. Te je dejansko mogoče bistveno zmanjšati s priznavanjem prednostnega statusa projektov v skupnem interesu, določitvijo enotnega pristojnega organa, ki mora imeti usposobljeno osebje in zadostna sredstva ter združevati konkurenčne organe in subjekte, s čimer bi dosegli dejansko upravno poenostavitev, z združevanjem in usklajevanjem postopkov ter uporabo ene same nacionalne zakonodaje za nabave skupnega subjekta. |
| --- | --- |

1.3

EESO podpira pristop Komisije in meni, da je primeren in ustrezen glede na glavni namen predloga uredbe, ki je skrajšati zamude pri izvajanju infrastrukturnih projektov TEN-T. Te je dejansko mogoče bistveno zmanjšati s priznavanjem prednostnega statusa projektov v skupnem interesu, določitvijo enotnega pristojnega organa, ki mora imeti usposobljeno osebje in zadostna sredstva ter združevati konkurenčne organe in subjekte, s čimer bi dosegli dejansko upravno poenostavitev, z združevanjem in usklajevanjem postopkov ter uporabo ene same nacionalne zakonodaje za nabave skupnega subjekta.

| 1.4 | EESO pozdravlja Komisijino uvedbo merila uspešnosti za trajanje postopkov izdajanja dovoljenja in meni, da je omejitev celotnega postopka izdajanja dovoljenj na največ tri leta smiselna, vendar poudarja, da je pomembno, da se upoštevajo stališča pristojnih nacionalnih organov, da se zagotovi, da bodo predlagani roki realistični glede na posebne okoliščine v državah članicah. |
| --- | --- |

1.4

EESO pozdravlja Komisijino uvedbo merila uspešnosti za trajanje postopkov izdajanja dovoljenja in meni, da je omejitev celotnega postopka izdajanja dovoljenj na največ tri leta smiselna, vendar poudarja, da je pomembno, da se upoštevajo stališča pristojnih nacionalnih organov, da se zagotovi, da bodo predlagani roki realistični glede na posebne okoliščine v državah članicah.

| 1.5 | EESO meni, da bo v nekaterih državah članicah zaradi spoštovanja obveznih rokov, določenih v predlogu uredbe, treba sprejeti zakonodajne in upravne reforme. Te bodo pristojnim pravnim in upravnim organom omogočile, da pospešijo delovne metode in jih naredijo bolj učinkovite ter se izognejo sodnim postopkom na nacionalni ali evropski ravni zaradi nespoštovanja rokov. |
| --- | --- |

1.5

EESO meni, da bo v nekaterih državah članicah zaradi spoštovanja obveznih rokov, določenih v predlogu uredbe, treba sprejeti zakonodajne in upravne reforme. Te bodo pristojnim pravnim in upravnim organom omogočile, da pospešijo delovne metode in jih naredijo bolj učinkovite ter se izognejo sodnim postopkom na nacionalni ali evropski ravni zaradi nespoštovanja rokov.

| 1.6 | EESO podpira tehnično pomoč, predlagano v členu 9, vendar Komisijo opozarja, da so potrebne dodatne podrobnosti glede meril upravičenosti in postopkov, ki jih je treba uporabiti za dodelitev tehnične pomoči, predvidene v predlogu. |
| --- | --- |

1.6

EESO podpira tehnično pomoč, predlagano v členu 9, vendar Komisijo opozarja, da so potrebne dodatne podrobnosti glede meril upravičenosti in postopkov, ki jih je treba uporabiti za dodelitev tehnične pomoči, predvidene v predlogu.

| 1.7 | EESO meni, da bi izvajanje infrastrukturnih projektov lahko pospešili z opredelitvijo standardiziranih pogodbenih pogojev in posebnih ureditev za javno naročanje na evropski ravni. |
| --- | --- |

1.7

EESO meni, da bi izvajanje infrastrukturnih projektov lahko pospešili z opredelitvijo standardiziranih pogodbenih pogojev in posebnih ureditev za javno naročanje na evropski ravni.

| 1.8 | EESO meni, da nacionalne oblasti lahko zmanjšajo verjetnost konfliktov pri izvajanju projektov TEN-T z učinkovitim in pravočasnim vključevanjem deležnikov oziroma vpletenih strani že v fazi načrtovanja prometne infrastrukture ter z organizacijo posvetovanj z javnostjo, organizacijami civilne družbe ter ustreznimi lokalnimi oblastmi. |
| --- | --- |

1.8

EESO meni, da nacionalne oblasti lahko zmanjšajo verjetnost konfliktov pri izvajanju projektov TEN-T z učinkovitim in pravočasnim vključevanjem deležnikov oziroma vpletenih strani že v fazi načrtovanja prometne infrastrukture ter z organizacijo posvetovanj z javnostjo, organizacijami civilne družbe ter ustreznimi lokalnimi oblastmi.

| 1.9 | EESO poudarja, da sta za ustvarjanje političnega in družbenega okolja, naklonjenega izvajanju politike na področju evropske prometne infrastrukture, izredno pomembna ozaveščanje in pravočasno zaznavanje poskusov blatenja projektov TEN-T. Evropski organi lahko škodljive učinke dezinformacij nevtralizirajo tako, da so v stiku z množičnimi mediji in nadalje razvijajo institucionalne instrumente za zagotavljanje točnih informacij in posvetovanje z javnostjo. |
| --- | --- |

1.9

EESO poudarja, da sta za ustvarjanje političnega in družbenega okolja, naklonjenega izvajanju politike na področju evropske prometne infrastrukture, izredno pomembna ozaveščanje in pravočasno zaznavanje poskusov blatenja projektov TEN-T. Evropski organi lahko škodljive učinke dezinformacij nevtralizirajo tako, da so v stiku z množičnimi mediji in nadalje razvijajo institucionalne instrumente za zagotavljanje točnih informacij in posvetovanje z javnostjo.

| 1.10 | EESO ugotavlja nedoslednost v besedilu predloga, saj je opredelitev „čezmejnega projekta v skupnem interesu“ v členu 2(e) omejena na projekte, ki jih izvaja skupni subjekt. Vendar pa se zdi, da ta pojem v členih 7(2) in 8(1) zajema tudi projekte, pri katerih ni bil ustanovljen skupni subjekt. |
| --- | --- |

1.10

EESO ugotavlja nedoslednost v besedilu predloga, saj je opredelitev „čezmejnega projekta v skupnem interesu“ v členu 2(e) omejena na projekte, ki jih izvaja skupni subjekt. Vendar pa se zdi, da ta pojem v členih 7(2) in 8(1) zajema tudi projekte, pri katerih ni bil ustanovljen skupni subjekt.

| 1.11 | EESO meni, da se mehanizmi za čezmejno usklajevanje v okviru omrežja TEN-T lahko okrepijo s povečanjem pristojnosti evropskih koordinatorjev in okrepitvijo orodij, ki jih imajo na razpolago. Da bi čim bolje izkoristili njihove izkušnje in zmogljivosti, bo morda treba revidirati zakonodajo, ki določa njihove naloge, ter njihove pristojnosti razširiti, da se utrdi evropska vodilna vloga pri izvajanju čezmejnih projektov prometne infrastrukture v državah članicah. |
| --- | --- |

1.11

EESO meni, da se mehanizmi za čezmejno usklajevanje v okviru omrežja TEN-T lahko okrepijo s povečanjem pristojnosti evropskih koordinatorjev in okrepitvijo orodij, ki jih imajo na razpolago. Da bi čim bolje izkoristili njihove izkušnje in zmogljivosti, bo morda treba revidirati zakonodajo, ki določa njihove naloge, ter njihove pristojnosti razširiti, da se utrdi evropska vodilna vloga pri izvajanju čezmejnih projektov prometne infrastrukture v državah članicah.

| 1.12 | EESO ugotavlja, da ni jasno, kakšne so predvidene sankcije za neizpolnjevanje zakonodajnih določb iz predloga uredbe. Glede na glavni cilj predloga, ki je zlasti skrajšanje zamud, je treba ta vidik pojasniti, da se okrepi pravno zavezujoča narava uredbe ter Evropejcem, civilni družbi, javnim organom ter nacionalnim in evropskim sodiščem zagotovi pregleden in predvidljiv pravni okvir. |
| --- | --- |

1.12

EESO ugotavlja, da ni jasno, kakšne so predvidene sankcije za neizpolnjevanje zakonodajnih določb iz predloga uredbe. Glede na glavni cilj predloga, ki je zlasti skrajšanje zamud, je treba ta vidik pojasniti, da se okrepi pravno zavezujoča narava uredbe ter Evropejcem, civilni družbi, javnim organom ter nacionalnim in evropskim sodiščem zagotovi pregleden in predvidljiv pravni okvir.

2.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 2.1 | Komisija je predlog uredbe, ki ga obravnava to mnenje, objavila maja 2018. Njen namen je dopolniti pobude, združene v tretjem svežnju „Evropa v gibanju“, pri čemer se osredotoča na zakonodajne in upravne ukrepe, s katerimi bi pospešili izvajanje naložbenih programov in tako pravočasno dokončali vseevropsko prometno omrežje (TEN-T): jedrno omrežje naj bi dokončali do leta 2030, celovito omrežje pa do leta 2050. |
| --- | --- |

2.1

Komisija je predlog uredbe, ki ga obravnava to mnenje, objavila maja 2018. Njen namen je dopolniti pobude, združene v tretjem svežnju „Evropa v gibanju“, pri čemer se osredotoča na zakonodajne in upravne ukrepe, s katerimi bi pospešili izvajanje naložbenih programov in tako pravočasno dokončali vseevropsko prometno omrežje (TEN-T): jedrno omrežje naj bi dokončali do leta 2030, celovito omrežje pa do leta 2050.

| 2.2 | Po ocenah Evropske komisije bodo za realizacijo jedrnega omrežja TEN-T potrebne naložbe v višini približno 500 milijard EUR v obdobju 2021–2030, dokončanje celovitega omrežja pa bo stalo okoli 1 500 milijard EUR. Sredstva, vložena v to evropsko prometno infrastrukturo, bodo imela učinek vzvoda, saj bodo pripomogla k odprtju 13 milijonov delovnih mest na leto do leta 2030 in ustvarjanju dodatnih prihodkov v višini do 4 500 milijard EUR (1,8 % BDP EU). |
| --- | --- |

2.2

Po ocenah Evropske komisije bodo za realizacijo jedrnega omrežja TEN-T potrebne naložbe v višini približno 500 milijard EUR v obdobju 2021–2030, dokončanje celovitega omrežja pa bo stalo okoli 1 500 milijard EUR. Sredstva, vložena v to evropsko prometno infrastrukturo, bodo imela učinek vzvoda, saj bodo pripomogla k odprtju 13 milijonov delovnih mest na leto do leta 2030 in ustvarjanju dodatnih prihodkov v višini do 4 500 milijard EUR (1,8 % BDP EU).

| 2.3 | Komisija je junija 2018 napovedala, da namerava v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 nameniti 30,6 milijarde EUR za Instrument za povezovanje Evrope, kar je 47-odstotno nominalno povečanje v primerjavi z obdobjem 2014–2020. Vendar pa močna zaveza in prispevek EU za dokončanje omrežja TEN-T ne bosta dovolj brez dejanskih prizadevanj držav članic, ki morajo najti alternativne rešitve za delno ali polno financiranje projektov prometne infrastrukture. |
| --- | --- |

2.3

Komisija je junija 2018 napovedala, da namerava v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 nameniti 30,6 milijarde EUR za Instrument za povezovanje Evrope, kar je 47-odstotno nominalno povečanje v primerjavi z obdobjem 2014–2020. Vendar pa močna zaveza in prispevek EU za dokončanje omrežja TEN-T ne bosta dovolj brez dejanskih prizadevanj držav članic, ki morajo najti alternativne rešitve za delno ali polno financiranje projektov prometne infrastrukture.

| 2.4 | Izvajanje naložbenih programov TEN-T zahteva tako opredelitev vlagateljev in zagotovitev potrebnih sredstev kot tudi oblikovanje zakonodajnih in upravnih pogojev, ki omogočajo, da se naložbe izvajajo pravočasno in ob spoštovanju opredeljenih standardov. Javna posvetovanja so pokazala, da si vsi deležniki (javni in zasebni vlagatelji, podjetja, organizacije civilne družbe in javnost) želijo učinkovitih in predvidljivih upravnih postopkov pri izvajanju infrastrukturnih projektov, ki so v skladu z načeli trajnostnega razvoja in sledijo razvoju digitalne tehnologije ter so usmerjeni v uresničevanje ciljev, določenih v evropskih in nacionalnih politikah na področju mobilnosti v EU. |
| --- | --- |

2.4

Izvajanje naložbenih programov TEN-T zahteva tako opredelitev vlagateljev in zagotovitev potrebnih sredstev kot tudi oblikovanje zakonodajnih in upravnih pogojev, ki omogočajo, da se naložbe izvajajo pravočasno in ob spoštovanju opredeljenih standardov. Javna posvetovanja so pokazala, da si vsi deležniki (javni in zasebni vlagatelji, podjetja, organizacije civilne družbe in javnost) želijo učinkovitih in predvidljivih upravnih postopkov pri izvajanju infrastrukturnih projektov, ki so v skladu z načeli trajnostnega razvoja in sledijo razvoju digitalne tehnologije ter so usmerjeni v uresničevanje ciljev, določenih v evropskih in nacionalnih politikah na področju mobilnosti v EU.

| 2.5 | V členu 6 predloga uredbe so določene faze in roki za izvedbo postopka izdajanja dovoljenj: faza pred oddajo vloge, ki ne sme biti daljša od dveh let, in faza, v kateri enotni pristojni organ oceni vlogo in izda odločbo ter ki ne sme biti daljša od enega leta. Roki, določeni v predlogu, med drugim ne posegajo neposredno v upravne pritožbene postopke in pravna sredstva pred sodišči. |
| --- | --- |

2.5

V členu 6 predloga uredbe so določene faze in roki za izvedbo postopka izdajanja dovoljenj: faza pred oddajo vloge, ki ne sme biti daljša od dveh let, in faza, v kateri enotni pristojni organ oceni vlogo in izda odločbo ter ki ne sme biti daljša od enega leta. Roki, določeni v predlogu, med drugim ne posegajo neposredno v upravne pritožbene postopke in pravna sredstva pred sodišči.

| 2.6 | Faza pred oddajo vloge vključuje roke, ki jih mora spoštovati enotni pristojni organ za zaključek glavnih stopenj te faze. Zato:






  — | mora enotni pristojni organ najpozneje dva meseca po prejemu obvestila nosilca projekta v pisni obliki sprejeti ali zavrniti začetek postopka izdajanja dovoljenj, če meni, da projekt še ni dovolj zrel, |
| --- | --- | --- |

2.6

Faza pred oddajo vloge vključuje roke, ki jih mora spoštovati enotni pristojni organ za zaključek glavnih stopenj te faze. Zato:

—

mora enotni pristojni organ najpozneje dva meseca po prejemu obvestila nosilca projekta v pisni obliki sprejeti ali zavrniti začetek postopka izdajanja dovoljenj, če meni, da projekt še ni dovolj zrel,

| — | mora enotni pristojni organ v tesnem sodelovanju z nosilcem projekta in drugimi zadevnimi organi v treh mesecih od začetka postopka izdaje dovoljenj pripraviti in nosilcu projekta posredovati podrobno predlogo vloge, ki jo je treba vložiti, preden se izdajo dovoljenja, potrebna za izvajanje projekta, |
| --- | --- |

—

mora enotni pristojni organ v tesnem sodelovanju z nosilcem projekta in drugimi zadevnimi organi v treh mesecih od začetka postopka izdaje dovoljenj pripraviti in nosilcu projekta posredovati podrobno predlogo vloge, ki jo je treba vložiti, preden se izdajo dovoljenja, potrebna za izvajanje projekta,

| — | pristojni organ najpozneje v dveh mesecih od datuma oddaje popolne vloge s pisnim obvestilom, ki ga pošlje nosilcu projekta, potrdi popolnost vloge. |
| --- | --- |

—

pristojni organ najpozneje v dveh mesecih od datuma oddaje popolne vloge s pisnim obvestilom, ki ga pošlje nosilcu projekta, potrdi popolnost vloge.

| 2.7 | V zvezi z zgoraj navedenimi vprašanji
  si Komisija s to zakonodajno pobudo prizadeva za dosego štirih glavnih ciljev
  :






  I. | skrajšanje zamud pri izvajanju infrastrukturnih projektov za dokončanje omrežja TEN-T; |
| --- | --- | --- |

2.7

V zvezi z zgoraj navedenimi vprašanji
  si Komisija s to zakonodajno pobudo prizadeva za dosego štirih glavnih ciljev

I.

skrajšanje zamud pri izvajanju infrastrukturnih projektov za dokončanje omrežja TEN-T;

| II. | jasnejši postopki za nosilce in izvajalce projekta, zlasti v zvezi z izdajo dovoljenj ali postopki javnega naročanja, pa tudi pri prošnjah za državno pomoč ali drugih postopkih, v katere so vključeni javni organi; |
| --- | --- |

II.

jasnejši postopki za nosilce in izvajalce projekta, zlasti v zvezi z izdajo dovoljenj ali postopki javnega naročanja, pa tudi pri prošnjah za državno pomoč ali drugih postopkih, v katere so vključeni javni organi;

| III. | sistematična uporaba enotnega okvira za čezmejne projekte, ki jih izvaja skupni subjekt, razen če se sodelujoče države članice ne odločijo drugače; |
| --- | --- |

III.

sistematična uporaba enotnega okvira za čezmejne projekte, ki jih izvaja skupni subjekt, razen če se sodelujoče države članice ne odločijo drugače;

| IV. | večja jasnost za državljane in civilno družbo z okrepitvijo okvira preglednosti za njihovo sodelovanje pri načrtovanju in izvajanju projektov TEN-T. |
| --- | --- |

IV.

večja jasnost za državljane in civilno družbo z okrepitvijo okvira preglednosti za njihovo sodelovanje pri načrtovanju in izvajanju projektov TEN-T.

3.   Posebne ugotovitve

Posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da omrežja TEN-T ne bo mogoče dokončati brez močne politične zaveze držav članic ter močne vodilne vloge in trdnega sodelovanja na evropski ravni. Predlog uredbe na podlagi primerov dobre prakse, ugotovljene po vsej EU, zagotavlja dodano vrednost, saj ureja številne ključne vidike, da bi se zagotovilo spoštovanje rokov pri uresničevanju projektov, ohranila njihova privlačnost ter privabili javni in zasebni vlagatelji k sodelovanju v javnih naročilih na področju prometne infrastrukture. |
| --- | --- |

3.1

EESO meni, da omrežja TEN-T ne bo mogoče dokončati brez močne politične zaveze držav članic ter močne vodilne vloge in trdnega sodelovanja na evropski ravni. Predlog uredbe na podlagi primerov dobre prakse, ugotovljene po vsej EU, zagotavlja dodano vrednost, saj ureja številne ključne vidike, da bi se zagotovilo spoštovanje rokov pri uresničevanju projektov, ohranila njihova privlačnost ter privabili javni in zasebni vlagatelji k sodelovanju v javnih naročilih na področju prometne infrastrukture.

| 3.2 | EESO podpira pristop Komisije in meni, da je predlog primeren in ustrezen glede na ključne vidike, ki jih ureja, in sicer: priznavanje prednostnega statusa projektov TEN-T v skupnem interesu, združitev postopkov izdajanja dovoljenj, določitev enotnega pristojnega organa, odgovornega za izdajanje dovoljenj, opredelitev časovnega okvira za izdajanje dovoljenj in njihovo uporabo, usklajevanje postopkov izdajanja dovoljenj za čezmejne projekte, enostavnejše javno naročanje pri čezmejnih projektih v skupnem interesu ter tehnična pomoč EU za izvajanje te uredbe in izvajanje projektov v skupnem interesu. |
| --- | --- |

3.2

EESO podpira pristop Komisije in meni, da je predlog primeren in ustrezen glede na ključne vidike, ki jih ureja, in sicer: priznavanje prednostnega statusa projektov TEN-T v skupnem interesu, združitev postopkov izdajanja dovoljenj, določitev enotnega pristojnega organa, odgovornega za izdajanje dovoljenj, opredelitev časovnega okvira za izdajanje dovoljenj in njihovo uporabo, usklajevanje postopkov izdajanja dovoljenj za čezmejne projekte, enostavnejše javno naročanje pri čezmejnih projektih v skupnem interesu ter tehnična pomoč EU za izvajanje te uredbe in izvajanje projektov v skupnem interesu.

| 3.3 | Odločitev Komisije, da izbere politiko
  omejenih, decentraliziranih ukrepov, ki se izvajajo na nacionalni ravni,
  je razumljiva glede na aktualno politično dogajanje v nekaterih državah članicah in podaja zanimivo sliko o tem, kakšna so stališča nacionalnih vlad glede zakonodajnih pobud, ki predlagajo sodelovanje na evropski ravni na področjih, kjer je treba spoštovati načelo subsidiarnosti. |
| --- | --- |

3.3

Odločitev Komisije, da izbere politiko
  omejenih, decentraliziranih ukrepov, ki se izvajajo na nacionalni ravni,

| 3.4 | Roki za izdajanje dovoljenj, ki jih ureja predlog, so dobrodošli, vendar dokaj optimistični glede na omejitve, povezane s spoštovanjem nacionalne zakonodaje na področju naložb in javnega naročanja. |
| --- | --- |

3.4

Roki za izdajanje dovoljenj, ki jih ureja predlog, so dobrodošli, vendar dokaj optimistični glede na omejitve, povezane s spoštovanjem nacionalne zakonodaje na področju naložb in javnega naročanja.

| 3.5 | EESO pozdravlja Komisijino uvedbo merila uspešnosti za trajanje postopkov izdajanja dovoljenja, vendar poudarja, da je pomembno posvetovanje s pristojnimi nacionalnimi organi, da se zagotovi, da bodo predlagani roki realistični glede na posebne okoliščine v državah članicah. Na podlagi dosedanjih izkušenj se lahko zgodi, da bo čas, ki je potreben za izpolnitev posameznih stopenj postopka – med drugim odobritev tehnične dokumentacije, tehnični in ekonomski kazalniki, postopki javnega naročanja ter sklenitev pogodb in njihovo izvajanje v okviru določenih rokov ter v skladu z nacionalno zakonodajo – bistveno presegel roke, predlagane v tej uredbi. |
| --- | --- |

3.5

EESO pozdravlja Komisijino uvedbo merila uspešnosti za trajanje postopkov izdajanja dovoljenja, vendar poudarja, da je pomembno posvetovanje s pristojnimi nacionalnimi organi, da se zagotovi, da bodo predlagani roki realistični glede na posebne okoliščine v državah članicah. Na podlagi dosedanjih izkušenj se lahko zgodi, da bo čas, ki je potreben za izpolnitev posameznih stopenj postopka – med drugim odobritev tehnične dokumentacije, tehnični in ekonomski kazalniki, postopki javnega naročanja ter sklenitev pogodb in njihovo izvajanje v okviru določenih rokov ter v skladu z nacionalno zakonodajo – bistveno presegel roke, predlagane v tej uredbi.

| 3.6 | Razlog za nekatere dosedanje zamude pri uresničevanju projektov TEN-T je neprimeren in v nekaterih primerih pretirano spolitiziran nacionalni institucionalni ustroj, pri čemer javni organi ne morejo izvajati reform in uvesti sodobnih delovnih metod ter še vedno uporabljajo zastarele upravne postopke, ki so jih že zdavnaj opustile institucije, ki so na široko prevzele aplikacije digitalne revolucije. |
| --- | --- |

3.6

Razlog za nekatere dosedanje zamude pri uresničevanju projektov TEN-T je neprimeren in v nekaterih primerih pretirano spolitiziran nacionalni institucionalni ustroj, pri čemer javni organi ne morejo izvajati reform in uvesti sodobnih delovnih metod ter še vedno uporabljajo zastarele upravne postopke, ki so jih že zdavnaj opustile institucije, ki so na široko prevzele aplikacije digitalne revolucije.

| 3.7 | Zaradi teh razmer bo uredba neposredno vplivala na upravne strukture držav članic, ki ne izpolnjujejo evropskih standardov. Treba bi bilo razmisliti o reformi teh institucij, zato je tehnična pomoč, predvidena v členu 9, dragocena za tiste države članice, ki bodo zanjo zaprosile zaradi izvajanja projektov, povezanih z vzpostavitvijo jedrnega omrežja TEN-T. Vendar pa so potrebne dodatne podrobnosti glede meril upravičenosti in postopkov, ki jih je treba uporabiti za dodelitev tehnične pomoči, predvidene v predlogu. |
| --- | --- |

3.7

Zaradi teh razmer bo uredba neposredno vplivala na upravne strukture držav članic, ki ne izpolnjujejo evropskih standardov. Treba bi bilo razmisliti o reformi teh institucij, zato je tehnična pomoč, predvidena v členu 9, dragocena za tiste države članice, ki bodo zanjo zaprosile zaradi izvajanja projektov, povezanih z vzpostavitvijo jedrnega omrežja TEN-T. Vendar pa so potrebne dodatne podrobnosti glede meril upravičenosti in postopkov, ki jih je treba uporabiti za dodelitev tehnične pomoči, predvidene v predlogu.

| 3.8 | Mnoge zamude so posledica pravnih sporov zaradi konfliktov med deležniki ali akterji, prizadetimi zaradi izvajanja projektov. En vidik delovanja pravosodja je najti ravnotežje med pravicami posameznikov in nacionalno zakonodajo. Dejstvo, da imajo države članice izključno pristojnost na področju pravosodja in izjemno zapleten nacionalni in evropski pravni okvir za izdajanje dovoljenj za infrastrukturne projekte, ustvarja mozaik neizogibnih pravnih zahtev, ki bi lahko bistveno spodkopale Komisijine ambiciozne cilje. |
| --- | --- |

3.8

Mnoge zamude so posledica pravnih sporov zaradi konfliktov med deležniki ali akterji, prizadetimi zaradi izvajanja projektov. En vidik delovanja pravosodja je najti ravnotežje med pravicami posameznikov in nacionalno zakonodajo. Dejstvo, da imajo države članice izključno pristojnost na področju pravosodja in izjemno zapleten nacionalni in evropski pravni okvir za izdajanje dovoljenj za infrastrukturne projekte, ustvarja mozaik neizogibnih pravnih zahtev, ki bi lahko bistveno spodkopale Komisijine ambiciozne cilje.

| 3.9 | Dolžina upravnih pritožbenih in sodnih postopkov in učinek suspenzivnih pogojev, tehnični izzivi pri dokončanju infrastrukturnih del, pomanjkanje ključnih upravnih dokumentov, potrebnih za zagotovitev zakonitosti postopka, ter pomanjkanje potrebnih sredstev vplivajo na dolžino postopkov izdajanja dovoljenj za projekte. Evropske institucije morajo zato ta dejstva upoštevati pri sprejemanju končne odločitve o rokih za izdajanje dovoljenj, določenih na evropski ravni s predlogom uredbe. |
| --- | --- |

3.9

Dolžina upravnih pritožbenih in sodnih postopkov in učinek suspenzivnih pogojev, tehnični izzivi pri dokončanju infrastrukturnih del, pomanjkanje ključnih upravnih dokumentov, potrebnih za zagotovitev zakonitosti postopka, ter pomanjkanje potrebnih sredstev vplivajo na dolžino postopkov izdajanja dovoljenj za projekte. Evropske institucije morajo zato ta dejstva upoštevati pri sprejemanju končne odločitve o rokih za izdajanje dovoljenj, določenih na evropski ravni s predlogom uredbe.

| 3.10 | Poleg tega bi lahko boljše in bolj specializirano usposabljanje sodnikov, sodnih uradnikov in odvetnikov na področju infrastrukturnih projektov javnega pomena skrajšalo sodne postopke in izboljšalo kakovost pravosodja, hkrati pa bi se v celoti izpolnjevale pravne zahteve. |
| --- | --- |

3.10

Poleg tega bi lahko boljše in bolj specializirano usposabljanje sodnikov, sodnih uradnikov in odvetnikov na področju infrastrukturnih projektov javnega pomena skrajšalo sodne postopke in izboljšalo kakovost pravosodja, hkrati pa bi se v celoti izpolnjevale pravne zahteve.

| 3.11 | Postopki javnega naročanja za dela na področju prometne infrastrukture so izjemno dolgotrajni in glavni razlog za zamude pri izvajanju projektov TEN-T. EESO meni, da bi izvajanje infrastrukturnih projektov lahko pospešili z opredelitvijo standardiziranih pogodbenih pogojev in posebnih ureditev za javno naročanje na evropski ravni. |
| --- | --- |

3.11

Postopki javnega naročanja za dela na področju prometne infrastrukture so izjemno dolgotrajni in glavni razlog za zamude pri izvajanju projektov TEN-T. EESO meni, da bi izvajanje infrastrukturnih projektov lahko pospešili z opredelitvijo standardiziranih pogodbenih pogojev in posebnih ureditev za javno naročanje na evropski ravni.

| 3.12 | EESO meni, da nacionalne oblasti lahko zmanjšajo verjetnost konfliktov pri izvajanju projektov TEN-T z učinkovitim in pravočasnim vključevanjem deležnikov oziroma vpletenih strani že v fazi načrtovanja prometne infrastrukture ter z organizacijo posvetovanj z javnostjo, organizacijami civilne družbe ter ustreznimi lokalnimi oblastmi. Socialni in civilni dialog na nacionalni, regionalni in lokalni ravni lahko ključno prispeva k javni podpori za projekte prometne infrastrukture in izboljšanju upravnih delovnih metod z uvedbo in izvajanjem celostnih postopkov izdajanja dovoljenj. |
| --- | --- |

3.12

EESO meni, da nacionalne oblasti lahko zmanjšajo verjetnost konfliktov pri izvajanju projektov TEN-T z učinkovitim in pravočasnim vključevanjem deležnikov oziroma vpletenih strani že v fazi načrtovanja prometne infrastrukture ter z organizacijo posvetovanj z javnostjo, organizacijami civilne družbe ter ustreznimi lokalnimi oblastmi. Socialni in civilni dialog na nacionalni, regionalni in lokalni ravni lahko ključno prispeva k javni podpori za projekte prometne infrastrukture in izboljšanju upravnih delovnih metod z uvedbo in izvajanjem celostnih postopkov izdajanja dovoljenj.

| 3.12.1 | EESO ugotavlja nedoslednost v besedilu predloga, saj je opredelitev „čezmejnega projekta v skupnem interesu“ v členu 2(e) omejena na projekte, ki jih izvaja skupni subjekt. Vendar pa se zdi, da ta pojem v členih 7(2) in 8(1) zajema tudi projekte, pri katerih ni bil ustanovljen skupni subjekt. |
| --- | --- |

3.12.1

EESO ugotavlja nedoslednost v besedilu predloga, saj je opredelitev „čezmejnega projekta v skupnem interesu“ v členu 2(e) omejena na projekte, ki jih izvaja skupni subjekt. Vendar pa se zdi, da ta pojem v členih 7(2) in 8(1) zajema tudi projekte, pri katerih ni bil ustanovljen skupni subjekt.

| 3.13 | V nekaterih državah članicah so infrastrukturni projekti TEN-T in TEN-E tarča kampanj dezinformiranja in blatenja, saj niso vselej v skladu z geopolitičnimi interesi držav ali interesnih skupin, ki kujejo politični kapital z napredkom ali pomanjkanjem napredka na področju infrastrukturnih projektov, ki jih podpira EU. Za ustvarjanje političnega in družbenega okolja, ki bo podpiralo izvajanje politike na področju evropske prometne infrastrukture, sta izredno pomembna ozaveščanje in pravočasno zaznavanje tovrstnih groženj. Evropski organi lahko škodljive učinke dezinformacij nevtralizirajo tako, da so v stiku z množičnimi mediji in nadalje razvijajo institucionalne instrumente za zagotavljanje točnih informacij in posvetovanja z javnostjo. |
| --- | --- |

3.13

V nekaterih državah članicah so infrastrukturni projekti TEN-T in TEN-E tarča kampanj dezinformiranja in blatenja, saj niso vselej v skladu z geopolitičnimi interesi držav ali interesnih skupin, ki kujejo politični kapital z napredkom ali pomanjkanjem napredka na področju infrastrukturnih projektov, ki jih podpira EU. Za ustvarjanje političnega in družbenega okolja, ki bo podpiralo izvajanje politike na področju evropske prometne infrastrukture, sta izredno pomembna ozaveščanje in pravočasno zaznavanje tovrstnih groženj. Evropski organi lahko škodljive učinke dezinformacij nevtralizirajo tako, da so v stiku z množičnimi mediji in nadalje razvijajo institucionalne instrumente za zagotavljanje točnih informacij in posvetovanja z javnostjo.

| 3.14 | EESO meni, da se mehanizmi za čezmejno usklajevanje v okviru omrežja TEN-T lahko okrepijo s povečanjem pristojnosti evropskih koordinatorjev in okrepitvijo orodij, ki jih imajo na razpolago. Predlog uredbe upošteva ta vidik in natančneje opredeljuje ključno vlogo teh kooordinatorjev TEN-T, katerih naloga je podrobno spremljati postopke izdajanja dovoljenj za evropske projekte v skupnem interesu in zagotavljati redna poročila o napredku. Da bi čim bolje izkoristili njihove izkušnje in zmogljivosti, bo morda treba revidirati zakonodajo, ki določa njihove naloge, ter njihove pristojnosti razširiti, da se utrdi evropska vodilna vloga pri izvajanju čezmejnih projektov prometne infrastrukture v državah članicah. |
| --- | --- |

3.14

EESO meni, da se mehanizmi za čezmejno usklajevanje v okviru omrežja TEN-T lahko okrepijo s povečanjem pristojnosti evropskih koordinatorjev in okrepitvijo orodij, ki jih imajo na razpolago. Predlog uredbe upošteva ta vidik in natančneje opredeljuje ključno vlogo teh kooordinatorjev TEN-T, katerih naloga je podrobno spremljati postopke izdajanja dovoljenj za evropske projekte v skupnem interesu in zagotavljati redna poročila o napredku. Da bi čim bolje izkoristili njihove izkušnje in zmogljivosti, bo morda treba revidirati zakonodajo, ki določa njihove naloge, ter njihove pristojnosti razširiti, da se utrdi evropska vodilna vloga pri izvajanju čezmejnih projektov prometne infrastrukture v državah članicah.

| 3.15 | EESO ugotavlja, da za neizpolnjevanje zakonodajnih določb iz predloga uredbe ni predvidenih sankcij. Pojasnitev te točke bi okrepila pravno zavezujočo naravo uredbe ter Evropejcem, civilni družbi, javnim organom ter nacionalnim in evropskim sodiščem zagotovila pregleden in predvidljiv pravni okvir. |
| --- | --- |

3.15

EESO ugotavlja, da za neizpolnjevanje zakonodajnih določb iz predloga uredbe ni predvidenih sankcij. Pojasnitev te točke bi okrepila pravno zavezujočo naravo uredbe ter Evropejcem, civilni družbi, javnim organom ter nacionalnim in evropskim sodiščem zagotovila pregleden in predvidljiv pravni okvir.

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/274 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/274

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti do avtomatizirane mobilnosti: strategija EU za mobilnost prihodnosti

(COM(2018) 283 final)

(2019/C 62/43)

| Poročevalec: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |

Poročevalec:

Ulrich SAMM

| Zaprosilo | Evropska komisija, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 4. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 207/1/1 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 18. 6. 2018

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

4. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

207/1/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja sporočilo o povezani in avtomatizirani mobilnosti, ki zagotavlja številne nove možnosti za potrošnike in prevozna podjetja. Prepričan je, da bo avtomatizirana mobilnost koristila naši družbi, saj bo zagotavljala nove storitve za mobilnost ljudi z več možnostmi za ekonomijo delitve, možnostjo optimizacije prometa z okoljskimi prednostmi in mobilnostjo za tiste, ki ne morejo sami voziti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Avtomobilska industrija EU je s svojim strokovnim znanjem na področju razvoja tehnologij za vozila v dobrem položaju, da izkoristi te priložnosti, vendar pod pogojem, da EU določi standarde za omogočanje čezmejnega delovanja in interoperabilnosti med različnimi znamkami avtomobilov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ključna značilnost avtomatizirane in polavtomatizirane vožnje je, da bi lahko bistveno izboljšala aktivno varnost vozil v cestnem prometu in bistveno zmanjšala število smrtnih žrtev ali jih celo v celoti odpravila. Vendar pa bi nesreče s smrtnim izidom pri avtomatiziranih vozilih v pionirski fazi lahko postale razlog za preprečevanje uvedbe te tehnologije. EESO zato priporoča, da se vsi pilotni projekti in preskusni postopki v zvezi z avtonomno vožnjo izvajajo v skladu z najvišjimi možnimi varnostnimi standardi, čeprav bi ta omejitveni pogoj lahko upočasnil razvoj v primerjavi s tekmeci zunaj EU. Dolgoročno bo to zagotovilo boljše proizvode, ki bodo bolje sprejeti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da bodo avtomobili brez voznika (stopnja 5) sprejeti le, če bodo zagotavljali enako raven varnosti kot drugi sistemi prevoza potnikov, kot so vlaki ali velika letala (skoraj 100-odstotna varnost). Pri tem je velika ovira to, da avtonomna vozila in običajni avtomobili ter drugi uporabniki cest (kolesarji, pešci, vozila za posebne namene) uporabljajo iste ceste. Vendar pa je 100-odstotna varnost morda ključ do rešitve posebnih etičnih vprašanj, povezanih z avtonomnimi vozili. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO priznava, da lahko polavtomatizirana vozila (stopnje 1–4) s številnimi sistemi pomoči že prispevajo k zmanjšanju števila smrtnih žrtev, zato podpira pristop Komisije glede povečanja števila novih varnostnih elementov za vozila v okviru revizije uredbe o splošni varnosti motornih vozil. Vendar ugotavlja, da obstajata dve problematični področji, ki lahko povzročita neodobravanje v javnosti: a) dodatni stroški in b) vse bolj zapletena vožnja avtomobila. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Običajno usposabljanje za pridobitev vozniškega dovoljenja ne zajema najsodobnejše tehnologije sistemov pomoči, očitno pa je, da je dodatno usposabljanje potrebno. EESO meni, da mora avtomobilska industrija v sodelovanju z občinami nujno ponuditi tečaje usposabljanja in območja za usposabljanje zasebnih in poklicnih voznikov, v nasprotnem primeru bo uvedba novih tehnologij, povezanih z varnostjo, močno ovirana. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Usposabljanje na področju polavtomatizirane vožnje, ki zahteva nova znanja in spretnosti ter odgovornosti, bo ključnega pomena za razvoj sodobnega profila poklicnih voznikov in za odzivanje na vse večje povpraševanje v prometu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO priznava, da obstaja možnost izgube velikega števila delovnih mest (tj. za voznike tovornjakov in avtobusov), če bo v prihodnosti uspešno uvedena popolna avtomatizacija (stopnja 5). Trdi, da je treba koristi avtomatizacije zagotoviti za družbo kot celoto, zato poziva socialne partnerje k skupnemu načrtovanju prihodnjega razvoja in sčasoma k pogajanjem o novih kolektivnih pogodbah glede uvedbe avtomatizacije v cestnem prometu. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Direktivo o odgovornosti za proizvode bi bilo treba spremeniti, da bi zajemala premične proizvode in storitve ter proizvode z vgrajeno programsko opremo, da potrošnikom ne bi bilo treba iskati informacij o tem, kdo je odgovoren. Poleg tega v bolj zapletenem digitalnem okolju vzbuja skrb tudi dokazno breme v primeru napak na proizvodih, ki bi ga bilo treba zakonsko urediti na potrošnikom prijazen način. Odbor poziva zlasti Komisijo, naj v direktivi o zavarovanju predvidi spremembe, povezane z vozili brez voznika, in zajamči nadomestilo žrtvam nesreč. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Z večjo povezljivostjo je mogoče do podatkov o vozilih dostopati povsod po svetu. Glede na naše izkušnje na področju pametnih telefonov in osebnih računalnikov vemo, da to prinaša velika tveganja in izzive v zvezi z varnostjo, zaščito in zasebnostjo. Za vozila ni mogoče sprejeti enakih standardov, saj pri njih obstaja tveganje smrti ali poškodbe. EESO zato poudarja, da je treba v morebitni novi uredbi o dostopu do podatkov o vozilih upoštevati načelo varnosti na prvem mestu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO pozdravlja pristop Komisije glede dajanja prednosti zakonskemu urejanju zaščite vozil pred kibernetskimi napadi, zagotavljanju varne in zaupanja vredne komunikacije med vozili in infrastrukturo ter zagotavljanju visoke ravni varstva podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO je pripravljen sodelovati pri predvideni oceni socialno-ekonomskih in okoljskih učinkov mobilnosti brez voznika, ki jo bo izvedla Komisija, in v forumu EU za obravnavanje posebnih etičnih vprašanj. |
| --- | --- |

1.12

2.   Uvod

| 2.1 | Pobudo Evropa v gibanju sestavljajo številne zakonodajne pobude v treh svežnjih. Prvi sveženj je odražal evropska prizadevanja za hiter napredek pri vzpostavitvi sistema čiste, konkurenčne in povezane mobilnosti do leta 2025, ki je ključnega pomena za dobro delujoč enotni evropski prometni prostor (1). Drugi sveženj se je bolj osredotočal na instrumente za zmanjšanje emisij iz cestnega prometa (2). Tretji sveženj, ki se trenutno izvaja in je obravnavan v tem mnenju, se osredotoča na varnostna vprašanja v zvezi s strategijo, predstavljeno v sporočilu Na poti do avtomatizirane mobilnosti (3). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Digitalizacija bo verjetno močno spremenila tehnologijo v cestnem prometu. Zato je treba to sporočilo obravnavati v širšem okviru, ki vključuje druga vprašanja, kot so prihodnost dela, raziskave in inovacije, umetna inteligenca ter program za nova znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

2.2

3.   Povzetek predloga

| 3.1 | Komisija v tem sporočilu predlaga celovit pristop EU k povezani in avtomatizirani mobilnosti, pripravi ambicioznega evropskega programa, zagotovitvi skupne vizije in opredelitvi podpornih ukrepov za razvoj in uvajanje ključnih tehnologij, storitev in infrastrukture. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komisija izvaja projekt Vizija nič do leta 2050, saj bi lahko avtomatizirana vožnja pomenila korenito spremembo in bistveno zmanjšala število smrtnih žrtev ali jih celo v celoti odpravila. S tem prispeva tudi k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja glede zdravja in dobrega počutja ter trajnostnih mest in skupnosti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Da bi EU postala močnejša v smislu tehnologije in infrastrukture za avtomatizirano mobilnost, Komisija financira različne instrumente in predlaga sklop pobud:






  — | instrument za povezovanje Evrope s 450 milijoni EUR za podpiranje digitalizacije v prometu s ciljem olajšati avtomatizacijo, |
| --- | --- | --- |

3.3

—

instrument za povezovanje Evrope s 450 milijoni EUR za podpiranje digitalizacije v prometu s ciljem olajšati avtomatizacijo,

| — | obsežne preskuse, ki temeljijo na čezmejnih koridorjih 5G, |
| --- | --- |

—

obsežne preskuse, ki temeljijo na čezmejnih koridorjih 5G,

| — | prednostne naloge na področju financiranja raziskav in inovacij (Obzorje 2020 in naslednji okvirni program). |
| --- | --- |

—

prednostne naloge na področju financiranja raziskav in inovacij (Obzorje 2020 in naslednji okvirni program).

| 3.4 | EU bo do leta 2019 prve zelo natančne storitve Galileo dala na voljo brezplačno in bo lahko prva ponudila tovrstno navigacijsko storitev na svetovni ravni. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Za zagotovitev notranjega trga za varno uvedbo avtomatizirane mobilnosti Komisija predlaga (večinoma v okviru revizije uredbe o splošni varnosti motornih vozil):






  — | sodelovanje z državami članicami pri pripravi smernic za zagotovitev usklajenega pristopa pri nacionalnih ad hoc
  ocenah varnosti avtomatiziranih vozil, |
| --- | --- | --- |

3.5

—

sodelovanje z državami članicami pri pripravi smernic za zagotovitev usklajenega pristopa pri nacionalnih ad hoc
  ocenah varnosti avtomatiziranih vozil,

| — | začetek sodelovanja z državami članicami in zainteresiranimi stranmi pri oblikovanju novega pristopa za potrjevanje varnosti avtomatiziranih vozil, |
| --- | --- |

—

začetek sodelovanja z državami članicami in zainteresiranimi stranmi pri oblikovanju novega pristopa za potrjevanje varnosti avtomatiziranih vozil,

| — | nove varnostne elemente za avtomatizirana vozila v okviru revizije uredbe o splošni varnosti motornih vozil, |
| --- | --- |

—

nove varnostne elemente za avtomatizirana vozila v okviru revizije uredbe o splošni varnosti motornih vozil,

| — | zakonsko ureditev zapisovalnikov podatkov za avtomatizirana vozila, |
| --- | --- |

—

zakonsko ureditev zapisovalnikov podatkov za avtomatizirana vozila,

| — | zakonsko ureditev samodejne vožnje tovornjakov v koloni za zagotovitev standardizacije izmenjave podatkov med tovornjaki različnih proizvajalcev, |
| --- | --- |

—

zakonsko ureditev samodejne vožnje tovornjakov v koloni za zagotovitev standardizacije izmenjave podatkov med tovornjaki različnih proizvajalcev,

| — | zakonsko ureditev zaščite vozil pred kibernetskimi napadi, |
| --- | --- |

—

zakonsko ureditev zaščite vozil pred kibernetskimi napadi,

| — | obravnavanje potrebe po specifikacijah za dostop do podatkov o vozilih za potrebe javnih organov, |
| --- | --- |

—

obravnavanje potrebe po specifikacijah za dostop do podatkov o vozilih za potrebe javnih organov,

| — | sprejetje delegirane uredbe za zagotovitev varne in zaupanja vredne komunikacije med vozili in infrastrukturo ter visoke ravni varstva podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

—

sprejetje delegirane uredbe za zagotovitev varne in zaupanja vredne komunikacije med vozili in infrastrukturo ter visoke ravni varstva podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov.

| 3.6 | Komisija namerava na podlagi sklepa Sveta oceniti socialno-ekonomski in okoljski učinek avtomatizacije in digitalizacije na področju prometa, ob upoštevanju novih znanj in spretnosti, potrebnih v tem sektorju. V ta namen bo Komisija:






  — | izvedla posvetovanje z zainteresiranimi stranmi o socialno-ekonomskih in okoljskih učinkih mobilnosti brez voznika, |
| --- | --- | --- |

3.6

—

izvedla posvetovanje z zainteresiranimi stranmi o socialno-ekonomskih in okoljskih učinkih mobilnosti brez voznika,

| — | podpirala pridobivanje novih znanj in spretnosti ter zagotavljala ohranitev in prekvalifikacijo delovne sile v sektorju z novim programom znanj in spretnosti za Evropo, |
| --- | --- |

—

podpirala pridobivanje novih znanj in spretnosti ter zagotavljala ohranitev in prekvalifikacijo delovne sile v sektorju z novim programom znanj in spretnosti za Evropo,

| — | zagotovila forum EU za obravnavanje posebnih etičnih vprašanj v zvezi z mobilnostjo brez voznika. |
| --- | --- |

—

zagotovila forum EU za obravnavanje posebnih etičnih vprašanj v zvezi z mobilnostjo brez voznika.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Digitalizacija in avtomatizacija na podlagi hitrih in zanesljivih internetnih povezav zagotavljata številne nove možnosti za potrošnike in podjetja, ki si želijo boljšo kakovost, praktičnost, prilagodljivost, cenovno dostopnost in varnost v cestnem prometu. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Avtomobilska industrija EU je s svojim strokovnim znanjem na področju razvoja tehnologij za vozila v dobrem položaju, da te priložnosti izkoristi. EESO poudarja, da mora biti splošni cilj uskladitev sistemov ali nove tehnične rešitve, ki bodo omogočale čezmejno delovanje sistemov, saj je to bistvenega pomena za nemoteno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Povezljivost med vozili v cestnem prometu ter med vozili in fiksno infrastrukturo je eden ključnih pogojev, da bi v celoti izkoristili digitalno tehnologijo. Zato EESO pozdravlja časovni okvir za razvoj visoko zmogljive širokopasovne infrastrukture na evropski ravni, ki bo zagotavljala neprekinjeno pokritost z omrežjem 5G ter zelo visokozmogljivo internetno povezavo ob vseh glavnih prizemnih prometnih poteh (4). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO ponovno spodbuja Komisijo, naj nadaljuje s projektom Vizija nič do leta 2050. Ključna značilnost avtomatizirane in polavtomatizirane vožnje je, da bi lahko bistveno izboljšala aktivno varnost vozil v cestnem prometu in bistveno zmanjšala število smrtnih žrtev ali jih celo v celoti odpravila. |
| --- | --- |

4.4

5.   Odobravanje javnosti in socialno-ekonomski učinek

| 5.1 | Nove tehnologije se lahko uspešno uvedejo le, če je ustrezno obravnavan socialno-ekonomski učinek. Odobravanje javnosti je ključnega pomena za uvedbo avtomatizirane mobilnosti. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO je prepričan o koristih povezane in avtomatizirane mobilnosti za našo družbo, saj bo zagotavljala nove storitve za mobilnost ljudi z več možnostmi za ekonomijo delitve, možnostjo optimizacije prometa z okoljskimi prednostmi in mobilnostjo za tiste, ki ne morejo sami voziti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Pri vprašanjih varnosti in odgovornosti je treba jasno razlikovati med polavtomatizirano in avtonomno vožnjo. Pri polavtomatiziranih vozilih (stopnje 1–4) so nove tehnologije (radar, kamera, laser) v pomoč vozniku, medtem ko avtonomni avtomobili (stopnja 5) sploh ne potrebujejo voznika. V prvem primeru voznik ostaja odgovoren v vseh okoliščinah, medtem ko je treba v drugem primeru vprašanje odgovornosti razjasniti. EESO je prepričan, da morajo avtonomni avtomobili izpolnjevati enake varnostne standarde kot drugi sistemi prevoza potnikov, kot so vlaki ali velika letala. Po izločitvi možnosti človeške napake morajo biti sistemi avtomatiziranega prevoza 100-odstotno varni. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Naša družba je v določeni meri strpna do človeških napak, kar pojasnjuje sprejemanje približno 25 000 smrtnih žrtev na cestah v EU (2016). To je precej drugače pri drugih sistemih prevoza, kjer so potniki pasivni. Zahteva po 100-odstotni varnosti avtonomnih vozil predstavlja veliko oviro, saj avtonomna vozila in običajni avtomobili ter drugi uporabniki cest (kolesarji, pešci, vozila za posebne namene) uporabljajo iste ceste. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Nesreče s smrtnim izidom pri avtomatiziranih vozilih bi lahko postale razlog za preprečevanje uvedbe te tehnologije, čeprav je število nesreč razmeroma majhno. EESO zato priporoča, da se vsi pilotni projekti in preskusni postopki avtomatizirane vožnje izvajajo v skladu z najvišjimi možnimi varnostnimi standardi. Ta omejitveni pogoj lahko upočasni razvoj v primerjavi s tekmeci zunaj EU, vendar bo po drugi strani povečal sprejemanje v javnosti in dolgoročno zagotovil boljše proizvode. EESO ugotavlja, da je 100-odstotna varnost avtomatiziranih vozil mogoča le ob bistvenem preoblikovanju cestnega sistema. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Pri razvoju etičnih smernic za visoko avtomatizirana vozila EESO opozarja na pristop, ki temelji na nadzoru v rokah uporabnika, kot je bilo večkrat poudarjeno v drugih mnenjih. V skladu s tem načelom samo ljudje sprejemajo odgovorne odločitve, kar ima posledice za načrtovanje avtonomnih vozil in okolje, v katerem se lahko uporabljajo. Vendar pa lahko dejanja vozil brez voznika, ki so ključnega pomena za varnost, npr. za preprečevanje nesreč, sprožijo resna etična vprašanja na ravni načrtovanja, ki jih je treba obravnavati. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESO priznava, da lahko polavtomatizirana vozila (stopnje 1–4) že zagotovijo zmanjšanje števila smrtnih žrtev, zato podpira pristop Komisije glede povečanja števila novih varnostnih elementov za vozila v okviru revizije uredbe o splošni varnosti motornih vozil. Poleg tega ugotavlja, da obstajata dve problematični področji, ki lahko povzročita neodobravanje v javnosti: a) dodatni tehnični elementi lahko bistveno zvišajo ceno avtomobila in b) zaradi vse večjega števila sistemov pomoči lahko postane vožnja avtomobila veliko bolj zapletena. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Običajno usposabljanje za pridobitev vozniškega dovoljenja (za lahka vozila, tovornjake in avtobuse) ne zajema najsodobnejše tehnologije sistemov pomoči. Dodatno usposabljanje je očitno potrebno tako za nove kot za izkušene voznike. Poleg tega morajo potrošniki ob nakupu, najemu ali odločitvi za delitev avtomobila dobiti jasne in nedvoumne informacije o lastnostih sodobnega vozila. EESO predlaga, da avtomobilska industrija v sodelovanju z občinami ponuja tečaje usposabljanja in območja za usposabljanje zasebnih in poklicnih voznikov. Vozniški izpit za nove voznike, ki želijo pridobiti dovoljenje, bi moral vključevati varnostno usposabljanje o uporabi novih tehnoloških elementov oziroma elementov avtomatizacije. Usposabljanje na področju polavtomatizirane vožnje bo ključnega pomena za razvoj sodobnega profila poklicnih voznikov ter lahko zahteva nova znanja in spretnosti ter odgovornosti. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESO priznava, da obstaja možnost izgube velikega števila delovnih mest (tj. za voznike tovornjakov in avtobusov), če bo v prihodnosti uspešno uvedena popolna avtomatizacija (stopnja 5). Poziva Komisijo k obravnavi splošnih pomislekov, da bo uvedba nove tehnologije/digitalizacije/avtomatizacije v številnih sektorjih (promet, proizvodnja, finančne storitve itd.) povzročila izgubo velikega števila delovnih mest, ki bodo nadomeščena z razmeroma majhnim številom novih delovnih mest. EESO trdi, da mora nova tehnologija/digitalizacija/avtomatizacija koristiti družbi kot celoti in ne zgolj zasebnim podjetjem pri zniževanju stroškov. Vendar je treba poleg tega poudariti, da tudi danes poklicni vozniki počnejo veliko več kot zgolj upravljajo vozilo, v prihodnosti, ko se bo potreba po sami vožnji (pri stopnji 5) zmanjšala, pa se bodo lahko naloge poklicnih voznikov dodatno razširile, s čimer bi se lahko v veliki meri nadomestilo krčenje nalog, ki vključujejo zgolj upravljanje vozila. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | EESO v celoti priznava, da bo uvedba polavtomatiziranih (stopnje 1–4) in popolnoma avtomatiziranih (stopnja 5) sistemov za tovornjake in avtobuse vplivala na delovna mesta in pogoje dela. Zato poziva socialne partnerje k skupnemu načrtovanju prihodnjega razvoja in sčasoma k pogajanjem o novih kolektivnih pogodbah glede uvedbe nove tehnologije/digitalizacije/avtomatizacije v cestnem prometu. Pozdraviti je treba, da so nekateri sindikati (npr. UNITE v Združenem kraljestvu) že pripravili vzorčne kolektivne pogodbe za zaščito delovnih mest, zagotovitev prekvalifikacije in izpopolnjevanja ter zagotovitev, da se vsi prihranki pri stroških pošteno delijo z delavci. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Direktivo o odgovornosti za proizvode bi bilo treba spremeniti, da bi zajemala premične proizvode in storitve ter proizvode z vgrajeno programsko opremo, da potrošnikom ne bi bilo treba iskati informacij o tem, kdo je odgovoren (glej tudi mnenje INT/857). Poleg tega v bolj zapletenem digitalnem okolju vzbuja skrb tudi dokazno breme v primeru napak na proizvodih, ki bi ga bilo treba zakonsko urediti na potrošnikom prijazen način. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | EESO pozdravlja dejstvo, da se pravila EU o varstvu podatkov vse bolj priznavajo na mednarodni ravni, saj določajo nekatere od najvišjih standardov varstva podatkov na svetu, pozdravlja pa tudi pristop Komisije glede dajanja prednosti zakonskemu urejanju zaščite vozil pred kibernetskimi napadi, zagotavljanja varne in zaupanja vredne komunikacije med vozili in infrastrukturo ter zagotavljanja visoke ravni varstva podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Z večjo povezljivostjo je mogoče do podatkov o vozilih dostopati povsod po svetu. Ta možnost odpira vrata številnim neizkoriščenim možnostim, vendar prinaša tudi velika tveganja in izzive v zvezi z varnostjo, zaščito in zasebnostjo. Za vozila so v primerjavi z, na primer, pametnimi telefoni potrebni veliko višji standardi varnosti, zaščite in zasebnosti. EU bi morala nujno razviti takšne standarde in s pogajanji doseči ustrezne svetovne dogovore o njihovi uveljavitvi. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | Dostop do podatkov o vozilih je zelo pomemben za konkurenco na področju poprodajnih storitev, zlasti za neodvisne ponudnike storitev popravila in vzdrževanja, z možnimi posledicami za izbiro potrošnikov in stroške. EESO spodbuja Komisijo, naj pravila o uporabi podatkov uvede čim prej, zlasti zato, ker je avtomobilska industrija EU že predložila natančne predloge za pravično platformo za izmenjavo podatkov s tretjimi osebami na varen in nediskriminatoren način, ki upošteva pravice strank do zasebnosti (na primer podroben koncept NEVADA, ki ga je razvila avtomobilska industrija v EU (vir: VDA)). |
| --- | --- |

5.14

| 5.15 | Komisija bi morala upoštevati dejstvo, da se infrastruktura, potrebna za delovanje povezanih in avtonomnih vozil, med državami članicami močno razlikuje. Tudi organi za tržni nadzor bi morali v vseh državah članicah imeti dovolj virov, da bi lahko obvladovali nove tehnologije. |
| --- | --- |

5.15

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 246, 28.7.2017, str. 64.

1

(2)  UL C 262, 25.7.2018, str. 75.

2

(3)  COM(2018) 283 final.

3

(4)  UL C 125, 21.4.2017, str. 51.

4

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/280 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/280

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1222/2009

(COM(2018) 296 final – 2018/0148(COD))

(2019/C 62/44)

| Poročevalec: | András EDELÉNYI |
| --- | --- |

Poročevalec:

András EDELÉNYI

| Zaprosilo | Evropski parlament, 11. 6. 2018
  Svet, 14. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 194(2), 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 4. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 215/1/2 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 11. 6. 2018

Svet, 14. 6. 2018

Pravna podlaga

členi 194(2), 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

4. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

215/1/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja dejstvo, da je evropski zakonodajalec v skladu s svojimi priporočili ponovno pregledal splošno učinkovitost in kakovost ter označevanje pnevmatik, ki se uporabljajo v EU. Pnevmatike kot edina točka stika med vozilom in cestiščem znatno prispevajo k splošni varnosti prometa in vplivajo na raven porabe goriva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | EESO se strinja, da bodo imeli potrošniki zaradi izboljšanega označevanja pnevmatik na voljo več informacij o izkoristku goriva, varnosti in hrupu, tako da bodo lahko pri nakupu novih pnevmatik pridobili ustrezne in primerljive informacije ter se ozaveščeno odločali. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Drug pomemben vidik je, da dobro označevanje potrošnikom pomaga, da pri odločanju upoštevajo bolj realno ravnotežje med pomembnimi dejavniki, kot so podatki o učinkovitosti, ugled znamke in cena. Informiranim kupcem pomaga tudi, da sprejemajo stroškovno učinkovite in okolju prijazne odločitve o nakupu, ki so dobre za okolje in s katerimi prihranijo denar, kar ni nepomemben dejavnik. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | EESO se tudi strinja, da bo predlog uredbe pomagal izboljšati učinkovitost sistema označevanja pnevmatik, da bi tako zagotovili čistejša, varnejša in tišja vozila ter kar največji prispevek sistema k posodobitvi in razogljičenju prometnega sektorja. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Razvoj, proizvodnja in obnavljanje kakovostnih pnevmatik lahko posredno pomembno prispevajo k ohranjanju evropske proizvodnje z visoko dodano vrednostjo in torej k kakovostnim delovnim mestom. Kar zadeva družbo kot celoto, bi se lahko tako znižali skupni stroški za končne uporabnike, finančni izdatki ter izdatki za zdravje in preprečevanje nesreč. |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | EESO podpira ponovni pregled sistema označevanja pnevmatik, ker prispeva k prizadevanjem EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in onesnaževanja zraka, s čimer se izboljšujejo varnost v cestnem prometu, varovanje zdravja ter gospodarska in okoljska učinkovitost. |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Po mnenju EESO je ključno, da se vsem državljanom Unije v prihodnosti zagotovi varen, čist in učinkovit sistem mobilnosti. Cilj so varnejša in dostopnejša evropska mobilnost, konkurenčnejša evropska industrija, varnejša delovna mesta v Evropi ter Unija, ki bi bila manj onesnažena in bolje prilagojena potrebi po boju proti podnebnim spremembam. V ta namen bo potrebna popolna zavezanost Unije, držav članic in zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.2 | EESO pozdravlja okrepitev obveznosti za prikaz oznake v primerih, ko potrošniki ne vidijo pnevmatik, o nakupu katerih razmišljajo (ker se skladiščijo drugje ali v primeru prodaje na daljavo ali prek spleta). |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Odbor podpira dejstvo, da je v predlogu predvidena vključitev pnevmatik v zbirko podatkov o izdelkih, ki je bila nedavno vzpostavljena v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369, da bi se izboljšali nadzor trga in informacije za potrošnike. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | EESO se strinja tudi, da bi morali dobavitelji vnesti informacije v novo zbirko podatkov o izdelkih. To so informacije, ki jih morajo nacionalnim organom za nadzor trga zdaj zagotoviti na zahtevo. Dodatno breme, ki je s tem naloženo, se lahko torej šteje za minimalno in sorazmerno s koristmi, zlasti če je pri tem mogoča povezava z obstoječimi zbirkami podatkov in če se prepreči, da bi bili potrošniki preobremenjeni zaradi velikih količin informacij. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Rok za izvajanje uredbe bi bilo treba podaljšati za eno leto, da se omogoči temeljita priprava. Kot referenčni datum je treba upoštevati datum izdelave, ki je naveden na izdelku, ne pa datum dajanja na trg, ker bi lahko pri tem prišlo do podvajanj ali dvojnega vnosa. |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Dobra pobuda je predlog, da naj oznaka obvezno vključuje informacije o oprijemu na snegu in popolnoma novi logotip za oprijem na ledu (ki naj bi ga Mednarodna organizacija za standardizacijo uvedla do decembra 2018), kar je pomembno predvsem za države na severu Evrope. Še vedno je treba razviti in sprejeti zanesljivo preskusno metodo za oprijem na ledu, zaradi česar je treba predvideti postopno uvedbo. |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | EESO pozdravlja povečanje števila in pomena vidikov, povezanih z varnostjo, med parametri, ki so navedeni na oznaki, vendar se to ne zdi združljivo s predlagano spremembo oblike oznake, zlasti njene notranje zasnove in dimenzij. |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Sistem rednega ponovnega pregledovanja uredbe na podlagi raziskav, ocene učinka in posvetovanj dobro deluje in bi ga bilo treba zaradi zelo velike zapletenosti tematike v prihodnosti uporabiti pred vsako večjo tehnično spremembo. Prenesena pooblastila Komisije med ponovnima pregledoma so upravičena za manjše, logične spremembe zaradi tehničnega napredka. |
| --- | --- |

1.2.6

| 1.2.7 | Sedanji razredi parametrov se zdijo primerni za vsaj še en cikel ponovnega pregleda, saj sprememba lestvice ni upravičena glede na to, da je v višje razrede zdaj uvrščenih zelo malo izdelkov. |
| --- | --- |

1.2.7

| 1.2.8 | Države članice morajo spodbuditi proizvajalce, da dosežejo stabilne in kakovostne rezultate na področju emisij in tehničnega razvoja, vendar jih je na podlagi enotnih načel treba ohraniti na ravni razreda C in višjih razredov. |
| --- | --- |

1.2.8

| 1.2.9 | V prihodnosti bi bilo morda primerno, da se na oznaki ali med tehničnimi podatki navedejo podatki o kilometrini in obrabi. Dokler pa ni na voljo ustrezna standardna preskusna metoda, ne bi smeli dovoliti, da bi zaradi navajanja negotovih in premalo utemeljenih informacij škodili verodostojnosti označevanja. |
| --- | --- |

1.2.9

| 1.2.10 | Pozdraviti je treba dejstvo, da se bo v prihodnosti uvedlo označevanje obnovljenih pnevmatik razreda C3. Tudi v tem primeru bo treba najprej določiti ustrezne in zanesljive preskusne metode. Mala in srednja podjetja, ki obnavljajo pnevmatike, bo treba zaščititi pred morebitnimi pretiranimi stroški, povezanimi s preskusnimi metodami. |
| --- | --- |

1.2.10

| 1.2.11 | Da bi bila celotna ureditev uspešna, je nujno zagotoviti ustrezne informacije in poskrbeti, da imajo potrošniki in uporabniki potrebno znanje in so dobro pripravljeni, tako da se jim omogoči dostop do usposabljanja, informacij, kampanj in nasvetov ob nakupu, poleg tega pa je treba zagotoviti tudi široko sodelovanje civilne družbe. |
| --- | --- |

1.2.11

2.   Uvod: ozadje in bistvena vsebina predloga

| 2.1 | Z obravnavanim predlogom uredbe se bo razveljavila in nadomestila Uredba (ES) št. 1222/2009 (1) o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (v nadaljnjem besedilu: uredba o označevanju pnevmatik). |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Preden se je uredba o označevanju pnevmatik leta 2012 začela uporabljati, je bila leto prej dvakrat spremenjena, in sicer prvič zaradi vključitve nove metode za preskušanje oprijema na mokri podlagi, drugič pa zaradi vključitve strožjega postopka glede uskladitve laboratorijev pri merjenju kotalnega upora. Ti spremembi sta vključeni v obravnavani predlog Komisije. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.2 | EU je leta 2009 sprejela dva sklopa pravil v zvezi s pnevmatikami, pri čemer je upoštevala nove potrebe in mnenja strokovnjakov:






  — | uredbo o označevanju pnevmatik, s katero so bile določene zahteve Unije za uskladitev informacij o parametrih pnevmatik, ki jih je treba zagotoviti končnim uporabnikom ter jim tako omogočiti, da so pri nakupu pnevmatik dobro obveščeni, in |
| --- | --- | --- |

2.2

—

uredbo o označevanju pnevmatik, s katero so bile določene zahteve Unije za uskladitev informacij o parametrih pnevmatik, ki jih je treba zagotoviti končnim uporabnikom ter jim tako omogočiti, da so pri nakupu pnevmatik dobro obveščeni, in

| — | uredbo (2) o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil (v nadaljnjem besedilu: uredba o splošni varnosti), s katero so bile uvedene usklajene tehnične zahteve, ki jih morajo pnevmatike izpolniti, da se lahko dajo na trg Unije. |
| --- | --- |

—

uredbo (2) o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil (v nadaljnjem besedilu: uredba o splošni varnosti), s katero so bile uvedene usklajene tehnične zahteve, ki jih morajo pnevmatike izpolniti, da se lahko dajo na trg Unije.

| 2.2.1 | Uredba o splošni varnosti med drugim določa minimalne zahteve za pnevmatike v zvezi s (i) kotalnim uporom, (ii) oprijemom na mokri podlagi in (iii) zunanjim kotalnim hrupom pnevmatik. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.3 | Te zahteve so se začele uporabljati 1. novembra 2012, druga faza strožjih zahtev za kotalni upor pa 1. novembra 2016 (pri čemer se bodo dodatne prilagoditve začele uporabljati v letih 2018 in 2020). |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Splošni okvir za označevanje z energijskimi nalepkami je bil posodobljen leta 2017 s sprejetjem Uredbe (EU) 2017/1369 (3). Z njo je bila razveljavljena in nadomeščena Direktiva 2010/30/EU, uvedeni pa so bili tudi številni novi elementi, kot so zbirka podatkov za registracijo izdelkov ter nova pravila o vizualnem oglaševanju in prodaji na daljavo in prek spleta. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.4 | Svet se je 17. decembra 2008 že posvetoval z EESO o prvem predlogu, pristojna skupina pa je mnenje sprejela 12. marca 2009 (TEN/369; poročevalec: Virgilio Ranocchiari). EESO je mnenje sprejel 25. marca 2009 na 452. plenarnem zasedanju. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Evropska komisija je za oceno učinkovitosti Uredbe (ES) št. 1222/2009 naročila natančno študijo in oceno učinka [SWD(2018) 189 final], ki ju je uporabila kot podlago za utemeljitev svojega predloga sprememb. V uredbo o splošni varnosti je vključila dva prametra, in sicer možnost, da se navedeta (iv) oprijem na snegu in (v) oprijem na ledu. V spodnji preglednici je prikazana povezava med izmerjenimi parametri in zadevnimi področji:










  Področje | Kazalnik |
| --- | --- | --- |
| Kotalni upor | Oprijem na mokri podlagi | Hrup | Sneg | Led |
| Okolje | x | | x | | |
| Energija | x | | | | |
| Varnost | | x | | x | x |

2.5

Področje

Kazalnik

Kotalni upor

Oprijem na mokri podlagi

Hrup

Sneg

Led

Okolje

x

x

Energija

x

Varnost

x

x

x

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | V EU se več kot 30 % energije porabi v prometu. Cestni promet prispeva 22 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU. Namen sporočila iz leta 2016 o evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami je, da se emisije toplogrednih plinov iz prometa do leta 2050 zmanjšajo vsaj za 60 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990. Tretji sveženj o mobilnosti je namenjen zmanjšanju emisij iz avtomobilov in tovornih vozil, izboljšanju varnosti v cestnem prometu in zmanjšanju onesnaževanja. Poleg tega prispeva k zmanjšanju odvisnosti Unije od uvoza energije. Pnevmatike vozil vplivajo na porabo goriva (in s tem na emisije toplogrednih plinov), hrup in varnost. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pregled sedanje uredbe o označevanju pnevmatik je pokazal, da z uredbo ni bil v celoti dosežen cilj povečanja okoljske učinkovitosti cestnega prometa s spodbujanjem uporabe varnih pnevmatik z nizkimi stopnjami hrupa in velikim izkoristkom goriva. Razlogi za to so zlasti:






  (a) | slaba vidnost oznak na pnevmatikah in slaba ozaveščenost javnosti o njih; |
| --- | --- | --- |

3.2

(a)

slaba vidnost oznak na pnevmatikah in slaba ozaveščenost javnosti o njih;

| (b) | težave s skladnostjo in neustrezno izvrševanje pravil v državah članicah ter |
| --- | --- |

(b)

težave s skladnostjo in neustrezno izvrševanje pravil v državah članicah ter

| (c) | nejasni razredi učinkovitosti ter netočne in nepopolne informacije. |
| --- | --- |

(c)

nejasni razredi učinkovitosti ter netočne in nepopolne informacije.

| 3.3 | Regulativni ukrep Unije zagotavlja:






  (a) | enake in usklajene informacije za končne uporabnike ne glede na to, v kateri državi članici kupijo pnevmatike, ter |
| --- | --- | --- |

3.3

(a)

enake in usklajene informacije za končne uporabnike ne glede na to, v kateri državi članici kupijo pnevmatike, ter

| (b) | nižje stroške za dobavitelje, ki lahko svoje pnevmatike tržijo po vsej EU z zgolj eno oznako. |
| --- | --- |

(b)

nižje stroške za dobavitelje, ki lahko svoje pnevmatike tržijo po vsej EU z zgolj eno oznako.

| 3.4 | Te prednosti so zlasti koristne za potrošnike, povečujejo varnost in krepijo konkurenčnost evropske industrije pnevmatik. Omogočajo trženje pnevmatik na notranjem trgu, kar bo koristilo tudi potrošnikom, ki bodo imeli nižje skupne stroške in večjo izbiro izdelkov. Da bi bilo to ukrepanje na ravni Unije učinkovito, bi morala biti prizadevanja za nadzor trga enotna po vsej Uniji, da bi podprli notranji trg. Proizvajalce je treba spodbuditi k vlaganju v zasnovo, izdelavo in prodajo energijsko učinkovitih pnevmatik. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Odprto javno posvetovanje je pokazalo, da obstaja soglasje o potrebi po izboljšanju ozaveščenosti o označevanju s kampanjami za ozaveščanje, obveznim spletnim označevanjem in označevanjem pnevmatik, ki se prvotno prodajo skupaj z novimi avtomobili. Sodelujoči so se strinjali z okrepitvijo nadzora trga in vzpostavitvijo boljše platforme za organe za izvrševanje in usklajevanje dejavnosti, da bi se izboljšalo zaupanje potrošnikov. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Med lastnostmi, ki so navedene na oznaki, je treba podpreti povečanje števila in pomena parametrov, povezanih z varnostjo. Vendar se zdi, da to ni združljivo z relativnim zmanjšanjem prostora za prikaz teh parametrov, zaradi česar se spremeni videz oznake. Poleg tega ni jasno, zakaj je treba spremeniti velikost oznake. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Poglobljena ocena učinka je pokazala, da je zaupanje v sisteme označevanja občutljivo in pomembno vprašanje, zato gre pri uredbi za veliko odgovornost, saj je treba izbrati in sporočiti majhno število natančnih in zanesljivih parametrov informacij. Poleg tega je ta naloga draga za nacionalne organe, ki so pristojni za nadzor trga, saj morajo zaščititi ne le potrošnike, temveč tudi poštene proizvajalce, da ti ne bi bili v neugodnem konkurenčnem položaju v primerjavi s podjetji, ki so manj zanesljiva ali sploh niso zanesljiva, zaradi česar imajo manj stroškov in ponujajo nižje cene. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kombinacija vseh teh elementov lahko zagotovi ustrezen okvir za podpiranje raziskav, razvoja in inovacij ter učinkovito usmerjanje ključnih ciljev in dodeljenih sredstev. |
| --- | --- |

3.8

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Evropska komisija se bo morala na podlagi prenosa pooblastila pred uvedbo novih zahtev in prilagoditvijo prilog tehničnemu napredku posvetovati s strokovnjaki. Sprememba uredbe na podlagi prenosa pooblastila mora biti omejena na ukrepe, ki so posledica tehnološkega napredka, in se ne sme nanašati na vsebinske spremembe, kot so nove določbe o kilometrini, obrabi ali obnovljenih pnevmatikah, za katere se predlaga redno ponovno pregledovanje. To omogoča boljšo pripravo zakonodaje (4). V zvezi s tem je treba zagotoviti močno zastopanost strokovnih organizacij civilne družbe. Te organizacije v nasprotju z drugimi institucijami, ki imajo na voljo le enkratne, ciklične in/ali posredne podatke, prejemajo neposredne in posodobljene informacije, ki jih zagotovi skupnost uporabnikov (posamezni potrošniki in upravljavci voznih parkov). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO na podlagi poročila o raziskavi, ki je bilo pripravljeno zaradi ponovnega pregleda uredbe, in podatkov, pridobljenih s študijami trga, meni, da je prezgodaj za spremembo razredov parametrov. Kar zadeva razrede kotalnega upora in oprijema na mokri podlagi, namreč manj kot 1 % izdelkov na trgu doseže oceno A, kar pomeni, da v to kategorijo ni uvrščen skoraj noben izdelek. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 je sprememba lestvice upravičena le, če je v najvišji razred uvrščenih 30 % izdelkov. Poleg tega lestvica, sestavljena iz 6 ali 7 stopenj, od katerih se zgornji dve ne bi uporabljali, ne bi bila zelo spodbudna. S tehničnega vidika je treba upoštevati tudi dejstvo, da lahko preskusi, izvedeni na isti seriji pnevmatik, včasih privedejo do razlik do dveh razredov. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO podpira cilj, da bi se v prihodnosti uvedli parametri v zvezi s kilometrino in obrabo, če so na voljo jasni in ustrezni podatki. Vendar je treba v zvezi s tem poudariti, da v zadnjem stoletju nismo našli ustrezne in primerne preskusne metode (razen praktičnega preskusa). Ti preskusni parametri bi morali namreč odražati in opredeljevati trajnostno, spreminjajočo se in dolgoročno uporabo. Učinkovito modeliranje vseh teh parametrov v laboratoriju po razumni ceni nujno vključuje preskus pospešene obremenitve, ki zagotovo ne bo odražal raznolikosti dejanskih zahtev in različnih naravnih odzivov v teh okoliščinah. Ti preskusi, ki se opravljajo pod različnimi pogoji, privedejo do različne razvrstitve in vrstnega reda izdelkov, kar zadeva kilometrino in vrednosti obrabe. |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Na podlagi tega je mogoče sklepati, da bi bilo za verodostojnost označevanja nevarno in usodno, če bi potrošnik v praksi opazil, da je učinkovitost drugačna od informacij na oznaki. Tovrstne težave se ne pojavljajo pri drugih parametrih, saj se opravita modeliranje ter prikaz enkratnega in prehodnega odziva. Navedba teh dveh parametrov na oznaki je zelo tvegana in se trenutno ne priporoča. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Z odkritjem več negativnih vplivov na okolje se je pokazalo, da je pomembno zmanjšati obrabo: ugotovljeni sta bili prisotnost plastičnih delcev v vodi, čeprav je delež gume razmeroma majhen, in prisotnost benzopirena v zraku, čeprav v zelo majhnih koncentracijah, ki je najverjetneje posledica energijske predelave, pri čemer je ta snov v veliki meri odgovorna za nastanek smoga in za nekatere težave z dihali. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.4 | EESO se na splošno strinja, da lahko obnova pnevmatik razreda C3 prispeva k zmanjšanju porabe surovin in energije na svetovni ravni. Pri tem je treba opozoriti, da se lahko za obnovljene pnevmatike uporabljajo samo trije parametri, ki so zdaj navedeni na oznaki, in sicer le v omejenem obsegu. Pri podatkih o življenjski dobi in obrabi je še bolj nejasno, kako je odgovornost za kakovost porazdeljena med proizvajalca ogrodja pnevmatike in subjekta, ki pnevmatiko obnovi. Zato se navedba teh parametrov na oznaki ne priporoča. Ker imajo obnovljene pnevmatike razredov C1 in C2 zanemarljiv tržni delež, z gospodarskega in okoljskega vidika ne bi bilo razumno, da bi jih vključili na področje uporabe uredbe o označevanju pnevmatik. Razmisliti bi bilo treba o možnosti, da bi proizvajalci prostovoljno označevali obnovljene pnevmatike razreda C1 in C2 ter tako izpolnili zahteve kupcev, ki želijo minimalno označevanje. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | EESO opozarja, da se bo z vključitvijo obnovljenih pnevmatik v primerjavi z novimi pnevmatikami eksponentno povečalo število vnosov v zbirko podatkov o izdelkih. Kombinacija subjekta, ki pnevmatiko obnovi, in proizvajalca ogrodja, številka obnove in različne tehnike obnavljanja so elementi, na podlagi katerih se ustvari nova številka artikla. Številni preskusi izdelkov pomenijo previsoko finančno breme za proizvajalce, ki so večinoma mala in srednja podjetja, pri čemer potrošnik nima pregleda nad tako velikim številom različnih izdelkov. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.5 | Po mnenju EESO je rok za pripravo za izvajanje obravnavane uredbe kratek in bi ga bilo treba podaljšati za eno leto. Pri izdelkih, ki so zajeti s temi določbami, bi bilo veliko bolj preprosto in obvladljivo upoštevati datum izdelave in ne datuma dajanja na trg. Datum izdelave je namreč trajno označen na pnevmatiki in zmanjšuje tveganje za dvojni vnos v zbirko podatkov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Poleg tega nova uredba sama po sebi potrošnikom ne bo vedno omogočala, da bi primerjali učinkovitost in ceno pnevmatik glede na porabo goriva. Čeprav so informacije o porabi pogosto na voljo na prodajnih mestih ali v navodilih za uporabo vozil, večina potrošnikov na tem področju še vedno nima niti zadostnega znanja niti popolnih informacij. |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Ker so različni vidiki učinkovitosti pnevmatik poleg tega medsebojno povezani, vendar so si tudi nasprotujoči, se bodo informacije nanašale na največjo možno optimizacijo izbire med temi parametri. To potrošniku ne omogoča, da bi sprejel popolnoma informirane odločitve, saj ne pozna povezav med temi parametri. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | EESO priporoča, naj nacionalne in evropske strokovne organizacije, civilni in policijski organi, odgovorni za cestno in prometno varnost, ter avtošole v programe izobraževanja, obveščanja in rednega usposabljanja ter v preverjanje znanja vključijo teme o poznavanju pnevmatik ter vseh tehničnih parametrov in simbolov, ki se bodo v prihodnosti uporabljali na podlagi uredbe. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Pomembno je tudi, da proizvajalec zagotovi, da njegovi trgovski partnerji, ki so pogosto prodajalci pnevmatik, kupca ustrezno obvestijo o vozilu, ki se prodaja, ali pnevmatikah, ki jih želi kupiti, ter mu, če je mogoče, predlagajo druge možnosti in mu svetujejo. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Po mnenju EESO bi morala Unija države članice spodbuditi, da pripravijo kampanje za obveščanje in ozaveščanje, in sicer ne le o uredbi, temveč tudi o drugih vprašanjih, povezanih s pnevmatikami, kot so uporaba pnevmatik, primernih za letni čas, splošna uporaba pnevmatik itd. |
| --- | --- |

4.6.4

4.7   Opombe za prihodnjo obravnavo

| 4.7.1 | Unija bi morala dolgoročno razmisliti o uvedbi nasvetov glede možnosti recikliranja pnevmatik ob koncu njihove življenjske dobe. Te informacije naj sicer ne bi bile navedene na oznaki, temveč v tehnični dokumentaciji in tehničnem promocijskem gradivu. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Po naslednjem roku za pregled uredbe bi bilo morda dobro ponovno proučiti, ali naj dodatno razlikovanje velja za zimske pnevmatike (pri preskusih, v tehnični dokumentaciji in tehničnem promocijskem gradivu ali na oznaki). |
| --- | --- |

4.7.2

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL L 342, 22.12.2009, str. 46.

1

(2)  UL L 200, 31.7.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 198, 28.7.2017, str. 1.

3

(4)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

4

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/286 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/286

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila

(COM(2018) 284 final – 2018/0143(COD))

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES glede roka za izvajanje posebnih pravil glede največje dolžine v primeru kabin, ki zagotavljajo izboljšane aerodinamične lastnosti, energijsko učinkovitost in varnost

(COM(2018) 275 final – 2018/0130(COD))

(2019/C 62/45)

| Poročevalec: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Poročevalec:

Stefan BACK

| Zaprosilo | Evropska komisija, 11. 6. 2018 in 5. 7. 2018
  Svet, 8. 6. 2016 in 5. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 91(1), člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 4. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 216/2/3 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 11. 6. 2018 in 5. 7. 2018

Svet, 8. 6. 2016 in 5. 7. 2018

Pravna podlaga

člen 91(1), člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

4. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

216/2/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES (v nadaljnjem besedilu: predlog sklepa) in ugotavlja, da gre le za zgodnje izvajanje že dogovorjenih vsebinskih sprememb Direktive 96/51/ES. EESO poudarja, da je treba pri sprejemanju izvedbenih pravil upoštevati delovno okolje voznikov, ter poziva Komisijo, naj se posvetuje z ustreznimi deležniki na tem področju. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja tudi predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila (1) (v nadaljnjem besedilu: predlog uredbe), ki pomeni uravnotežen pristop k obravnavi potrebe po zmanjšanju emisij CO2 iz težkih vozil kot prispevku k izvajanju zavez iz Pariškega sporazuma in upoštevanju posebnih določb v zvezi s prometnim sektorjem, oblikovanih na zasedanju Evropskega sveta oktobra 2014. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO prav tako pozdravlja cilj predloga uredbe, da se spodbudijo inovacije in konkurenčnost avtomobilske industrije EU na področju nizkoemisijskih težkih vozil glede na konkurenco v tem sektorju iz Kitajske, Japonske in Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kljub temu obžaluje, da je predlog zaradi kompleksnosti težko razumljiv. Ravno tako obžaluje, da se za vozila, ki so v predlogu uredbe poimenovana brezemisijska in nizkoemisijska vozila, ne uporabljajo skupna terminologija in skupna merila, saj se v drugih predlogih iz svežnja o mobilnosti uporabljajo drugačna poimenovanja. S skupno terminologijo in po možnosti s skupnimi merili bi bila besedila jasnejša. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Po mnenju EESO je izbira tehnološko nevtralnega pristopa nujna, če upoštevamo dinamični razvoj na področju alternativnih virov energije in tudi potrebo po izogibanju nacionalnim rešitvam, ki bi ustvarile ovire za nemoteno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Čeprav je 15-odstotno zmanjšanje ravni povprečnih specifičnih emisij CO2 v obdobju 2020–2025 izziv, je vseeno v skladu z ravnjo zmanjšanja, ki je bila sprejeta na zasedanju Evropskega sveta oktobra 2014 in ki se lahko razumno zahteva od prometnega sektorja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja tudi prožnost, ki jo zagotavlja predlagani sistem dolgov/olajšav. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja, da je pomembna predvidljivost v zvezi z avtomobilsko in prometno industrijo, če upoštevamo čas in naložbe, potrebne za razvoj novih proizvodov, ter potrebo po predvidljivosti pravnega okvira pri naložbah v novo opremo. Zato bi bilo treba po njegovem mnenju določiti natančnejše cilje za krivuljo zmanjševanja emisij CO2 po letu 2030. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO opozarja na dejstvo, da inovacije pogosto pomenijo spremenjene delovne pogoje, potrebno pa je tudi usposabljanje, da se je mogoče prilagoditi novim zahtevam. Zato so potrebna prizadevanja, da bi se spremembe izvajale na družbeno vzdržen način in da bi se lažje vzpostavil dialog med socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poudarja tudi pomen preskušanja dejanskih emisijskih vrednosti CO2 za vozila pri dejanski vožnji, pri čemer je treba na primer upoštevati dodatne vplive, ki jih imajo na ravni emisij CO2 digitalizacija in učinkovitejše tehnike vožnje, ki prinašajo boljšo učinkovitost, boljši izkoristek zmogljivosti in manjše stroške na prepeljano enoto. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Zato EESO meni, da bi predlog uredbe prispeval tudi k večji konkurenčnosti evropske prometne industrije. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO ugotavlja, da status delovnih vozil v predlogu uredbe ni jasno opredeljen. To je podrobneje obravnavano v točki 5.1. Po mnenju EESO bi bilo treba učinke posebnega statusa delovnih vozil bolje razložiti, po možnosti z dodatnim besedilom v uvodni izjavi 17. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Prihodke iz kazni, ki se plačajo v primeru neskladnosti s cilji, določenimi v predlogu uredbe, bi bilo treba po mnenju EESO nameniti financiranju razvoja inovacij in trajnostnih prometnih rešitev za zmanjšanje ogljičnega odtisa težkih vozil. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO želi še opozoriti, da se izraz „premija za presežne emisije“, ki je uporabljen v členu 8 in določa nekaj, kar je dejansko sankcija, ne zdi primeren in bi ga bilo treba zamenjati na primer z izrazom „kazen za presežne emisije“. |
| --- | --- |

1.14

2.   Razlogi za pripravo mnenja

| 2.1 | EU se je v skladu s Pariškim sporazumom zavezala k zmanjšanju emisij iz toplogrednih plinov, da bi preprečili negativne učinke podnebnih sprememb. Zaveza EU je bila sprejeta na podlagi sklepov Evropskega sveta oktobra 2014, ki se je zavezal k zmanjšanju za najmanj 40 % do leta 2030, čeprav je bil za sektorje, ki niso vključeni v trgovanje z emisijami, zlasti promet, določen manj ambiciozen cilj, ki predvideva zmanjšanje za 30 % (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami (3) (v nadaljnjem besedilu: strategija za mobilnost z nizkimi emisijami) določa cilj najmanj 60-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2050 glede na ravni iz leta 1990 in cilj, da nizkoemisijska vozila do leta 2030 pridobijo znatni tržni delež. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Eden od glavnih ciljev pobude Evropa v gibanju (sveženj o mobilnosti) je zagotoviti izvajanje strategije za mobilnost z nizkimi emisijami in prenovljene strategije EU za industrijsko politiko (4). Sveženj o mobilnosti je bil sprejet v treh delih: 31. maja in 8. novembra 2017 ter 17. maja 2018. V krovnih sporočilih, ki so spremljala tri dele svežnja, je bil poudarjen pomen izpolnjevanja te strategije in pripravljeni so bili številni predlogi v tej smeri, vključno s predlogom uredbe o spremljanju emisij CO2 in porabe goriva pri novih težkih vozilih ter o poročanju o njih (5) in predlogom uredbe o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila kot del celostnega pristopa Unije za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih vozil ter spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 (6). Poudariti je treba, da cilj teh ukrepov ni le okoljski, temveč je usmerjen tudi v ohranjanje konkurenčnosti glede na države, kot so Kitajska, Japonska in ZDA, v katerih so okoljski standardi za težka vozila že vzpostavljeni. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Predloga, obravnavana v tem mnenju, sta del tretjega dela svežnja in zadevata standarde emisijskih vrednosti za nova težka vozila, pri čemer skrajšujeta čas, ki je potreben za sprejetje posebnih pravil o merah kabin, ki zagotavljajo izboljšane aerodinamične lastnosti, v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

2.4

3.   Predloga

3.1   Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES glede roka za izvajanje posebnih pravil glede največje dolžine v primeru kabin, ki zagotavljajo izboljšane aerodinamične lastnosti, energijsko učinkovitost in varnost (7)
  (v nadaljnjem besedilu: predlog sklepa)

| 3.1.1 | Cilj posebnih pravil, omenjenih zgoraj, je omogočiti uporabo kabin z izboljšanimi aerodinamičnimi lastnostmi, s katerimi bi povečali energijsko učinkovitost in zmanjšali emisije toplogrednih plinov. Direktiva 96/53/ES v sedanji obliki vključuje triletni moratorij za uvedbo aerodinamičnih kabin po poteku roka za prenos. Zdaj se predlaga skrajšanje tega moratorija na štiri mesece od začetka veljavnosti sklepa, da bi omogočili uporabo aerodinamičnih kabin brez nepotrebne zamude. Da bi to dosegli, bi bilo treba spremeniti pravila o homologaciji. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Predlog sklepa ne spreminja vsebinskih določb Direktive 96/53/ES. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila (8)
  (v nadaljnjem besedilu: predlog uredbe)

| 3.2.1 | Predlog uredbe določa cilje za zmanjšanje emisij CO2 iz težkih vozil, ki jih zajema predlog uredbe, in sicer za 15 % za obdobje 2025–2029, za obdobje od 1. januarja 2030 naprej pa za najmanj 30 %, pri čemer se v zvezi s slednjim najprej izvede pregled leta 2022. Referenčne emisije temeljijo na podatkih iz leta 2019, določenih na podlagi spremljanja, predvidenega v predlogu uredbe o spremljanju emisij CO2 in porabe goriva pri novih težkih vozilih ter o poročanju o njih (emisije za referenčno leto) (9). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Predlog uredbe zajema tovornjake z maso obremenjenega vozila nad 16 ton, vlečna vozila in tudi – glede na pobude v skladu s posebnimi določbami, ki se uporabljajo za brezemisijska in nizkoemisijska vozila – avtobuse in tovornjake, ki sicer ne spadajo na področje uporabe predloga uredbe. Delovna vozila in težka vozila, ki se ne uporabljajo za dostavo blaga, načeloma niso zajeta v ciljih zmanjšanja CO2 iz predloga uredbe. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Od leta 2020 se bodo povprečne specifične emisije vsakega proizvajalca izračunavale za vsako predhodno koledarsko leto glede na leto 2019 v skladu z izvedbenimi akti ter na podlagi informacij, zbranih v skladu s predlagano uredbo o spremljanju (glej točko 3.2.1), in brezemisijskega ali nizkoemisijskega faktorja, ki ga je treba še določiti. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Za brezemisijska in nizkoemisijska vozila bo Komisija od leta 2020 določala brezemisijski in nizkoemisijski faktor za vsakega proizvajalca glede na leto 2019. Vsako brezemisijsko ali nizkoemisijsko vozilo se bo upoštevalo kot dve vozili. Brezemisijski in nizkoemisijski faktor bosta zmanjšala povprečne specifične emisije za največ 3 % ali v primeru avtobusov in tovornjakov, ki jih uredba običajno ne zajema, za največ 1,5 %. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Od leta 2026 bo Komisija cilje za specifične emisije proizvajalcev za naslednje leto določala z izvedbenimi akti na podlagi podatkov za predhodno leto. Ti cilji temeljijo na ciljih, določenih v uredbi, emisijah za referenčno leto (2019), deležu vozil proizvajalca v vsaki kategoriji ter letni kilometrini in koristnem tovoru vsake kategorije. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Pridobijo se lahko olajšave in dolgovi. Ti se izračunajo na podlagi razlike med krivuljo zmanjševanja, ki se določi za vsakega proizvajalca na podlagi emisij za referenčno leto ter ciljev za leti 2025 in 2030, in povprečnimi specifičnimi emisijami proizvajalca. Če je razlika pozitivna, nastane olajšava. Negativna razlika med povprečnimi specifičnimi emisijami in ciljem specifičnih emisij proizvajalca pa povzroči emisijski dolg. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Emisijske olajšave se lahko pridobijo v obdobju 2019–2029, vendar se lahko olajšave iz obdobja 2019–2024 uporabijo le glede na cilj specifičnih emisij za leto 2025. Dolgovi v obdobju 2025–2029 ne smejo preseči 5 % cilja specifičnih emisij proizvajalca za leto 2025, pomnoženega s številom težkih vozil proizvajalca v navedenem letu („mejna vrednost emisijskih dolgov“). Dolgovi in olajšave se lahko prenašajo v obdobju 2025–2028, vendar se morajo leta 2029 v celoti poravnati. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | V primeru presežnih emisij v posameznem letu ali v obdobju 2025–2029 bo Komisija naložila premijo za presežne emisije, izračunano na podlagi formule 6 800 EUR/g CO2/tkm. Premije za presežne emisije se štejejo za prihodek v splošnem proračunu Unije. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Predlog uredbe vsebuje tudi določbe o spremljanju skladnosti vozil ter o objavi podatkov in učinkovitosti proizvajalcev. |
| --- | --- |

3.2.9

4.   Splošne ugotovitve

4.1   Predlog sklepa

| 4.1.1 | EESO podpira pobudo, da se omogoči zgodnejše izvajanje določb o uporabi oblike kabin, s katerimi se izboljša energijska učinkovitost in posledično zmanjšajo emisije ter izboljša konkurenčnost avtomobilske industrije EU. V zvezi s tem poudarja, da predlog ne vključuje nobenih vsebinskih sprememb Direktive 96/53/ES, temveč le prilagaja časovni razpored izvajanja. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EESO ugotavlja, da bodo potrebni novi predpisi, preden bo mogoče uvesti aerodinamične kabine, ki presegajo sedanje omejitve glede mase in mer vozila. Kot je določeno v členu 9 Direktive (EU) 2015/719, bodo novi predpisi zajemali štiri področja:






  — | aerodinamičnost, |
| --- | --- | --- |

4.1.2

—

aerodinamičnost,

| — | varnost ranljivih udeležencev v cestnem prometu, na primer z odpravo mrtvih kotov itd., |
| --- | --- |

—

varnost ranljivih udeležencev v cestnem prometu, na primer z odpravo mrtvih kotov itd.,

| — | zmanjšanje škode ali poškodb, povzročenih voznikom in drugim udeležencem v cestnem prometu v primeru trčenja, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje škode ali poškodb, povzročenih voznikom in drugim udeležencem v cestnem prometu v primeru trčenja,

| — | varnost in udobje voznikov, npr. notranje mere kabine. |
| --- | --- |

—

varnost in udobje voznikov, npr. notranje mere kabine.

| 4.1.3 | EESO poziva Komisijo, naj se posvetuje z ustreznimi deležniki, na primer sindikati, ki zastopajo voznike, prevoznike itd., pred dokončanjem teh predlogov. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | EESO predvideva, da bo z zahtevanimi novimi pravili o homologaciji poskrbljeno za delovno okolje za voznike, ki bo vsaj ustrezalo veljavnim standardom. |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Predlog uredbe

| 4.2.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije, za katerega se zdi, da vzpostavlja ustrezno ravnotežje med cilji zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v zvezi z mobilnostjo, s čimer spodbuja inovacije v avtomobilski industriji EU in izboljšuje njeno konkurenčnost. Gre za nadaljevanje predloga o spremljanju emisij CO2 pri težkih vozilih in poročanju o njih, ki je omenjen v točki 2.3 in ga EESO pozdravlja. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESO ugotavlja, da je predlog uredbe zelo kompleksen zakonodajni dokument. Obžaluje, da ni bilo mogoče pripraviti jasnejšega in razumljivejšega besedila. V zvezi s tem tudi obžaluje, da se terminologija za poimenovanje nizko- ali brezemisijskih vozil v treh predlogih, ki obravnavajo emisije CO2 iz vozil in so del svežnja o mobilnosti, tako zelo razlikuje. V členu 4 in preglednici 2 v prilogi k predlogu o spremembi Direktive 2009/33/ES o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil (10) ter v členu 3 predloga za prenovitev Uredbe (ES) št. 715/2007 o standardih za emisije CO2 za avtomobile in kombinirana vozila (11) so denimo nizko- ali brezemisijska vozila povsod opredeljena drugače. V predlogu uredbe je ponovno uporabljena drugačna terminologija. Obžalovanja vredno je, da ni bila uporabljena usklajena skupna terminologija. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Poleg okoljskih ciljev predloga EESO zlasti pozdravlja tudi vidik konkurenčnosti, saj so standardi in sistemi spremljanja za CO2 pri težkih vozilih že vzpostavljeni na primer na Kitajskem, Japonskem in v ZDA. Zato je pomembno, da se avtomobilska industrija EU spodbudi k doseganju podobnih standardov, da bi lahko bila resnično konkurenčna na teh in drugih trgih. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | EESO ceni tehnološko nevtralen pristop predloga uredbe, saj omogoča širši pristop k razvoju brezemisijskih ali nizkoemisijskih pogonskih sistemov, vključno z nadaljnjim razvojem motorja z notranjim zgorevanjem. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | EESO opozarja na pomen razvoja alternativnih pogonskih sistemov za težka vozila, pri čemer upošteva tudi komercialno okolje, v katerem se taka vozila na splošno uporabljajo. V zvezi s tem opozarja tudi na širok nabor trenutno razpoložljivih rešitev in dinamični razvoj na tem področju, kar pomeni, da se okoliščine stalno spreminjajo. Zato poudarja, da se je zlasti v zvezi s težkimi vozili treba izogibati različnim nacionalnim rešitvam, ki bi s preprečevanjem čezmejne mobilnosti ovirale delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | EESO je seznanjen s ciljem zmanjšanja emisij CO2 za 15 % v obdobju 2020–2025 in meni, da je to treba šteti za izziv, če upoštevamo, da je taka obveznost nova za težka vozila, ki so tudi vrsta vozil, za katera po novem veljajo zahteve iz predloga uredbe. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Kljub temu je EESO zadovoljen, da je cilj določen znatno nižje od splošnega cilja za zmanjšanje CO2, določenega za EU, kar je tudi v skladu s stališčem, sprejetim na zasedanju Evropskega sveta oktobra 2014, glede zahtev, ki se lahko razumno določijo za prometni sektor. V zvezi s tem pozdravlja predlagani sistem dolgov/olajšav, ki vsaj za določen čas zagotavlja prožnost, ki bo morda potrebna. |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Predvidljivost je pomembna tako za avtomobilsko industrijo kot prometni sektor. Pri avtomobilski industriji gre za vprašanje, kaj pričakovati pri razvoju novih modelov in novih tehničnih rešitev, pri čemer gre pri obojih za dolgoročne projekte. Pri prometnem sektorju pa gre za to, da lahko sprejmemo dobro premišljene odločitve, na primer glede tega, kdaj bi vlagali v novo vozilo. Zato je pomembno, da se za krivuljo zmanjševanja emisij CO2 po letu 2030 opredelijo natančnejši cilji. |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | Inovacije bi lahko povzročile spremembe v delovnih pogojih v avtomobilski industriji in potrebo po novih kompetencah. To bi lahko bila tudi posledica spremenjenega delovnega okolja in novih tehnologij, ki bi lahko na primer za voznike pomenile nove zahteve. Ta družbeni vidik tehnološkega razvoja je treba ustrezno obravnavati, da bi bilo mogoče zagotoviti ustrezne delovne pogoje in usposabljanje za pridobitev novih znanj in spretnosti. Dialog med socialnimi partnerji je potreben tudi za zagotovitev trajnostnega prehoda. |
| --- | --- |

4.2.9

| 4.2.10 | Predlog uredbe obravnava le tehnične značilnosti vozila. Zato želi EESO opozoriti na digitalizacijo prometa, vključno z razvojem samodejnih vozil in načinov vožnje, ki bo poleg izboljšanja emisijskih vrednosti CO2 pri vozilih zmanjšala tudi ogljični odtis težkih vozil. Prav tako bi lahko morebitna izboljšana učinkovitost, ki jo prinaša digitalizacija, npr. zaradi boljšega načrtovanja potovanja in združevanja tovorov, ki ga omogočajo digitalne platforme, imela znatne učinke na dejanske vrednosti emisij. |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.11 | Z večjo učinkovitostjo in boljšo uporabo zmogljivosti se bodo zmanjšali tudi stroški na prepeljano enoto in tako izboljšala konkurenčnost prometne industrije. |
| --- | --- |

4.2.11

| 4.2.12 | Zato je pomembno, da se podatki simulacijskega orodja VECTO, ki se uporabljajo za spremljanje in preverjanje standardov, dopolnijo z dejanskimi podatki. V zvezi s tem EESO pozdravlja izjavo, ki jo je dala Komisija, ko je Evropski parlament sprejel zakonodajno resolucijo o uredbi o spremljanju emisij CO2 pri težkih vozilih, da namerava sedanje načine zbiranja podatkov dopolniti s preskusi med dejansko vožnjo, ki bodo zajemali učinkovitost težkih vozil med dejansko vožnjo (12). |
| --- | --- |

4.2.12

5.   Posebne ugotovitve – predlog uredbe

| 5.1 | Iz obrazložitvenega memoranduma je razvidno, da za delovna vozila veljajo izvzetja iz standardov glede emisij CO2. Posebna izvzetja so določena v drugem pododstavku člena 1 (izračun referenčnih emisij CO2) in v členu 4 (povprečne specifične emisije proizvajalca). Po drugi strani niso omenjena v členu 2 (področje uporabe) in členu 6 (cilji specifičnih emisij proizvajalca). Zato se zdi, da položaj teh vozil v predlogu uredbe ni povsem jasen. Zdi pa se, da so delovna vozila dejansko zajeta v cilje zmanjšanja emisij CO2 iz člena 1(a) in (b) ter upoštevana pri določanju posebnih ciljev proizvajalcev glede emisij in za namene določitve emisijskih dolgov v skladu s členom 7. Po mnenju EESO bi bilo treba učinke posebnega statusa delovnih vozil bolje razložiti, po možnosti z dodatnim besedilom v uvodni izjavi 17. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Izraz „premija za presežne emisije“ iz člena 8 predloga uredbe bolj pomeni nekaj, kar se prejme, kot pa vrsto kazni, ki jo je treba plačati, kar dejansko je. Zaradi jasnosti bi bilo morda koristno, da bi izraz nadomestili na primer z izrazom „kazen za presežne emisije“, ki bolj ustreza realnosti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Člen 8 predloga uredbe določa, da se zneski premije za presežne emisije štejejo za prihodek v splošnem proračunu Unije. EESO meni, da bi bilo treba take zneske nameniti za razvoj trajnostnih rešitev v avtomobilskem ali prometnem sektorju. |
| --- | --- |

5.3

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 284 final – 2018/0143 (COD).

1

(2)  Sklepi Evropskega sveta, 24. oktober 2014.

2

(3)  COM(2016) 501 final.

3

(4)  COM(2017) 479 final.

4

(5)  COM(2017) 279 final – 2017/0111 (COD).

5

(6)  COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD).

6

(7)  COM(2018) 275 final – 2018/0130 (COD).

7

(8)  COM(2018) 284 final – 2018/0143 (COD).

8

(9)  COM(2017) 279 final – 2017/0111 (COD).

9

(10)  COM(2017) 653 final – 2017/0291 (COD).

10

(11)  COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD).

11

(12)  Evropski parlament, P8_TA-PROV(2018)0246.

12

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/292 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/292

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027

(COM(2018) 434 final – 2018/0227 (COD))

(2019/C 62/46)

| Poročevalec: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Ulrich SAMM |

Poročevalec:

Norbert KLUGE

Soporočevalec:

Ulrich SAMM

| Zaprosilo | Evropski parlament, 14. 6. 2018
  Svet, 25. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 172, 173(3) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Datum sklepa predsedstva | 19. 6. 2018 |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 4. 10. 2018 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 212/0/2 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 14. 6. 2018

Svet, 25. 6. 2018

Pravna podlaga

členi 172, 173(3) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Datum sklepa predsedstva

19. 6. 2018

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

4. 10. 2018

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

212/0/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja dejstvo, da je Komisija vzpostavila program za digitalno Evropo, v katerem je poudarjen namen zagotoviti, da bo Evropa na področju digitalizacije postala vodilni akter, ter okrepiti njeno gospodarsko moč in konkurenčnost v svetovnem merilu. Cilj programa za digitalno Evropo je omogočiti enotni digitalni trg in zagotoviti digitalno preobrazbo, ki je za vse evropske državljane pozitivna. Ta program je lahko uspešen, vendar le, če se bodo doslej še neznane podrobnosti programa pravilno opredelile. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Raziskovalci so gonilo družbenega in gospodarskega razvoja. Znanja in spretnosti so pogoj za visoko raven raziskav ter uresničevanje programa v praksi, zato sodijo med dejavnike uspeha programa. EESO ugotavlja, da program zato namenja veliko pozornosti spodbujanju raziskav in razvoja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO želi okrepiti dialog med raziskovalci, socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, da bi razširjali rezultate raziskav in razvoja ter da bi ti služili vsem državljanom Evropske unije. Kompleksna vprašanja je treba predstaviti tako, da jih lahko razumejo in dojamejo tudi nestrokovnjaki. EESO prav tako predlaga povezavo programa z načeli spodbujanja raziskav v okviru programa Obzorje 2020 (Obzorje Evropa), ki med drugim temeljijo na upoštevanju Evropske listine za raziskovalce in načelih odgovornih raziskav in inovacij ter odprte znanosti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozitivno ocenjuje dejstvo, da je spodbujanje digitalnih znanj in spretnosti v središču programa. Ta so pogoj za dosego preostalih štirih prednostnih nalog. Obžalovanja vredno je, da je proračun za to prednostno nalogo manjši od proračuna drugih prednostnih nalog. Zato EESO podpira predlog Evropskega parlamenta o povečanju proračuna s 700 milijonov EUR (7,6 % skupnega proračuna) na 830 milijonov EUR (9 % skupnega proračuna), vendar poudarja tudi, da morajo odgovornost za izobraževanje prevzeti države članice s svojimi nacionalnimi proračunskimi sredstvi. EESO ugotavlja, da se proračuni za pridobivanje digitalnih kvalifikacij v državah članicah zelo razlikujejo. Zato poziva Komisijo, naj države članice opozori na veliko odgovornost, ki jo imajo na tem področju, da bodo vsi ljudje imeli enake koristi od digitalizacije. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO vidi potrebo po izobraževanju in privabljanju visokokvalificiranih talentov, da se izboljša privlačnost Evrope kot kraja zaposlitve za to skupino v svetovni konkurenci. Hkrati poudarja, da se program ne sme osredotočati le na posebna prizadevanja za pridobivanje visokokvalificiranih in naprednih digitalnih spretnosti in zmogljivosti. Podjetjem, zaposlenim in potrošnikom je treba zagotoviti vsestransko podporo pri uvedbi in uporabi tako osnovnih kot tudi naprednih digitalnih tehnologij. To je ključnega pomena za število in kakovost delovnih mest ter konkurenčnost Evrope. EESO ugotavlja, da trenutno še vedno veliko podjetij, zaposlenih in državljanov nima osnovne tehnične opreme in spretnosti. V zvezi s tem se EESO sklicuje na sklepe Evropskega sveta z dne 19. oktobra 2017, v skladu s katerimi bi moral biti cilj naložb v digitalno usposabljanje, da „bi opolnomočili in usposobili vse Evropejce“ (1). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Program za digitalno Evropo bo na tem področju uspešen, če bo veljal za vodilni program in bo povezan z ostalimi programi podpore EU s podobnimi cilji. Sredstva, na primer iz ESF+, je treba vključiti v financiranje potrebnih ukrepov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO želi, da se v vzpostavitev vozlišč za digitalne inovacije sistematično vključujejo socialni partnerji in civilna družba, ki morajo imeti tudi dostop do njih. Kot nevladne organizacije lahko prispevajo k prepoznavnosti delovanja vozlišč ter izboljšajo podporo zanje.
  EESO želi že takoj preprečiti morebitno družbeno neuravnoteženost pri izvajanju programa. Ker digitalizacija zadeva vsa področja življenja in vse ljudi, je bistvenega pomena, da prinaša prednosti vsem državljanom v EU. Zato EESO meni, da je zelo pomembno program oblikovati tako, da lahko prednosti in priložnosti digitalne Evrope izkoristi celotna evropska družba. Digitalizacija v Evropi mora biti vključujoča. V okviru digitalnega napredka ne sme priti do diskriminacije na podlagi spola, družbenega statusa, nižje izobrazbe, kvalifikacij, digitalnih spretnosti in znanja, izvora, starosti ali invalidnosti. Nastalo digitalno dividendo je treba pravično porazdeliti z ustreznimi političnimi ukrepi. Koristi ne sme imeti le manjše število deležnikov. Ukrepi za izvajanje programa morajo spoštovati načelo EU, da je posameznik vselej lastnik svojih podatkov. |
| --- | --- |

1.7

EESO želi že takoj preprečiti morebitno družbeno neuravnoteženost pri izvajanju programa. Ker digitalizacija zadeva vsa področja življenja in vse ljudi, je bistvenega pomena, da prinaša prednosti vsem državljanom v EU. Zato EESO meni, da je zelo pomembno program oblikovati tako, da lahko prednosti in priložnosti digitalne Evrope izkoristi celotna evropska družba. Digitalizacija v Evropi mora biti vključujoča. V okviru digitalnega napredka ne sme priti do diskriminacije na podlagi spola, družbenega statusa, nižje izobrazbe, kvalifikacij, digitalnih spretnosti in znanja, izvora, starosti ali invalidnosti. Nastalo digitalno dividendo je treba pravično porazdeliti z ustreznimi političnimi ukrepi. Koristi ne sme imeti le manjše število deležnikov. Ukrepi za izvajanje programa morajo spoštovati načelo EU, da je posameznik vselej lastnik svojih podatkov.

| 1.8 | EESO želi, da bi bil program tesneje povezan z družbeno stvarnostjo. Treba je upoštevati učinke na politiko trga dela ter različne posledice digitalizacije za regije. Zaradi tega meni, da je za uspeh programa ključno, da digitalizacija prispeva h gospodarskemu sodelovanju in delovnim mestom, in sicer v vseh evropskih regijah. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO želi, da bi bila EU prepoznavna kot svetovni akter, ki posreduje znanje in na svetovni ravni lahko konkurira Kitajski in ZDA. To pomeni tudi, da podjetja in delavci zaupajo tehnologiji. Program za digitalno Evropo lahko dodano vrednost prinese zlasti na področjih, na katerih posamezne države same ne morejo učinkovito ukrepati. To velja zlasti za prednostno nalogo kibernetske kriminalitete, s skupnim razvojem metod in strategij za preprečevanje kibernetskih napadov uperjenih v Evropo od zunaj. Sem sodi na primer razvoj neodvisne evropske industrije mikročipov. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO podpira, da so vsi ukrepi v okviru programa v skladu z etičnimi načeli. V zvezi s tem opozarja na svoj poziv k uveljavljanju načela, v skladu s katerim je nadzor v rokah uporabnika, zlasti pri nadaljnjem razvoju in uporabi umetne inteligence v delovnem okolju. Na podlagi teh etičnih načel so nujni nadaljnji zakonodajni ukrepi (npr. o odgovornosti, varstvu podatkov, delavcev in potrošnikov). Nenazadnje bo nadaljnja digitalizacija družbe uspešna le, če se bo poleg zakonodaje razvijala tudi kultura ozaveščanja o koristih in tveganjih digitalnega razvoja. |
| --- | --- |

1.10

2.   Ozadje – program za digitalno Evropo

| 2.1 | Komisija je 2. maja 2018 sprejela predlog večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. V okviru tega je 6. junija 2018 objavila uredbo o programu za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komisija želi s programom za digitalno Evropo zagotoviti trden finančni okvir za strategijo za enotni digitalni trg in premostiti naložbeno vrzel. Za to je namenila sredstva v višini 9,2 milijardi EUR. Splošni cilj programa je podpreti digitalno preobrazbo industrije. Okrepiti je treba prednosti digitalne preobrazbe v korist vseh evropskih državljanov, javne uprave in podjetij v EU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Program za digitalno Evropo obsega naslednjih pet prednostnih področij: (1) visokozmogljivostno računalništvo, (2) umetna inteligenca, (3) kibernetska varnost in zaupanje, (4) napredna digitalna znanja in spretnosti ter (5) zagotavljanje široke uporabe digitalnih tehnologij v celotnem gospodarstvu in družbi. Poleg tega obravnava digitalizacijo industrije. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V okviru prve prednostne naloge visokozmogljivostnega računalništva naj bi s tako imenovanimi superračunalniki zagotovili zmogljivosti za boljšo obdelavo vse večjih količin podatkov. Program naj bi z 2,7 milijarde EUR okrepil zmogljivosti EU na področjih visokozmogljivostnega računalništva in obdelave podatkov ter poskrbel za njihovo izčrpno uporabo pri spopadanju s podnebnimi spremembami, izboljšanju zdravstvenega varstva in varnosti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komisija želi z 2,5 milijarde EUR, namenjenih za prednostno področje umetne inteligence, razviti in okrepiti zmogljivosti v EU na tem področju. Pri tem želi omogočiti razvoj obsežnih zbirk podatkov in algoritmov ter varen dostop do njih in njihovo hrambo. Poleg tega naj bi se krepila vloga obstoječih obratov za preizkušanje in poskuse v državah članicah ter spodbujalo sodelovanje med njimi. Dosežen tehnološki napredek bo koristil podjetjem in javnim institucijam. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | V okviru prednostnega področja kibernetske varnosti in zaupanja naj bi s sredstvi v višini 2 milijard EUR zagotovili, da bo Unija imela tehnološke in industrijske zmogljivosti za varovanje gospodarstva, družbe in demokracije. Naložbe so med drugim namenjene nabavi napredne opreme in orodij skupaj z državami članicami, zagotavljanju uvedbe najnovejših rešitev za kibernetsko varnost v celotnem gospodarstvu, kar najboljšemu izkoriščanju evropskega znanja ter krepitvi zmogljivosti v državah članicah in zasebnem sektorju na tem področju. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Da bi lahko izkoristili prednosti naložb v digitalne tehnologije, potrebujemo usposobljeno družbo in delavce. Z dodelitvijo sredstev v višini 700 milijonov EUR želi Komisija v okviru četrtega prednostnega področja spodbujati napredna digitalna znanja in spretnosti, zlasti na področju visokozmogljivostnega računalništva, umetne inteligence, distribuirane knjige (npr. blokovne verige) in kibernetske varnosti. Dolgoročno naj bi zasnovali in izvedli dolgotrajna usposabljanja in tečaje za študente, strokovnjake za IT in delovno silo. Prav tako je namen spodbujati kratkotrajna usposabljanja in tečaje ter usposabljanja na delovnem mestu. Za pridobivanje spretnosti naj bi poskrbela zlasti vozlišča za digitalne inovacije. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | V okviru petega prednostnega področja naj bi se spodbujali javna uprava in zagotavljanje storitev na področjih javnega interesa. Z 1,3 milijarde EUR naj bi se zagotovila uvedba in uporaba sodobnih digitalnih tehnologij v javnem sektorju ter na področjih, kot so zdravstvo in nega, izobraževanje, kulturni in ustvarjalni sektorji. Poleg tega naj bi se zagotovila podpora javnim upravam in industriji, zlasti malim in srednjim podjetjem, pri uvedbi digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

2.8

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Digitalizacija in spremembe v delovnem in življenjskem okolju, ki jih prinaša tehnološki napredek, so vsenavzoče. Prisotne so že skoraj na vseh področjih življenja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija predstavila program za digitalno Evropo, saj kaže na to, kolikšen pomen pripisuje temu področju. Te prednostne naloge lahko prinesejo jasno dodano vrednost EU s spodbujanjem sodobne vrhunske tehnologije, ki lahko prispeva k obvladovanju največjih družbenih izzivov našega časa in pozitivno vpliva na zaposlovanje in konkurenčnost ter splošne življenjske pogoje vseh državljanov. To potrjuje tudi dejstvo, da Komisija v sporočilu o večletnem finančnem načrtu navaja, da namerava podvojiti naložbe v digitalizacijo (2). EESO prav tako poudarja potrebo po socialnih naložbah v povezavi z digitalno preobrazbo, da bo prednosti digitalne preobrazbe lahko izkoristila celotna družba. Poudarja, da mora biti nadzor vedno v rokah uporabnika (angl. human in command), zlasti na področju umetne inteligence. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija s programom za digitalno Evropo spodbuja uvedbo in optimalno uporabo digitalnih zmogljivosti. Strinja se s Komisijo, da so digitalne zmogljivosti osnova za inovacije na področjih splošnega interesa in v gospodarstvu. Za uspešen digitalni prehod EU so nujno potrebne vodilne digitalne tehnologije in ustrezne spretnosti. EESO meni, da je predviden proračun visok, vendar neprimerljiv s proračuni konkurentk Kitajske in ZDA. Prepričan je, da je s tem proračunom mogoče doseči zastavljene cilje, vendar opozarja, da je treba bistveno povečati tudi naložbe v državah članicah EU, da bo Evropa konkurenčna na globalni ravni. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Po mnenju EESO je treba narediti vse, da bo v tehnološki razvoj vključena celotna evropska družba. Cilj programa za digitalno Evropo bi moral biti, da se med vse evropske državljane pravično razdeli digitalna dividenda, ustvarjena v naslednjih letih in desetletjih na različnih področjih, kot na primer na področju lastništva podatkov. Ker digitalizacija zadeva vsa področja življenja in vse ljudi, je bistvenega pomena, da prinaša prednosti vsem. Gospodarske in družbene koristi digitalizacije bo v celoti mogoče doseči le, če bo Evropa lahko poskrbela za uvedbo visokozmogljivih omrežij na mestnih in podeželskih območjih ter v celotni družbi. Potrebne bodo javne naložbe, saj trg sam ne bo zagotovil pokritosti vseh oddaljenih območij in minimalnega digitalnega dostopa za ranljive pripadnike naše družbe. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Po mnenju EESO je pomembno poudariti, da lahko povezan in usklajen postopek v EU ustvari dodano vrednost, ki jo posamezne države ne bi mogle zagotoviti. K temu sodijo zlasti razvoj neodvisne evropske industrije mikročipov v okviru programa za podpiranje visokozmogljivostnega računalništva (3), skupen razvoj metod in strategij za preprečevanje kibernetskih napadov od zunaj (4), priprava standardov za enotni digitalni trg, dosledno izvajanje evropske splošne uredbe o varstvu podatkov in njen nadaljnji razvoj zlasti za uporabo, povezano z umetno inteligenco (5) in avtonomno vožnjo (6). Upoštevanje evropskih vrednot (varstvo podatkov, varovanje zasebnosti, socialno varstvo, trajnost) pri razvoju umetne inteligence bi lahko bilo v prihodnosti konkurenčna prednost, ko se bodo ljudje v vse večji meri zavedali metod uporabe podatkov tretjih strani (ZDA) in potenciala za nadzor, ki ga omogočajo sistemi umetne inteligence (Kitajska). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO pozdravlja dejstvo, da je v programu za digitalno Evropo na več mestih v ospredju digitalizacija industrije. Nedvomno je lahko digitalni prehod uspešen le, če bo koristil vsem podjetjem in zaposlenim. Zato bi bilo zaželeno, da se ta vidik v programu upošteva še dosledneje, da bi lahko opredelili dosežen napredek, npr. s kazalniki digitalizacije za podjetja različnih velikosti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Za krepitev tehničnih in digitalnih zmogljivosti bo velik del proračuna namenjen za raziskovalne projekte in programe inovacij. EESO prav tako poudarja, da je treba podporo tesno povezati z načeli spodbujanja raziskav v okviru programa Obzorje 2020 (Obzorje Evropa), ki temeljijo na upoštevanju Evropske listine za raziskovalce (7), načelih odgovornih raziskav in inovacij (8) ter odprte znanosti (9). Samo z upoštevanjem teh načel je mogoče zagotoviti, da so raziskave v korist ljudem. Rezultate raziskav je treba predstavljati na nestrokovnjakom razumljiv način ter jih razširjati in izkoriščati. Skratka, raziskave morajo biti relevantne za družbo. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Za zagotavljanje relevantnosti raziskav za celotno evropsko družbo so potrebni redni dialogi. V okviru teh lahko raziskovalci med seboj in s širšo družbo izmenjajo mnenja in se spodbujajo. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Zato je dobrodošel cilj programa, da pri razvoju sodelujejo javne uprave in podjetja. EESO podpira izmenjavo med različnimi deležniki in Komisijo poziva, naj tovrstne izmenjave izvaja na ravni vseh regij, sektorjev in podjetij različnih velikosti. Uvajanje naprednih tehnologij v podjetjih, zlasti MSP, se lahko olajša s partnerstvi in ugodnimi pogoji v industriji. Poleg tega se EESO zavzema za upoštevanje načela partnerstva ter sodelovanje socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe pri izvajanju programa za digitalno Evropo. Socialni dialog med socialnimi partnerji podpira izvajanje programa za digitalno Evropo za delavce. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO vidi potrebo po izobraževanju in privabljanju visokokvalificiranih talentov, da se izboljša privlačnost Evrope kot kraja zaposlitve za to skupino v svetovni konkurenci. Hkrati poudarja, da se program za digitalno Evropo ne sme osredotočati samo na visokokvalificirane zaposlene z naprednimi digitalnimi znanji in spretnostmi. Prav zaradi tega, ker je cilj programa za digitalno Evropo omogočiti enotni digitalni trg in pozitivno oblikovati digitalni prehod, je treba zagotoviti možnost, da bodo ta obsežni podporni program lahko izkoristili vsi državljani in zaposleni v EU. V nasprotnem primeru se lahko socialni razkorak v Evropi še poveča. Kot je EESO poudaril že v drugih mnenjih, je za dosego enotnega digitalnega trga najpomembneje, da se premosti vrzel v usposobljenosti tudi na področju digitalnih znanj in spretnosti (10). Za posredovanje osnovnih digitalnih znanj se Komisija v svojem programu sklicuje na programe za podporo, kot sta ESS+ in Evropski sklad za regionalni razvoj. Ker strukture teh programov ne omogočajo celovitega spodbujanja po vsej Evropi, mora program za digitalno Evropo zajemati tudi različne ravni kvalifikacije. Če potrebna sredstva v tem programu ne bodo zadostovala za to, da bodo od digitalizacije imeli koristi vsi, jih bo treba zagotoviti iz drugih programov, kot je ESS+. Program za digitalno Evropo mora biti vodilni na tem področju, ostale programe pa je treba upoštevati, da se dosežejo ti cilji. V nasprotnem primeru lahko pride do tega, da različni podporni programi EU koristijo samo majhni skupini ljudi. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V zvezi s tem EESO poudarja cilj, da se doseže vključujoča družba, v kateri se spodbuja enakost vseh. V okviru digitalne preobrazbe ne sme priti do diskriminacije na podlagi spola, družbenega statusa, izobrazbe, kvalifikacij, digitalnih spretnosti in znanja, izvora, starosti ali invalidnosti. |
| --- | --- |

3.11

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO podpira cilj Evropske komisije o spodbujanju lažjega dostopa do digitalnih zmogljivosti in tehnologij za podjetja, zlasti MSP. Vendar pri osredotočenosti na napredne tehnologije program ne upošteva, da veliko zaposlenih in podjetij trenutno potrebuje podporo pri osnovah digitalizacije. EESO poudarja, da je celovito podpiranje podjetij pri uvedbi tako osnovnih kot tudi naprednih digitalnih tehnologij ključno za konkurenčnost in delovna mesta v Evropi. EESO spodbuja k iskanju socialnega dialoga med socialnimi partnerji tudi na področju naložb v okviru programa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO pozdravlja poseben poudarek programa na kibernetski varnosti in zaupanju. Kibernetska varnost je pomembna tako za razvoj kot tudi delovanje demokracije. Zaupanje podjetij in delavcev v kibernetsko varnost je ključnega pomena za uspeh programa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Program mora v čim večji meri upoštevati socialno stvarnost. Treba je upoštevati učinke na politiko trga dela ter različne posledice digitalizacije za različne regije. Zato je po mnenju EESO pomembno, da se pri izvajanju programa opredelijo priložnosti za gospodarsko sodelovanje in zaposlovanje, ki jih prinaša digitalizacija. Prav tako je pomembno, da se te priložnosti spodbujajo v evropskih regijah. Dober način za dosego tega cilja je načrtovano usklajevanje z Evropskim skladom za regionalni razvoj in Kohezijskim skladom. Med programom za digitalno Evropo, Evropskim skladom za regionalni razvoj in Kohezijskim skladom je treba vzpostaviti reden dialog. Poleg tega si morajo vozlišča za inovacije, ki so bila vzpostavljena v regijah, prizadevati za uresničitev cilja regionalnega razvoja. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Za izvajanje četrtega prednostnega področja (napredna digitalna znanja in spretnosti) in digitalizacije industrije bi morala biti odgovorna zlasti vozlišča za inovacije, ki služijo kot točke dostopa do najnovejših digitalnih zmogljivosti. EESO z veseljem ugotavlja, da je izvajanje programa dobro premišljeno, in pozdravlja cilj glede vzpostavitve najmanj enega vozlišča za digitalne inovacije na državo članico in zagotovitve dodatnih vozlišč v najbolj oddaljenih regijah EU. Podpira sodelovanje med vozlišči za inovacije, ima pa pomisleke glede obsežnega upravnega bremena, ki je povezano z razvojem vozlišč za digitalne inovacije. Pri tem bi lahko bili v pomoč čezmejni konzorciji. Poleg tega bi moral biti pri vozliščih za digitalne inovacije pogoj sodelovanje socialnih partnerjev in civilne družbe. Tovrstno sodelovanje bi omogočilo, da se delo vozlišč prilagodi potrebam lokalnih podjetij, zaposlenih in drugih uporabnikov tehnologij ter dostop do koristi omogoči širšemu delu prebivalstva. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Spodbujanje naprednih digitalnih znanj in spretnosti kot prednostna naloga je ključnega pomena za dosego ostalih štirih prednostnih nalog, zato je obžalovanja vredno, da ji je namenjen nižji proračun kot drugim prednostnim nalogam. EESO podpira predlog Evropskega parlamenta o povečanju proračuna s 700 milijonov EUR (7,6 % skupnega proračuna) na 830 milijonov EUR (9 % skupnega proračuna) (11). Vendar poudarja tudi, da morajo odgovornost za izobraževanje prevzeti države članice s svojimi nacionalnimi proračunskimi sredstvi. Dvomi, da bo Komisija lahko vložila vsa potrebna sredstva v ozaveščanje držav članic o nujnosti digitalnega izobraževanja vseh družbenih skupin od osnovne šole dalje. Sredstva, namenjena v ta namen, se med državami članicami močno razlikujejo. EU bi morala podrobno spremljati izvajanje te prednostne naloge in zaključke javno sporočati, da se zagotovi, da ne bo nihče izključen iz programov nadaljnjega usposabljanja zaradi premajhnega nacionalnega proračuna. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO tako kot Evropski parlament (12) ugotavlja, da morajo biti vsi ukrepi v okviru programa v skladu z etičnimi načeli. Zlasti pri delu na področju umetne inteligence je treba upoštevati obstoječa načela in načela, ki jih bo treba še pripraviti (13). V zvezi s tem EESO opozarja na svoj poziv v zvezi z načelom, v skladu s katerim je nadzor v rokah uporabnika, ki mora biti ena od temeljnih smernic za prihodnji razvoj. Na podlagi teh etičnih načel so nujni nadaljnji zakonodajni ukrepi (npr. o odgovornosti, varstvu podatkov in potrošnikov). Nenazadnje bo nadaljnja digitalizacija družbe uspešna le, če se bo poleg zakonodaje spodbujal tudi ustrezen kulturni razvoj v smeri ozaveščanja o koristih in tveganjih. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO si želi, da bi bilo na področju umetne inteligence – poleg krepitve zmogljivosti in njihove dostopnosti – v ospredju vprašanje pravne odgovornosti pri uporabi umetne inteligence in avtomatiziranih sistemov. Pohvalno je, da naj bi bile zbirke podatkov prosto dostopne tudi malim in srednjim podjetjem. Dostop bi moral imeti tudi javni sektor. Poleg tega se morajo podjetja pripraviti na to delo, pri čemer so potrebne jasne pravne smernice glede odgovornosti v primeru nesreč in podobno. Varstvo delavcev in državljanov je enako pomembno kot ustvarjanje gospodarske rasti. |
| --- | --- |

4.7

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  EUCO 14/17 – Zasedanje Evropskega sveta (19. oktober 2017) – Sklepi.

1

(2)  COM(2018) 98 final.

2

(3)  UL C 283, 10.8.2018, str. 89.

3

(4)  UL C 227, 28.6.2018, str. 86.

4

(5)  UL C 288, 31.8.2017, str. 1, INT/851 o umetni inteligenci za Evropo (UL C 440, 6.12.2018, str. 51) in TEN/664 o pobudi za obvladovanje izzivov, povezanih s širjenjem dezinformacij na spletnih platformah (UL C 440, 6.12.2018, str. 183).

5

(6)  TEN/673 o povezani in avtomatizirani mobilnosti (glej stran 274 tega Uradnega lista) in INT/846 Internet stvari: zaupanje, zasebnost in varnost potrošnikov in podjetij (UL C 440, 6.12.2018, str. 8).

6

(7)  https://euraxess.ec.europa.eu/jobs/charter.

7

(8)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/science-and-society.

8

(9)  https://ec.europa.eu/research/openscience/.

9

(10)  UL C 71, 24.2.2016, str. 65.

10

(11)  Osnutek mnenja 2018/0227 (COD).

11

(12)  Osnutek poročila 2018/0227 (COD).

12

(13)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/high-level-expert-group-artificial-intelligence.

13

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/298 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/298

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije

(COM(2018) 567 final – 2018/0298 (COD))

(2019/C 62/47)

| Glavni poročevalec: | Séamus BOLAND |
| --- | --- |

Glavni poročevalec:

Séamus BOLAND

| Zaprosilo | Evropski parlament, 10. 9. 2018
  Svet Evropske unije, 10. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Sklep predsedstva | 18. 9. 2018 |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 122/0/0 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 10. 9. 2018

Svet Evropske unije, 10. 9. 2018

Pravna podlaga

člen 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep predsedstva

18. 9. 2018

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

122/0/0

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se strinja s predlogom Komisije za spremembo Uredbe (ES) št. 391/2009 o tehničnem nadzoru ladij in izdajanju spričeval, ki je potrebna zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (EU). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da bodo predlagane spremembe ustvarile okolje priložnosti, ter predlaga, naj Komisija spodbuja tesnejše sodelovanje med vsemi zadevnimi evropskimi in nacionalnimi institucijami ter priznanimi organizacijami, s katerimi so države članice podpisale sporazume o pooblastitvi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO pozdravlja dejstvo, da ta predlog prinaša pravno varnost za industrijo, od katere je močno odvisen nemoten prevoz blaga v pogojih, za katere se je pokazalo, da dosegajo najvišje varnostne standarde. Zato priporoča nujno sprejetje predloga. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja namero Komisije, da bo po ustreznem obdobju uporabe poročala o njegovih učinkih, in priporoča, naj se sprejmejo zadostni ukrepi, zlasti če z obsegom spremembe Uredbe niso bile predvidene posledice. |
| --- | --- |

1.4

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska se je 23. junija 2016 na referendumu o članstvu v EU odločilo za izstop iz Unije. Ta odločitev velja tudi za Gibraltar. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 predložilo uradno obvestilo o nameri o izstopu iz Unije. To pomeni, da bo 30. marca 2019 (datum izstopa) vsa primarna in sekundarna zakonodaja Unije prenehala veljati za Združeno kraljestvo. Združeno kraljestvo bo s tem postalo tretja država. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Glede na vsebino sporazuma o izstopu, o katerem trenutno potekajo pogajanja, je jasno, da se pravo EU o pomorskem prometu ne bo več uporabljalo za Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (vključno z Gibraltarjem). V pravu Unije je lahko organizacija, ki zagotavlja storitve tehničnega nadzora in pregledov ladij, katerih zastava izvira iz ene od držav članic, še naprej priznana na ravni Unije le na podlagi soglasja glede predloga. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Člen 8(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) določa, da mora Komisija skupaj z državo članico, ki je vložila zahtevo za priznanje organizacije, vsaki dve leti oceniti priznane organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij. Vendar Združeno kraljestvo po izstopu ne bo moglo več sodelovati pri ocenjevanju, ki se opravlja v skladu s členom 8(1) Uredbe, za tiste organizacije, pri katerih je Združeno kraljestvo sponzorska država članica. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Zaradi pričakovanega prenehanja priznavanja organizacij, ki jih sponzorira Združeno kraljestvo, s strani EU je logično domnevati, da bo imelo to negativne posledice za konkurenčnost in privlačnost zastav držav članic EU-27, ki so te priznane organizacije pooblastile za opravljanje zakonskih tehničnih nadzorov in pregledov ladij ter izdajanje spričeval v njihovem imenu. Veliko zadevnih organizacij ima sklenjene sporazume o pooblastitvi s preostalimi 27 državami članicami, ki bodo po izstopu Združenega kraljestva postali neveljavni. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Zato je cilj predloga Komisije povečati pravno varnost, zagotoviti neprekinjeno poslovanje zadevnih lastnikov ladij in ohraniti konkurenčnost zastav držav članic EU-27. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ko bo Združeno kraljestvo kot ena od držav članic izstopilo iz Unije, ne bo več sodelovalo pri vsem delu iz člena 8(1) Uredbe (ES) št. 391/2009. Vendar bodo organizacije na podlagi soglasja glede predloga lahko še naprej opravljale svoje delo. |
| --- | --- |

2.7

3.   Kratka vsebina predloga Komisije

| 3.1 | Namen predloga Komisije je ponovno vzpostaviti pravno varnost pri urejanju pomorskih zadev, ki bo zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije ogrožena. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Dejansko bo predlog z odpravo potrebe po sponzorski državi organizacijam omogočil, da sodelujejo s Komisijo skupaj z državami članicami, ki imajo z njimi sklenjene sporazume o pooblastitvi, da še naprej izdajajo spričevala in opravljajo tehnični nadzor ladij. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Prizadeval bi si za zagotovitev priznanja organizacij, ki so prej delovale v Združenem kraljestvu kot sponzorski državi v imenu Komisije. Namen bi bil zagotoviti nadaljnjo veljavnost obstoječih sporazumov med temi organizacijami in preostalimi državami članicami EU-27. Ti vključujejo dokončanje pregledov in tehničnega nadzora za zagotovitev neprekinjene varnosti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Za dosego tega bi se s predlogom spremenil člen 8(1) Uredbe. S tem bi se spremenila zahteva, v skladu s katero le sponzorska država članica sodeluje v postopku rednega ocenjevanja v imenu Komisije. Dejansko bi to pomenilo, da bi ocene lahko izvajale priznane organizacije, ki delujejo v imenu Komisije. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Predlog je oblikovan za zagotavljanje neprekinjenega poslovanja in konkurenčnosti zastav 27 držav članic, ki bodo sodelovale z zadevnimi organizacijami. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Področje uporabe Uredbe je omejeno na popravljanje škodljivih posledic izstopa Združenega kraljestva iz Unije. |
| --- | --- |

3.6

4.   Ugotovitve EESO

| 4.1 | EESO ugotavlja, da se predpisi, ki urejajo pomorstvo, zlasti pomorski promet, razvijajo na način, ki zagotavlja usklajenost celotne trgovine in poslov v EU, vključno z Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO se strinja z glavnim poudarkom predloga, da je treba zaščititi zastave EU in zagotoviti, da po izstopu Združenega kraljestva iz Unije ne bo prišlo do pravne negotovosti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO ugotavlja, da so trenutno trije glavni vključeni subjekti EMSA (Evropska agencija za pomorsko varnost) ter klasifikacijski zavod ABS (American Bureau Shipping) in družba Lloyds. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO ugotavlja, da brez tega predloga države članice ne bi mogle več sodelovati s priznanimi organizacijam, ki plujejo pod njihovo zastavo. Namesto tega bi morale zamenjati zastavo na svojih ladjah z zastavo, ki ni zastava EU. Taki ukrepi bi imeli resne posledice v smislu veljavnih pogodb z organizacijami in za nadaljnje neprekinjeno poslovanje industrije. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO meni, da je sektor pomorskega prometa ključen za svetovno trgovino in gibanje blaga. Pomembno je tudi, da sistemi ureditve zagotavljajo kar največjo varnost za vse vpletene. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO poudarja, da bi lahko nesprejetje predloga prekinilo svetovni prevoz blaga in resno ogrozilo gospodarstvo EU. Zato je njihovo takojšnje sprejetje ključnega pomena. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO je seznanjen z ugotovitvijo Komisije, da se bo o posledicah, ki trenutno niso opredeljene, poročalo po določenem obdobju uporabe. |
| --- | --- |

4.7

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/301 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/301

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije

(COM(2018) 568 final – 2018/0299 (COD))

(2019/C 62/48)

| Glavni poročevalec: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Glavni poročevalec:

Stefan BACK

| Zaprosili | Evropski parlament, 10. 9. 2018
  Svet, 11. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 172 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Sklep predsedstva | 18. 9. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 118/1/0 |

Zaprosili

Evropski parlament, 10. 9. 2018

Svet, 11. 9. 2018

Pravna podlaga

člena 172 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Sklep predsedstva

18. 9. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

118/1/0

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog uredbe kot pripravljalni ukrep za zagotavljanje povezanega vseevropskega prometnega omrežja TEN-T, s katerim se koridor jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje pripravi na scenarij, v katerem Združeno kraljestvo ne bi bilo del omrežja TEN-T. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO priporoča, naj Komisija upošteva položaj Irske po izstopu Združenega kraljestva ter resno preuči morebitne negativne posledice za gospodarstvo EU in Irske. V tem okviru se priporoča izjemna previdnost pri snovanju sprememb. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da je za ohranitev povezanosti koridorja jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje in zagotovitev prometnih povezav med Irsko in celinsko EU brez mejnih kontrol potrebna ena ali več neposrednih povezav med celinsko EU in Irsko. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da se bodo poti prometnih tokov na Irsko in z nje najverjetneje spremenile, potem ko Združeno kraljestvo ne bo več del TEN-T in se bo promet preko Združenega kraljestva zaradi mejnih kontrol verjetno upočasnil. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da so bili v fazi posvetovanja pred pripravo predloga izraženi pomisleki glede trase koridorja, ki jo predlaga Komisija, in sicer iz več razlogov, med drugim zaradi vprašanja primernosti izbire pristanišč in potrebe po ponovnem premisleku o spremembi trase atlantskega koridorja v jedrnem omrežju. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO opozarja, da je cilj TEN-T zagotoviti povezanost, učinkovitost in trajnost prometa. Jedrno omrežje je strateško najpomembnejši element pri uresničevanju tega cilja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO ima zato pomisleke glede predlagane nove trase koridorja, saj morda ne bo ustrezala prometnim tokovom v prihodnosti in tako ne bo izpolnila cilja koridorjev jedrnega omrežja TEN-T, da se olajšajo najpomembnejši prometni tokovi na dolge razdalje. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO ugotavlja, da nekatera pristanišča, ki bi v novih razmerah lahko pridobila vodilno vlogo, niso osrednja pristanišča in zato ne izpolnjujejo osnovnih meril za uvrstitev v koridor jedrnega omrežja. Prav tako ugotavlja, da je revizija uredbe o smernicah TEN-T predvidena šele leta 2023. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO vztraja, da verjetno še ni mogoče z gotovostjo napovedati sprememb prometnih tokov, če se bo predlagana uredba uporabljala. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO se zato strinja, da je potek trase v predlogu primeren kot začasna rešitev, dokler se v prometnih tokovih ne pojavijo spremembe. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO obžaluje, da ni bila izvedena ocena učinka, s katero bi se preverila ustreznost predlaganega poteka trase, na primer za pokvarljivo blago, in proučil najučinkovitejši in najbolj trajnostni potek trase, ki bi nadomestil kopenski most Združenega kraljestva kot povezavo TEN-T z Irsko. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO zato priporoča, da se v predlog uredbe vključi posebna klavzula o pregledu, ki določa, da Komisija sprejeto uredbo v dveh letih po začetku veljave pregleda. Pregled bi moral temeljiti na oceni sprememb dejanskih prometnih tokov med Irsko in celinsko EU ter služiti kot podlaga za ustrezne predloge o prilagoditvi ustreznih koridorjev jedrnega omrežja TEN-T. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO ne vidi razloga za spreminjanje materialne vsebine predloga pred tovrstnim pregledom, saj se s spremembo ne bo spremenil položaj nobenega obstoječega osrednjega pristanišča v Rokavskem prelivu, ki je sedaj del koridorja Severno morje–Sredozemlje ali atlantskega koridorja v jedrnem omrežju. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO se sprašuje, zakaj se ne predlaga prekinitev obstoječih povezav z Združenim kraljestvom in preko njega. Če zakonodaja o TEN-T za Združeno kraljestvo ne bo veljala, ne bo pravne podlage za uporabo teh povezav in bi bila njihova odprava smiselna. |
| --- | --- |

1.14

2.   Predlog

| 2.1 | Evropska komisija je v okviru načrtovanih ukrepov za pripravo na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije (brexit) predstavila predlog uredbe o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 sporočilo, da namerava 30. marca 2019 izstopiti iz Unije v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji. Če ne bo v ratificiranem sporazumu o izstopu določeno drugače, se bo tega dne pravo EU za Združeno kraljestvo prenehalo uporabljati, saj bo postalo tretja država, ki ni zajeta v TEN-T in ni del koridorjev jedrnega omrežja TEN-T. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komisija je v sporočilu z naslovom Priprave na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije 30. marca 2019 poudarila pomen pripravljenosti na vse možne izide tekočih pogajanj o izstopu, vključno z nesprejetjem sporazuma. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Predlog uredbe obravnava položaj, do katerega bi prišlo, če Združeno kraljestvo in EU v sedanjih pogajanjih ne določita prehodne ureditve v sporazumu o izstopu. Namen je zlasti ohraniti neposredno povezavo z Irsko znotraj koridorja jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje po prenehanju obstoja povezave preko Združenega kraljestva, ki je sedaj del tega koridorja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | S predlogom se spreminja trasa koridorja in dodaja povezava „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork–Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam“. Sprememba bo začela veljati od dne, ki sledi dnevu, na katerega se za Združeno kraljestvo preneha uporabljati Uredba (EU) št. 1316/2013. |
| --- | --- |

2.5

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predlog uredbe kot ukrep za zagotavljanje povezanega omrežja TEN-T in ohranitev koridorja jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje tudi v primeru, če v sedanjih pogajanjih o izstopu in prehodni ureditvi med EU in Združenim kraljestvom ne bi bil dosežen sporazum. Predlog tako sodi v okvir priprav Komisije na najslabši izid, namreč da Združeno kraljestvo zapusti EU brez sporazuma. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Sprejeta uredba bo začela veljati na dan, ko bo Združeno kraljestvo izstopilo iz EU ter se bo zanj prenehalo uporabljati pravo Unije, kar pomeni, da ne bo več del omrežja TEN-T. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO ugotavlja, da je za ohranitev povezanosti koridorja jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje in zagotovitev prometnih povezav med Irsko in celinsko EU brez mejnih kontrol potrebna ena ali več neposrednih povezav med celinsko EU in Irsko. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO močno poudarja resnost položaja za irsko gospodarstvo in blaginjo, zlasti ko gre za spremembe, ki imajo predvidljive in nepredvidljive posledice. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Zato je izjemno pomembno, da vsaka nova sprememba okrepi povezanost Irske s celinsko EU. Ker sedaj velik delež cestnega tovornega prometa med Irsko in celinsko Evropo poteka preko Združenega kraljestva, so vsekakor potrebne dodatne pomorske povezave med osrednjima irskima pristaniščema Dublin in Cork ter celinskimi pristanišči v koridorju Severno morje–Sredozemlje. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO ugotavlja, da se z načrtovano traso koridorja, predstavljeno v predlogu uredbe, pripravlja za scenarij, v katerem Združeno kraljestvo ne bo del TEN-T in se bo zaradi mejnih kontrol promet preko njegovega ozemlja upočasnil, v teh novih razmerah pa se bodo poti prometnih tokov na Irsko in z nje verjetno spremenile. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO poudarja, da so bili glede trase koridorja, ki jo sedaj predlaga Komisija, izraženi pomisleki tako v zvezi s podrobnostmi kot na splošno. Med posvetovanjem pri pripravi predloga so številna pristanišča na južni obali Rokavskega preliva, združenja francoskih pristanišč in francoske regionalne oblasti izrazili pomisleke glede trase, ki ji predlog v glavnem sledi. Pozvali so k vključitvi pristanišč Dunquerque, Calais, Le Havre, Roscoff in Brest v predlagano povezavo koridorja Severno morje–Sredozemlje in prilagoditev trase atlantskega koridorja jedrnega omrežja. Podobno so tudi mnogi irski deležniki izrazili pomisleke glede učinkovitosti dolge pomorske povezave, ki naj bi nadomestila „kopenski most“ preko Združenega kraljestva, saj so mogoče krajše pomorske poti, na primer z Irske do pristanišč v Bretaniji. Poudarjeno je bilo, da bi bile krajše pomorske poti primernejše, na primer za pokvarljivo blago. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Cilj TEN-T je zagotoviti povezanost, učinkovitost in trajnost prometa. Jedrno omrežje je strateško najpomembnejši element za dosego teh ciljev, njegovi koridorji pa naj bi olajšali najpomembnejše prometne tokove na dolge razdalje v njegovem okviru (1). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO ima zato pomisleke glede nove trase koridorja in meni, da sprememba poteka koridorja morda ne bo ustrezala prometnim tokovom v prihodnosti in tako ne bo izpolnila cilja TEN-T, da se olajšajo najpomembnejši prometni tokovi na dolge razdalje (2). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO ugotavlja, da nekatera pristanišča, ki bi v novih razmerah lahko pridobila vodilno vlogo, kot sta Brest in Roscof, niso osrednja pristanišča in zato ne izpolnjujejo osnovnih meril za uvrstitev v koridor jedrnega omrežja. Prav tako ugotavlja, da revizija uredbe o smernicah TEN-T ni predvidena do leta 2023. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO tudi meni, da verjetno še ni mogoče z gotovostjo napovedati spremembe prometnih tokov, če se bo predlagana uredba uporabljala. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO se zato strinja, da je predlagan potek trase primeren kot začasna rešitev, dokler se v prometnih tokovih ne pojavijo spremembe. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO kljub temu obžaluje, da ni bila izvedena ocena učinka, s katero bi se preverila ustreznost predlaganega poteka trase, na primer za pokvarljivo blago, in preučil najučinkovitejši in najbolj trajnostni potek trase, ki bi nadomestil kopenski most preko Združenega kraljestva kot glavno povezavo TEN-T med Irsko in celinsko EU, zlasti ker je težko predvideti spremembe prometnih tokov po izstopu Združenega kraljestva iz EU ob nesprejetju sporazuma o izstopu. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO meni, da so morebitne gospodarske, družbene in okoljske posledice predlaganega ukrepa dovolj pomembne, da bi bila upravičena priprava ocene učinka v skladu z medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje (3). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO zato priporoča, da se v predlog uredbe vključi posebna klavzula o pregledu, ki določa, da Komisija sprejeto uredbo v dveh letih po začetku veljave pregleda. Pregled bi moral temeljiti na oceni sprememb dejanskih prometnih tokov med Irsko in celinsko EU ter služiti kot podlaga za ustrezne predloge o prilagoditvi ustreznih koridorjev jedrnega omrežja TEN-T. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESO ne vidi razloga za spreminjanje predloga pred tovrstnim pregledom, saj se s spremembo ne bo spremenil položaj nobenega osrednjega pristanišča v Rokavskem prelivu, ki so sedaj del koridorja. |
| --- | --- |

3.16

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO se sprašuje, zakaj se ne predlaga prekinitve povezav z Združenim kraljestvom in preko njegovega ozemlja. Če zakonodaja o TEN-T za Združeno kraljestvo ne bo veljala, ne bo pravne podlage za uporabo teh povezav v skladu z zakonodajo EU in bi bila njihova odprava smiselna. |
| --- | --- |

4.1

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 38 (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

1

(2)  Uredba (EU) št. 1315/2013, člen 43(1).

2

(3)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1. Glej tudi Sporočilo Komisije o boljšem pravnem urejanju (COM(2016) 615 final) in Sporočilo Komisije o dokončanju agende za boljše pravno urejanje (COM(2017) 651 final), točka 2.3.

3

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/305 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/305

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o opustitvi premikanja ure na poletni oz. zimski čas in razveljavitvi Direktive 2000/84/ES

(COM(2018) 639 final – 2018/0332 (COD))

(2019/C 62/49)

| Glavna poročevalka: | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |

Glavna poročevalka:

Maria NIKOLOPOULOU

| Zaprosilo | Evropski parlament, 13. 9. 2018
  Svet, 19. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | |
| Sklep predsedstva | 18. 9. 2018 |
| | |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| | |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 109/1/6 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 13. 9. 2018

Svet, 19. 9. 2018

Pravna podlaga

člen 114(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep predsedstva

18. 9. 2018

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

109/1/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je seznanjen s predlogom Evropske komisije za opustitev premikanja ure na poletni oz. zimski čas. Odbor navaja več pomembnih pomanjkljivosti glede predlagane metode, časovnega okvira in vsebine, zaradi katerih meni, da je nujno zagotoviti več časa za razpravo in analizo. Ključno je, da se dosežeta široko soglasje državljanov in soglasna podpora vseh držav članic ter s tem zagotovi učinkovito, usklajeno in sporazumno izvajanje predloga. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO ugotavlja, da so nekateri evropski državljani naklonjeni razveljavitvi sedanjega mehanizma, s katerim se je vzpostavilo usklajeno premikanje ure dvakrat letno, kot je bilo izraženo med nedavnim spletnim javnim posvetovanjem. Odbor meni, da je dobro izvedeno spletno javno posvetovanje orodje, s katerim je mogoče ugotoviti želje javnosti in dopolniti uveljavljene demokratične procese. Obžaluje pa, da ni bilo izvedeno ustrezno posvetovanje z nacionalnimi vladami in organizirano civilno družbo, preden je bil predlog objavljen po nujnem postopku. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Odbor meni, da je Komisija z javnim posvetovanjem odprla vprašanje, ki je za nekatere državljane EU pomembno, zlasti ker v nekaterih državah članicah že več let poteka razprava o njem, vendar to ne velja za vse države. Kljub temu Komisija ni ustrezno upoštevala, da je bila velika večina udeležencev posvetovanja iz iste države, da je bil predlog v nekaterih državah članicah zavrnjen ter da ni jasnega soglasja o dejanskih koristih opustitve sedanje usklajene ureditve in o tem, ali bi bilo bolje sprejeti zimski ali poletni čas. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Odbor poudarja, da so bile v več državah članicah izražene kritike glede nujnega postopka, za katerega se je odločila Komisija, saj državljani menijo, da mora imeti EU druge prednostne naloge (gospodarska kriza, brezposelnost, priseljevanje itd.), kar lahko pomeni težave glede družbene sprejemljivosti pobude. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Glede na predlog direktive bi se v skladu z načelom subsidiarnosti vsaka država članica sama odločila, ali bo celo leto uporabljala poletni ali zimski čas, s čimer bi se nadomestil sedanji usklajeni sistem, ki se je na podlagi obsežnih izkušenj izkazal za učinkovitega. EESO se strinja s Komisijo, da je nujno doseči soglasje med vsemi državami članicami glede izbire časa, da bi se zagotovila sedanja raven usklajenosti. V nasprotnem primeru bi časovna razlika med državami, ki so zdaj v istem časovnem pasu, lahko povzročila razdrobljenost in izkrivljenost notranjega trga. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Odbor opozarja, da bi bilo treba zaradi izvajanja pobude ponovno programirati vse digitalne sisteme in naprave po svetu, kar bi očitno pomenilo znatne ekonomske stroške za podjetja in vlade ter bi morda vplivalo na ljudi. Za prehod na novi časovni sistem bo potrebno dolgo obdobje predhodnega preskušanja v sektorju IKT, da bi se vnaprej zagotovilo učinkovito izvajanje. Če bo ocena učinka, predvidena za leto 2024, negativna, bi bila hitra vrnitev k stari ureditvi nepredstavljiva, saj bi prinesla dodatne stroške in omajala verodostojnost evropskih institucij. To je še en razlog, da je potrebnega več časa za izvedbo obsežnejših študij, zbiranje podatkov ter zagotavljanje politične volje in družbene sprejemljivosti med državljani, preden se izvede sprememba, ki je tako pomembna za države, državljane in podjetja. |
| --- | --- |

1.6

2.   Povzetek predloga Komisije

| 2.1 | Zakonodaja EU v zvezi z ureditvijo poletnega časa je bila prvič uvedena leta 1980, in sicer z namenom uskladitve obstoječih praks in časovnih razporedov glede poletnega časa, ki so se med državami razlikovali, s čimer se je zagotovil usklajen pristop k premikanju ure znotraj enotnega trga. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Od leta 2001 ureditev poletnega časa ureja Direktiva 2000/84/ES, ki za vse države članice določa obveznost premikanja ure na poletni čas zadnjo nedeljo v marcu in prehod nazaj na standardni čas („zimski čas“) zadnjo nedeljo v oktobru. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Odločitve v zvezi s standardnim časom pa v skladu z načelom subsidiarnosti sprejmejo države članice posamično, in sicer za svoje celotno ozemlje ali njegove različne dele. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sistem premikanja ure dvakrat letno se v zadnjem času v več evropskih državah postavlja pod vprašaj, kot je pokazalo javno posvetovanje, ki ga je med 4. julijem in 16. avgustom 2018 izvedla Komisija. Nanj se je odzvalo okrog 4,6 milijona ljudi, od katerih jih je bilo 84 % za opustitev premikanja ure dvakrat letno, 16 % pa bi to ureditev raje obdržalo še naprej. Tisti, ki bi odpravili premikanje ure, bi raje uporabljali poletni čas (60 %). Pomembno je poudariti, da je bila velika večina udeležencev iz ene same države (Nemčije, 3,1 milijona) in da so v nekaterih državah predlog zavrnili (Grčija in Ciper) ali pa se ni oblikovala jasna večina (Malta). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Evropski parlament je v resoluciji z dne 8. februarja 2018 podprl zamisel, da se sedanja ureditev spremeni, in pozval Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog. To vprašanje so v zadnjem času na zasedanjih Sveta junija 2018 in decembra 2017 obravnavali ministri za promet, vendar niso dosegli jasnega soglasja. O vprašanju niso razpravljali drugi zadevni ministri, obravnavano ni bilo niti na srečanjih predsednikov vlad. Tudi posvetovanja z EESO pred tem ni bilo. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Predlaga se razveljavitev sedanjega mehanizma, s katerim je vzpostavljeno usklajeno premikanje ure dvakrat letno, in uporaba istega časa celo leto. V skladu z načelom subsidiarnosti bo čas določila vsaka posamezna država članica. Komisija upa, da bodo vse države brez izjeme sprejele isti poletni oziroma zimski čas, da bi se obdržala sedanja usklajenost in preprečila razdrobljenost notranjega trga. Predlog bi začel veljati 1. aprila 2019. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komisija priznava, da sklepi razpoložljivih raziskav o koristih premikanja ure na področjih energije, zdravja, varnosti v cestnem prometu in kmetijstva niso vedno prepričljivi. Dokazano pa je, da časovna neusklajenost lahko vpliva na enotni trg, zračni, pomorski in cestni prevoz ter na ljudi, ki potujejo zaradi osebnih ali službenih razlogov (1). |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da je predlog Evropske komisije za opustitev premikanja ure na poletni oz. zimski čas, kot je določeno v Direktivi 2000/84/ES, zanimiv, vendar izpostavlja več pomembnih pomanjkljivosti glede metod, časovnega okvira in vsebine. Meni, da je nujno zagotoviti več časa za razpravo in analizo ter s tem doseči resnično široko soglasje državljanov in soglasno podporo vseh držav članic. Ti dejavniki so ključni za zagotovitev učinkovitega in usklajenega izvajanja predloga. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Odbor meni, da je Komisija z metodo, ki jo je uporabila – spletno javno posvetovanje, opravljeno julija in avgusta 2018 – pridobila zanimive podatke o pričakovanjih dela prebivalcev Evrope, vendar to ni edino orodje za ugotavljanje javnega mnenja. Glede na to, da ima predlog številne politične, ekonomske in socialne učinke, bi bilo treba pred njegovo predstavitvijo zagotoviti ustrezno vključitev organizirane civilne družbe in večjega števila držav članic ter se posvetovati z njimi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Odbor opozarja, da se z javnim posvetovanjem ni ugotovilo pravo soglasje med vsemi državami članicami (predlog je bil v Grčiji in na Cipru zavrnjen), predvsem pa je bila velika večina udeležencev iz ene same države (Nemčije). Zanimanje za to vprašanje je v nekaterih državah članicah torej veliko, vendar to ne velja za celotno EU. Odbor zlasti meni, da spletno javno posvetovanje ne more nadomestiti demokratičnih posvetovalnih procesov na vseh ravneh in v vseh zakonodajnih fazah (pred sprejetjem, med sprejemanjem in po sprejetju). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Odbor poudarja, da so bile v nekaterih državah članicah izražene kritike glede nujnega postopka, za katerega se je odločila Komisija, saj tamkajšnji državljani menijo, da se mora EU ukvarjati z drugimi, nujnejšimi prednostnimi nalogami (gospodarska kriza, brezposelnost, priseljevanje itd.), kar lahko pomeni problem glede družbene sprejemljivosti pobude. Poleg tega nekatere nacionalne vlade še nimajo jasnega stališča niti glede razveljavitve sedanjih pravil niti glede tega, kateri čas izbrati (poletni ali zimski), in menijo, da to vprašanje ni prednostno. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Glede vsebine Odbor meni, da je zamisel o začetku razprave o tej temi zanimiva, vendar pri trenutnem predlogu Komisije opaža nekatere pomanjkljivosti, zaradi katerih bi bilo upravičeno čas za razpravo podaljšati, da bi se doseglo široko soglasje vseh državljanov in soglasna podpora držav članic. |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Države članice imajo pravico, da same določijo čas. Glede na novi predlog direktive bi se v skladu z načelom subsidiarnosti vsaka država sama odločila, ali bo celo leto uporabljala poletni ali zimski čas. Pri tem obstaja tveganje, da se ne bi vse države soglasno časovno uskladile in s tem zagotovile enako raven usklajenega izvajanja kot zdaj, zaradi česar bi stroški, ki bi izhajali iz različnih časov po državah, resno vplivali na notranji trg (razdrobljenost), tako da bi nastalo več težav kot koristi. Komisija v oceni učinka priznava ta problem, Odbor pa meni, da je treba vnaprej doseči širše soglasje, preden Komisija uradno predstavi svoj predlog. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Komisija sama poudarja, da pobuda temelji na več študijah, ki so jih izvedli različna združenja in države članice, njihovi sklepi pa so neprepričljivi ali si med seboj nasprotujejo. Odbor priporoča, naj se v vseh državah EU začne poglobljena ocena učinka, ki bi vključevala vse ekonomske in socialne sektorje, da bi lahko razumeli, kateri sistem je primernejši. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | Tehnološka prilagoditev sistemov po svetu seveda pomeni ekonomske stroške za podjetja in vlade ter bi morda vplivala na ljudi. Poleg tega je potrebno dolgo obdobje predhodnega preskušanja v sektorju IKT, da bi se zagotovilo učinkovito izvajanje. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komisija sicer uvaja mehanizem za oceno učinka direktive (v letu 2024), vendar Odbor poudarja, da so stroški spremembe časa precej visoki. Zato si je v primeru, da bo ocena učinka negativna, težko predstavljati hitro vrnitev k stari ureditvi, saj bi to pomenilo ekonomske stroške in omajalo verodostojnost evropskih institucij. |
| --- | --- |

3.7

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Študija, ki jo je za GD MOVE opravilo podjetje ICF International: The application of summer time in Europe (Uporaba poletnega časa v Evropi), 19. september 2014.

1

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/308 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/308

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter o popravku navedene uredbe glede virov za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“

(COM(2018) 498 final – 2018/0265 (COD))

(2019/C 62/50)

| Zaprosilo | Evropski parlament, 5. 7. 2018
  Svet Evropske unije, 19. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 177 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 214/0/2 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 5. 7. 2018

Svet Evropske unije, 19. 7. 2018

Pravna podlaga

člena 177 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

214/0/2

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 538. plenarnem zasedanju 17. in 18. oktobra 2018 (seja dne 17. oktobra) z 214 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/309 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/309

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (meje in vizumi) ter spremembi Odločbe Sveta 2004/512/ES, Uredbe (ES) št. 767/2008, Sklepa Sveta 2008/633/PNZ, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o sistemu ETIAS], Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o SIS na področju mejnih kontrol] in Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o agenciji eu-LISA]

(COM(2018) 478 final – 2017/0351 (COD))

Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (policijsko in pravosodno sodelovanje, azil ter migracije) in spremembi [Uredbe (EU) 2018/XX [uredba Eurodac],] Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o SIS na področju kazenskega pregona], Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o sistemu ECRIS-TCN] ter Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o agenciji eu-LISA]

(COM(2018) 480 final – 2017/0352 (COD))

(2019/C 62/51)

| Zaprosilo | Evropski parlament, 10. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 16(2), 74, 77(2)(a), (b), (d) in (e) Pogodbe o delovanju EU |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 196/2/5 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 10. 9. 2018

Pravna podlaga

členi 16(2), 74, 77(2)(a), (b), (d) in (e) Pogodbe o delovanju EU

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

196/2/5

Odbor se strinja z vsebino predlogov, poleg tega je svoje stališče o tem vprašanju že izrazil v mnenju o svežnju o interoperabilnosti (1) (SOC/573), sprejetem 23. maja 2018, zato je na 538. plenarnem zasedanju 17. in 18. oktobra 2018 (seja z dne 17. oktobra) s 196 glasovi za, dvema glasovoma proti in petimi vzdržanimi glasovi sklenil o teh predlogih podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v zgoraj navedenem dokumentu.

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 283, 10.8.2018, str. 48.

1

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/310 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/310

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za nadzor ribištva (kodificirano besedilo)

(COM(2018) 499 final – 2018/0263(COD))

(2019/C 62/52)

| Zaprosilo | Evropski parlament, 5. 7. 2018
  Svet Evropske unije, 17. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 208/0/5 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 5. 7. 2018

Svet Evropske unije, 17. 7. 2018

Pravna podlaga

člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

208/0/5

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 538. plenarnem zasedanju 17. in 18. oktobra 2018 (seja dne 18. oktobra) z 208 glasovi za, nobenim proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/311 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/311

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj)

(COM(2018) 461 final)

(2019/C 62/53)

| Zaprosilo | Komisija, 12. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zunanje odnose |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 207/0/6 |

Zaprosilo

Komisija, 12. 7. 2018

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zunanje odnose

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

207/0/6

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 538. plenarnem zasedanju 17. in 18. oktobra 2018 (seja z dne 17. oktobra) z 207 glasovi za, brez glasov proti in s 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/312 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/312

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ekonomska politika euroobmočja 2018 (dodatno mnenje)

(COM(2017) 770 final)

(2019/C 62/54)

| Poročevalec: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Poročevalec:

Javier DOZ ORRIT

| Sklep predsedstva Odbora | 22. 5. 2018 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 29(a) izvedbenih določb poslovnika |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 10. 2018 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 17. 10. 2018 |
| Plenarno zasedanje št. | 538 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 132/1/6 |

Sklep predsedstva Odbora

22. 5. 2018

Pravna podlaga

člen 29(a) izvedbenih določb poslovnika

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 10. 2018

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

17. 10. 2018

Plenarno zasedanje št.

538

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

132/1/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se strinja s cilji iz priporočila Sveta in nekaterimi od predlogov v njem, ne strinja pa se s predlogom za skupno nevtralno fiskalno naravnanost euroobmočja in načinom oblikovanja priporočila za plače. Zato ponavlja svoja stališča, ki jih je v objavil v svojem prejšnjem mnenju o predlogu Komisije za priporočilo (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ekonomska politika euroobmočja bi morala biti zasnovana v okviru reforme EMU, s katerim naj bi se odpravile pomanjkljivosti z vidika strukture in delovanja, ki se vlečejo že vse od njenega nastanka, in spodbudila večja povezanost in bolj demokratično upravljanje. EESO izraža zaskrbljenost zaradi ohromitve reforme in pomanjkanja zavezanosti številnih vlad in sovražnosti nekaterih, pa tudi ker ni močnega političnega vodstva, da bi se to stanje odpravilo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da bi morala biti priporočila Sveta del splošne strategije gospodarske politike ob upoštevanju Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja ter izvajanja Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. S takšno strategijo bi bilo treba pripraviti evropsko družbo na pravičen prehod k zelenemu in digitalnemu ekonomskemu modelu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Interni razlogi za zmerno pozitivno proračunsko naravnanost so po mnenju EESO konec ekspanzivne monetarne politike ECB, zaskrbljujoč primanjkljaj naložb v EU, zlasti v javnem sektorju, kar ogroža ekonomsko in socialno prihodnost, posledice tega primanjkljaja v smislu zelo nizke stopnje rasti produktivnosti ter pretirani presežki na tekočih računih nekaterih velikih držav euroobmočja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Nekatere države euroobmočja z večjimi presežki ne vlagajo, pač pa se jim nabirajo negativne letne stopnje neto zbranih javnih sredstev. EESO meni, da je povečanje naložbenih izdatkov v teh državah nujno z vidika ekonomske politike, ne samo zanje, temveč za celotno euroobmočje in celotno EU. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Po mnenju EESO je prava kombinacija monetarne in fiskalne politike za krepitev rasti v euroobmočju, kar so v preteklih letih zahtevali ECB, MDS in OECD, utemeljena tudi s predvidljivimi učinki trgovinskega protekcionizma in nestabilnosti zaradi svetovnih geopolitičnih groženj. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Dodati je treba še socialne in politične motive za povečanje fiskalnih prizadevanj: EU in države članice se morajo bolj zavezati k boju proti revščini in neenakostim ter k večji socialni koheziji, zlasti z zagotovitvijo zadostnih sredstev za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. Če tega ne bodo storile, se bo po mnenju EESO trenutna politična kriza še poglobila in povečale se bodo protievropske in nacionalistične težnje, ki ogrožajo sam obstoj EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Priporočilo za dvig plač, če bi se dosledno izvajalo, bi vplivalo na samo nekaj držav. Po mnenju EESO zmanjšanje stroškov dela na enoto ne sme biti rezultat zmanjšanja ali zamrznitve plač, temveč povečane produktivnosti zaradi večjih naložb, več inovacij in boljše usposobljenosti delavcev. Vsekakor pa morajo višino plač določati socialni partnerji v okviru kolektivnih pogajanj. V okviru evropskega semestra bi bilo treba predlagati zakonodajne spremembe, s katerimi bi okrepili kolektivna pogajanja v državah, v katerih so se med krizo oslabila, in jih ponovno uvedli v državah, v katerih kljub določbam iz člena 28 Listine EU o temeljnih pravicah ne obstajajo. Prav tako bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe za zvišanje najnižjih plač. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Ustvarjanje kakovostnih delovnih mest mora biti ena od prednostnih nalog ekonomske politike. EESO meni, da bi moralo biti tudi zmanjšanje prekarnosti (v glavnem začasne pogodbe in nizke plače), ki je zaznamovala večinoma mlade, del prednostnih priporočil evropskega semestra. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Spodbujati je treba oblikovanje ugodnega okolja za naložbe in inovacije v podjetjih, zlasti v odziv na digitalizacijo gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Lažje financiranje podjetij bi morala biti druga prednostna naloga ekonomske politike. EESO ponavlja, da sta bančna unija in unija kapitalskih trgov zelo pomembni za financiranje gospodarske dejavnosti, in izraža zaskrbljenost zaradi zamud in ovir, ki spremljajo razvoj bančne unije, kot je obseg slabih posojil v nekaterih državah članicah. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO meni, da bi se morali organi EU konkretno zavezati boju proti poneverbi javnih sredstev, davčnim goljufijam, agresivnemu davčnemu načrtovanju, pranju denarja, davčnim oazam in nepošteni davčni konkurenci med državami članicami. To ni nujno samo z vidika politične etike in spoštovanja zakonov, temveč je to hkrati stabilizacijski dejavnik za javne finance. |
| --- | --- |

1.12

2.   Stališča Sveta in Komisije

| 2.1 | Za razliko od leta 2017 se Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (2) (z dne 23. januarja 2018) bistveno ne razlikuje od predloga Komisije (z dne 22. novembra 2017) (3). Po dogovoru, da naj bi bila splošna proračunska naravnanost za leto 2018 bolj ali manj nevtralna, je Svet dodal, da bi bilo treba izboljšanje stanja v gospodarstvu izkoristiti za vzpostavitev fiskalnih blažilnikov. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kar zadeva druga priporočila, se Svet in Komisija strinjata, da morajo države članice dati prednost reformam za povečanje produktivnosti in potenciala za rast, izboljšanje poslovnega okolja, inovacij in naložb ter prispevanje k ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in zmanjšanju neenakosti. Države članice z velikimi presežki na tekočih računih bi morale spodbujati rast plač, tiste s primanjkljaji ali z visokim zunanjim dolgom pa omejevanje rasti stroškov dela na enoto. Poziva pa se tudi k nadaljevanju prizadevanj za dokončanje bančne unije. V priporočilih za posamezne države za leto 2018 so poudarjene ugodne gospodarske razmere, ki naj bi po mnenju Komisije prispevale k okrepitvi strukturnih izboljšav, doseženih v zadnjih letih, in dokončni odpravi makroekonomskih neravnovesij v večini držav članic. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Konkretna priporočila se nanašajo na evropski steber socialnih pravic, izboljšanje kakovosti delovnih mest in kolektivnih pogajanj ter socialni dialog in povečanje plač. Vključujejo tudi reformo javne uprave, vključno z ukrepi za boj proti korupciji, in poslovnega okolja ter izboljšanje odnosov med javnim in zasebnim sektorjem in financiranja podjetij. Hkrati se zahteva nevtralna fiskalna naravnanost in priporoča reforma pokojninskih in zdravstvenih sistemov kot odgovor na staranje prebivalstva. |
| --- | --- |

2.3

3.   Splošne in posebne ugotovitve

Strategija ekonomske politike in reforma EMU

| 3.1 | EESO poudarja potrebo po splošni strategiji ekonomske politike, ki upošteva mednarodne sporazume in cilje okoljske trajnosti, zmanjšanje energetske odvisnosti, digitalno revolucijo in druge izzive na svetovni ravni. EESO pozdravlja pobude Komisije na teh področjih, vendar ponavlja svoje stališče, ki ga je izrazil v mnenju o svežnju o ekonomski in monetarni uniji (4), da na evropski ravni ni ekonomske strategije, ki bi vse to zajela, niti zadostnih finančnih sredstev za financiranje vseh teh ukrepov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO izraža zaskrbljenost, da je reforma ekonomske in monetarne unije oslabljena zaradi pomanjkanja političnega vodstva, zamud pri sprejemanju odločitev in pomanjkanja zavez številnih vlad držav euroobmočja, kar povečuje možnost, da EU ne bo pripravljena na prihodnjo recesijo. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ekonomska politika, ki naj spodbuja trajnostno rast, mora temeljiti tako na omogočanju ugodnega poslovnega okolja za naložbe in izboljšanju produktivnosti kot na krepitvi socialne kohezije, zlasti z ukrepi, ki prispevajo k izkoreninjenju revščine in zmanjšanju socialnih neenakosti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poziva Komisijo, naj zagotovi izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in sledi njegovim priporočilom, ki jih je podal v mnenju o financiranju evropskega stebra socialnih pravic (5), in obžaluje, da v priporočilih Sveta in predlogu večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, ki ga je objavila Komisija, to ni obravnavano. Upoštevati bi bilo treba tudi priporočila skupine na visoki ravni o vlaganju v socialno oskrbo in pomoč (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO meni, da bi morala biti letna priporočila za ekonomsko politiko euroobmočja del splošne strategije gospodarske politike ob upoštevanju Agende 2030, ciljev trajnostnega razvoja in uresničitve Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. Ekonomska politika mora spodbujati izgradnjo trajnostnega evropskega ekonomskega modela, s katerim se bo zmanjšala energetska odvisnost z uporabo čistih in obnovljivih virov energije in ki bo vključeval rezultate digitalne revolucije, hkrati pa zagotovil pravičen prehod za delavce. |
| --- | --- |

3.5

Priporočilo Sveta: razlogi za zmerno pozitivno proračunsko naravnanost

| 3.6 | EESO ponavlja svoje ugotovitve iz mnenja o priporočilu za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (7), v katerem se je strinjal s cilji predlaganega priporočila Komisije in številnimi njenimi predlogi, hkrati pa izrazil svoje nestrinjanje s predlagano pretežno nevtralno proračunsko naravnanostjo euroobmočja. EESO ponavlja svoj poziv za skupno pozitivno proračunsko naravnanost euroobmočja, v glavnem na podlagi fiskalne ekspanzije držav s presežkom na tekočem računu in vzdržne višine dolgov na dolgi rok. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Po mnenju EESO bi ta pristop prispeval k premagovanju slabe zapuščine čezmernih in dolgotrajnih ukrepov fiskalne konsolidacije, ki so jih sprejele nekatere države članice. Države članice s presežkom na svojih tekočih računih bi se morale zateči k ukrepom za spodbujanje naložb in trajnostne socialne porabe, da bi podprli domače povpraševanje in potencial rasti ter s tem olajšali odpravo neravnovesja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO se zaveda, da obstajajo omejitve za resnično fiskalno politiko na ravni EU zaradi omejenosti ekonomske unije, ki v nasprotju s pravo monetarno unijo temelji predvsem na usklajevanju ekonomskih politik držav članic. EESO opozarja, da Komisija in Svet do zdaj nista namenjala veliko pozornosti asimetričnosti postopka evropskega semestra, ki se osredotoča samo na izvajanje popravnih ukrepov v državah članicah s proračunskimi primanjkljaji. Komisija in Svet bi morala predlagati ukrepe, ki bi preprečevali tako čezmerne primanjkljaje kot presežke. |
| --- | --- |

3.8

Naložbena vrzel v euroobmočju

| 3.9 | Drug razlog za dvom v nevtralno proračunsko naravnanost euroobmočja je naložbena vrzel v euroobmočju. Ravni pred krizo še nismo dosegli. Javne naložbe so upadle z razmeroma stabilne ravni 3,2 % BDP (v letih 1997–2007 in 2009–2013) na 2,6 % BDP v letih 2017 in 2018 (8). Ta primanjkljaj je ena najbolj negativnih posledic gospodarskih razmer in predstavlja veliko grožnjo za prihodnost evropskega gospodarstva in družbe. Zato EESO ponavlja svoj poziv (9), naj se uporabi t. i. proračunsko „zlato pravilo“, tj. naj se izdatki za naložbe ne upoštevajo pri ugotavljanju uresničevanja ciljev glede primanjkljaja iz Pakta za stabilnost in rast, ob upoštevanju vzdržnosti javnih financ na dolgi rok. EESO opozarja, da lahko izdatki za produktivne naložbe ravno tako prispevajo k tej vzdržnosti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Poudariti je treba, da je ta naložbena vrzel prisotna tudi v državah članicah, ki bi morale prispevati k bolj aktivni evropski fiskalni politiki. Dober primer za to so lahko javne naložbe v Nemčiji. Nemške javne naložbe so v obdobju 2013–2017 znašale 2,1 % njenega BDP (10), kar je ena najnižjih stopenj v euroobmočju. Neto stopnja investicij v osnovna sredstva v javnem sektorju v Nemčiji (ob upoštevanju amortizacije kapitala) je bila negativna v tem obdobju (-0,08 %) in v obdobju 2003–2007 (-0,11 %), v obdobju 2008–2012 pa je znašala borih +0,06 %. Poleg tega se je njena neto stopnja investicij v osnovna sredstva v zasebnem sektorju, ki je v 90. letih znašala med 6 % in 8 % BDP, med letoma 2008 in 2017 zmanjšala s 3,2 % BDP na 2,2 % BDP. Istočasno pa je Nemčija financirala naložbe v drugih državah. Njen presežek plačilne bilance, ki je leta 2017 znašal 8,0 % BDP, naj bi po napovedih dosegel 7,9 % BDP v letu 2018 in 7,6 % v letu 2019. Priporočila Sveta in Komisije bi morala poslati pomemben signal in pomagati odpraviti nizko stopnjo domačih naložb v Nemčiji. Z večjim zaupanjem v vzdržnost ekonomskih politik bi se promovirale javne in zasebne naložbe tudi v drugih državah, ki imajo presežke na tekočem računu (11). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO poziva Komisijo in Svet, naj ob upoštevanju člena 3 Pogodbe EU kot prednostni cilj usmeritev ekonomske politike euroobmočja določita povečanje stopnje naložb, da se dosežejo ravni pred krizo. Ta rast bi morala biti usmerjena v model trajnostnega razvoja na vseh treh področjih: ekonomskem, socialnem in okoljskem. |
| --- | --- |

3.11

Gospodarska rast in dejavniki tveganja

| 3.12 | Na podlagi poletne gospodarske napovedi Komisije (12) se pričakuje nadaljnja rast, a z manjšim upadom: 2,4 % (2017), 2,1 % (2018) in 2,0 % (2019) v euroobmočju in 2,6 % (2017), 2,3 % (2018) in 2,1 % (2019) v EU27. V preostalem svetu (brez EU) naj bi gospodarska rast znašala 3,9 % v letu 2017, 4,2 % v letu 2018 in 4,1 % v letu 2019. Prožnost pri izvajanju Pakta za stabilnost in rast, ki jo je Komisija uvedla januarja 2015 (13) v obliki „naložbene klavzule“ in „klavzule o strukturnih reformah“, je nedvomno prispevala k tem pozitivnim rezultatom. To je razvidno tudi iz zadnje ocene rezultatov v sporočilu Komisije o pregledu prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast (14). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ekspanzivna monetarna politika se bliža koncu. Kvantitativnega rahljanja bo konec decembra 2018, ko bo ECB prenehala z nakupom sredstev. S poletjem 2019 bi se lahko na podlagi ocen srednjeročne napovedi inflacije začele zviševati referenčne obrestne mere. Predsednik ECB Mario Draghi že nekaj let poziva, da bi s fiskalno politiko in ustreznimi strukturnimi reformami pomagali monetarni politiki, da bi se povečalo okrevanje gospodarstva in dosegli cilji glede inflacije. Enak poziv je prihajal s strani Mednarodnega denarnega sklada, OECD in iz številnih akademskih krogov. Kar zadeva fiskalno politiko, se evropski oblikovalci politik niso strinjali s temi pozivi. Zdaj, ko se monetarna politika umika, je še toliko bolj potrebna aktivnejša fiskalna politika v euroobmočju. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Obstajajo tudi drugi ekonomski in socialni dejavniki, notranja politična neravnovesja, pa tudi ekonomska tveganja in negotovost na svetovni geopolitični sceni, kar bi ravno tako moralo voditi v odločitev, da se s fiskalno politiko poskuša okrepiti rast in odpraviti posledice krize, ki so še vedno občutne v številnih evropskih državah. S tem, kar predlaga EESO, bi lažje zagotovili večjo srednjeročno finančno vzdržnost in zmanjšanje neravnovesja zaradi čezmernih presežkov. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Da bi odpravili politično nestabilnost in centrifugalne sile, ki se vse od krize krepijo v EU in postavljajo pod vprašaj celo njen obstoj, so potrebne resne reforme EMU in EU z večjim vključevanjem, več demokracije in močnejšim socialnim vidikom. Poleg tega je treba okrepiti tudi rast s pomočjo proračunske in fiskalne politike ter modelom, ki bi prispeval k odpravi neenakosti pri delitvi prihodkov. To je mogoče, ne da bi pod vprašaj postavili prihodnjo vzdržnost javnih financ. Potrebna je tudi strategija za dokončanje EMU, ki bi vključevala vse države EU, ki niso izvzete iz tega postopka na podlagi Pogodbe. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Zaradi nestabilnosti na svetovni geopolitični sceni (tudi v soseščini EU) in slabšanja čezatlantskih odnosov na področju trgovine in okolja ter zunanje, varnostne in obrambne politike zaradi odločitev trenutne ameriške vlade EESO poudarja, da mora biti zato EU močno gospodarstvo, ki bo okrepilo svojo vodilno politično vlogo na svetu. Trgovinska vojna na več področjih in s tem porast gospodarskega in političnega nacionalizma bi privedla do zelo tvegane ekonomske in geopolitične situacije. EU bi si morala prizadevati za to, da se to prepreči, hkrati pa biti pripravljena na to, če bo treba. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Kljub zvišanju cen nafte in surovin naj bi inflacija v euroobmočju med 2017 in 2019 po poletnih napovedih ostala stabilna in znašala okoli 1,7 %, pri čemer je osnovna inflacija v višini 1,1 % daleč od ciljne stopnje inflacije. Po mnenju EESO so to dodatni razlogi proti odpravi ekspanzivne monetarne politike ob sočasni nevtralni ali celo negativni proračunski naravnanosti, kakor zahteva Evropski fiskalni odbor za leto 2019 (15). |
| --- | --- |

3.17

Plače, zaposlenost in kolektivna pogajanja

| 3.18 | Povprečna realna rast plač je v devetnajstih državah euroobmočja v letu 2017 znašala le 0,2 % v primerjavi z letom poprej. V sedmih od teh držav je bila negativna. V letu 2018 naj bi znašala 0,9 %, v letu 2019 pa 0,3 % (16). Realni stroški dela v euroobmočju naj bi se v teh treh letih zmanjšali: -0,3 %, -0,1 % in -0,6 %. Nasprotno pa naj bi se realna produktivnost na zaposlenega povečala za 0,8 % v letu 2017 in 1 % tako v letu 2018 kot 2019 (17). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Brezposelnost v euroobmočju je v letu 2017 znašala 9,1 % in je še vedno višja kot pred krizo (8,4 % v obdobju 2004–2008). Razlike med državami članicami so zelo velike: v letu 2017 je stopnja brezposelnosti znašala od 3,8 % v Nemčiji do 21,5 % v Grčiji. Stopnja brezposelnosti mladih je še vedno precej visoka: več kot 15 %. Razlike so velike, najvišja je v Grčiji (43,2 %), Španiji (35,0 %) in Italiji (32,5 %). Narašča tudi število pogodb za določen čas: povprečno 12,2 % v letu 2017 v primerjavi z 11,5 % v letu 2012. Ravno tako je vse več zaposlitev s skrajšanim delovnim časom: 19,4 % v letu 2017 v primerjavi s 17,5 % v letu 2007 (18). |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Kljub oživitvi gospodarstva v številnih državah obstaja vrzel med novimi zaposlitvami, ki so bolj prekarne narave z nižjimi plačami, in zaposlitvami v preteklosti. Ta vrzel je v veliki meri generacijske narave in prizadeva v glavnem mlade, poleg tega pa tudi številne delavce v digitalnem gospodarstvu, katerih delo je odvisno od spletnih platform. Iz priporočil Sveta in evropskega semestra so razvidna prizadevanja za izboljšanje kakovosti zaposlitve. EESO poziva h konkretnim načrtom in ukrepom, da bi to postalo prednostna naloga. V sprejemanje potrebnih ukrepov morajo nujno biti vključeni socialni partnerji v okviru socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj. Poleg tega je nujno sprejeti ukrepe za znatno zvišanje najnižjih plač. Spodbujati pa bi bilo treba tudi vključenost organizacij civilne družbe v izboljšanje socialnih in življenjskih razmer delavcev. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Priporočilo Sveta glede rasti plač bi vplivalo samo na peščico držav, če bi se togo izvajalo, in bi lahko povzročilo dodatne razlike med njimi kot tudi povečanje neenakosti. Po mnenju EESO bi moralo povečanje produktivnosti zaradi večjih naložb, več inovacij in boljše usposobljenosti delavcev izboljšati konkurenčnost evropskih gospodarstev, ki zaostajajo, ne pa notranje devalvacije, ki imajo poleg tega nezaželene družbene posledice. Rast plač ravno tako prispeva k rasti domačega povpraševanja in spodbuja uravnoteženost javnih financ s povečanjem davčnih prihodkov. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Vsekakor morajo višino plač določati socialni partnerji v okviru kolektivnih pogajanj. V nekaterih državah članicah se lahko k temu prispeva tudi z zakoni, vsaj kar zadeva minimalne plače. V okviru evropskega semestra bi bilo treba države članice spodbuditi k sprejetju ukrepov za okrepitev kolektivnih pogajanj na podlagi avtonomije socialnih partnerjev in socialnega dialoga, zlasti v državah, ki so oslabljene zaradi protikriznih ukrepov, in v državah, v katerih kljub določbam iz člena 28 Listine EU o temeljnih pravicah kolektivnih pogajanj ni. |
| --- | --- |

3.22

Produktivnost, poslovno okolje in financiranje zasebnih naložb

| 3.23 | EESO izraža zaskrbljenost zaradi zmanjšanja stopnje rasti produktivnosti v EU v zadnjih nekaj desetletjih. Iz nedavne študije OECD (19) je razvidno, da je povprečna stopnja rasti produktivnosti na uro dela v EU znašala 0,6 % v obdobju 2007–2016 (in vztrajno upada od 2,2 % v obdobju 1990–2000), kar je pod povprečjem OECD (0,8 %) in veliko pod povprečjem držav, ki niso članice OECD (5,0 %) v enakem obdobju. Ob predstavitvi te študije (20) je generalni sekretar OECD Angel Gurría dejal, da je za rast produktivnosti poleg dobrih predpisov in upravljanja potrebnih več naložb v raziskave, razvoj in inovacije ter v izobraževanje in poklicno usposabljanje. EESO se v celoti strinja s tem. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | V isti študiji OECD poudarja dejstvo, da je proračun EU majhen in da se zmanjšuje glede na evropski BND že vse od leta 1993 (21). EESO z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se bo ta trend nadaljeval, če bo večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020 sprejet v obliki, ki jo je predlagala Komisija, saj bo težje ukrepati, da bi dosegli ekonomsko in socialno konvergenco navzgor med evropskimi državami. EESO je že v mnenju o razmisleku o poglobitvi ekonomske in monetarne unije (22) opozoril, da dejstvo, da še ni bil dosežen dogovor o dokončni vzpostavitvi EMU v skladu z ugotovitvami v okviru razmisleka o prihodnosti Evrope, negativno vpliva na ta položaj. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | EESO pozdravlja priporočilo Sveta glede rasti produktivnosti in vloge naložb v raziskave, razvoj in inovacije pri tem ter priporočila za posamezne države, ki se nanašajo na izboljšanje javne uprave in poslovnega okolja. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Da bi spodbudili rast, je treba spodbujati podjetja k naložbam. EESO ponavlja pomen čim hitrejše vzpostavitve unije kapitalskih trgov in dokončanja procesa vzpostavljanja bančne unije. Izraža tudi zaskrbljenost zaradi zamud v zvezi z bančno unijo, saj še ni skupnega varovalnega mehanizma v okviru EMS za enotni sklad za reševanje, in zaradi ovir pri vzpostavljanju evropskega sistema jamstva za vloge (EDIS), pri čemer ne gre samo za upravičene strahove, povezane z velikim obsegom nedonosnih kreditov v nekaterih državah (23). |
| --- | --- |

3.26

Boj proti kaznivim dejanjem na področju davkov in prizadevanje za pravično obdavčitev

| 3.27 | Zelo težko je zagotoviti vzdržnost javnih financ in izvajati močno socialno in naložbeno politiko, če se ne bo zmanjšal obseg davčnih goljufij in izogibanja davkom, pranja denarja v davčnih oazah in nepoštene davčne konkurence med državami članicami EU. V reviji IMF Finance & Development je bil objavljen pomemben članek (24), v katerem je prikazano, da je približno 40 % neposrednih tujih naložb na svetovni ravni (približno 12 bilijonov USD) v resnici „fantomskih“: gre za finančne naložbe prek navideznih podjetij brez ekonomske dejavnosti. Uporaba posrednikov ali posredniških subjektov sama po sebi ne pomeni izogibanja davkom, zagotovo pa pomeni več priložnosti za izogibanje davkom in celo davčne utaje. V članku je še omenjeno, da naj bi bilo 9,8 % svetovnega bogastva v davčnih oazah. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | EESO ponavlja, da so nujni učinkoviti dodatni ukrepi proti poneverbi javnih sredstev, davčnim utajam, pranju denarja, davčnim oazam in nepošteni davčni konkurenci, začenši z izvajanjem 5. direktive proti pranju denarja in financiranju terorizma (25) in vzpostavitvijo usklajenega, zanesljivega in enotnega seznama resničnih davčnih oaz po svetu z ustreznimi sankcijami zoper njih. |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | Potrebni so tudi učinkoviti ukrepi proti praksi agresivnega davčnega načrtovanja s strani multinacionalnih družb, predvsem v digitalnem gospodarstvu. V tem ključnem boju je treba združiti ukrepe na svetovni ravni z ukrepi, ki se lahko izvedejo v EU. Hkrati bi bilo treba doseči postopno ustrezno davčno usklajevanje znotraj euroobmočja in EU. |
| --- | --- |

3.29

V Bruslju, 17. oktobra 2018

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mnenje EESO o priporočilu za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 197, 8.6.2018, str. 33).

1

(2)  Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

2

(3)  Glej COM(2017) 770 final.

3

(4)  UL C 262, 25.7.2018, str. 28.

4

(5)  UL C 262, 25.7.2018, str. 1.

5

(6)  Investing in Social Care & Support.
  A European Imperative, november 2017.

6

Investing in Social Care & Support.

A European Imperative

(7)  UL C 197, 8.6.2018, str. 33.

7

(8)  Evropska gospodarska napoved, pomlad 2018. Statistična priloga, str. 165.

8

(9)  Mnenje EESO o priporočilu za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 197, 8.6.2018, str. 33) in prejšnja mnenja.

9

(10)  Vir teh in vseh ostalih podatkov o naložbah: Alexander Roth in Gutram Wolff: Understanding (the lack of) German public investment; Bruegel Foundation, Blog Spot, 6. junij 2018.

10

Understanding (the lack of) German public investment

(11)  Med temi državami so še Nizozemska, Irska, Malta in Slovenija znotraj euroobmočja, zunaj euroobmočja pa Danska.

11

(12)  Evropska gospodarska napoved, poletje 2018.

12

(13)  Glej sporočilo Komisije Čim bolj izkoristiti prožnost sedanjih pravil Pakta za stabilnost in rast, COM(2015) 12 final.

13

(14)  Glej COM(2018) 335 final.

14

(15)  Evropski fiskalni odbor, Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2019, 18. junij 2018.

15

Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2019

(16)  Evropska gospodarska napoved, pomlad 2018. Statistična priloga, str. 172.

16

(17)  Prav tam, str. 172–174, in Eurostat.

17

(18)  Prav tam, str. 171, in Eurostat.

18

(19)  2018 OECD Economic Surveys of the Euro Area and the EU, predstavitev/povzetek, 19. junij 2018, str. 21.

19

(20)  Bruselj, Bruegel Foundation, 19. junij 2018.

20

(21)  Prav tam, OECD, str. 25–30.

21

(22)  UL C 81, 2.3.2018, str. 124.

22

(23)  Stališče EESO o tem je predstavljeno v mnenju o nedonosnih kreditih (UL C 367, 10.10.2018, str. 43).

23

(24)  J. Damgaard, T. Elkjaer and N. Johannesen, Piercing The Veil: Some $12 trillion worldwide is just phantom corporate investment, Finance & Development, 10. junij 2018.

24

Piercing The Veil: Some $12 trillion worldwide is just phantom corporate investment

(25)  Direktiva (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 156, 19.6.2018, str. 43).

25

---