# Den Europæiske Unions L 31/2019

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 31 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 62. årgang1. februar 2019 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 31

Dansk udgave

Retsforskrifter

62. årgang1. februar 2019

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/157 af 6. november 2018 om ændring af bilag II til delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/158 af 31. januar 2019 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet methoxyfenozid, som kandidat til substitution, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 af 31. januar 2019 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter | 27 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/160 af 24. januar 2019 om indrømmelse af en midlertidig undtagelse fra de krævede betingelser for certificeret frø og sædekorn i Rådets direktiv 66/401/EØF og 66/402/EØF
  (meddelt under nummer C(2019) 305)

   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/161 af 31. januar 2019 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2019) 821)

   (
  1
  ) | 77 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/157 af 6. november 2018 om ændring af bilag II til delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/158 af 31. januar 2019 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet methoxyfenozid, som kandidat til substitution, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

21

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 af 31. januar 2019 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter

27

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/160 af 24. januar 2019 om indrømmelse af en midlertidig undtagelse fra de krævede betingelser for certificeret frø og sædekorn i Rådets direktiv 66/401/EØF og 66/402/EØF
  (meddelt under nummer C(2019) 305)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2019) 305)

1

75

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/161 af 31. januar 2019 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2019) 821)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2019) 821)

1

77

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2017/2196 af 24. november 2017 om fastsættelse af en netregel for nødsituationer og systemgenoprettelse ( EUT L 312 af 28.11.2017 ) | 108 |
| | * | Berigtigelse til Rådets direktiv (EU) 2018/822 af 25. maj 2018 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet i forbindelse med indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger ( EUT L 139 af 5.6.2018 ) | 108 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2017/2196 af 24. november 2017 om fastsættelse af en netregel for nødsituationer og systemgenoprettelse ( EUT L 312 af 28.11.2017 )

( EUT L 312 af 28.11.2017 )

108

*

Berigtigelse til Rådets direktiv (EU) 2018/822 af 25. maj 2018 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet i forbindelse med indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger ( EUT L 139 af 5.6.2018 )

( EUT L 139 af 5.6.2018 )

108

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 1.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 31/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2019/157

af 6. november 2018

om ændring af bilag II til delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 89, stk. 1, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (2), som ændret ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/698 (3), indeholder en liste over kombinationer af aktivstof og produkttype, der pr. 3. februar 2017 var omfattet af undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter. |
| --- | --- |

(1)

Bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (2), som ændret ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/698 (3), indeholder en liste over kombinationer af aktivstof og produkttype, der pr. 3. februar 2017 var omfattet af undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter.

| (2) | Betegnelserne for visse af de aktivstoffer, der er opført i bilag II, og som kan genereres in situ, er blevet omdefineret i henhold til artikel 13 i delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014 med henblik på mere nøjagtigt at angive de aktivstoffer (og deres prækursorer), som i øjeblikket er omfattet af arbejdsprogrammet for systematisk undersøgelse. |
| --- | --- |

(2)

Betegnelserne for visse af de aktivstoffer, der er opført i bilag II, og som kan genereres in situ, er blevet omdefineret i henhold til artikel 13 i delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014 med henblik på mere nøjagtigt at angive de aktivstoffer (og deres prækursorer), som i øjeblikket er omfattet af arbejdsprogrammet for systematisk undersøgelse.

| (3) | Enhver person med interesse heri kan anmelde en kombination af aktivstof og dets prækursorer, som endnu ikke er omfattet af den nye betegnelse. Kombinationer af stof og produkttype, der er anmeldt i henhold til artikel 14, stk. 1, litra b), og som Det Europæiske Kemikalieagentur (i det følgende benævnt »agenturet«) har fundet i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, i delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014, bør opføres i bilag II til nævnte forordning i henhold til artikel 18 heri. |
| --- | --- |

(3)

Enhver person med interesse heri kan anmelde en kombination af aktivstof og dets prækursorer, som endnu ikke er omfattet af den nye betegnelse. Kombinationer af stof og produkttype, der er anmeldt i henhold til artikel 14, stk. 1, litra b), og som Det Europæiske Kemikalieagentur (i det følgende benævnt »agenturet«) har fundet i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, i delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014, bør opføres i bilag II til nævnte forordning i henhold til artikel 18 heri.

| (4) | Efter at der var indkommet erklæringer i henhold til artikel 16, stk. 4, i delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014, offentliggjorde agenturet en opfordring til, at enhver person med interesse heri skulle anmelde aktivstoffer i produkttype 19, som var omfattet af undtagelsen for fødevarer og foderstoffer i artikel 6 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 (4). De kombinationer af stof og produkttype, der er anmeldt i henhold til artikel 16, stk. 5, og som agenturet har fundet i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, i delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014, bør opføres i bilag II til nævnte forordning i henhold til artikel 18 heri. |
| --- | --- |

(4)

Efter at der var indkommet erklæringer i henhold til artikel 16, stk. 4, i delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014, offentliggjorde agenturet en opfordring til, at enhver person med interesse heri skulle anmelde aktivstoffer i produkttype 19, som var omfattet af undtagelsen for fødevarer og foderstoffer i artikel 6 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 (4). De kombinationer af stof og produkttype, der er anmeldt i henhold til artikel 16, stk. 5, og som agenturet har fundet i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, i delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014, bør opføres i bilag II til nævnte forordning i henhold til artikel 18 heri.

| (5) | Det bør angives, hvilke medlemsstaters kompetente myndigheder der skal agere kompetente vurderingsmyndigheder for de kombinationer af aktivstof og produkttype, der skal tilføjes til bilag II til delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014. |
| --- | --- |

(5)

Det bør angives, hvilke medlemsstaters kompetente myndigheder der skal agere kompetente vurderingsmyndigheder for de kombinationer af aktivstof og produkttype, der skal tilføjes til bilag II til delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014.

| (6) | Kombinationer af aktivstof og produkttype, for hvilke der siden den 3. februar 2017 er vedtaget en afgørelse om godkendelse eller ikke-godkendelse, bør ikke længere være omfattet af del 1 i bilag II til delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014. |
| --- | --- |

(6)

Kombinationer af aktivstof og produkttype, for hvilke der siden den 3. februar 2017 er vedtaget en afgørelse om godkendelse eller ikke-godkendelse, bør ikke længere være omfattet af del 1 i bilag II til delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014.

| (7) | For at afspejle den faktiske situation og af hensyn til retssikkerheden bør der udarbejdes en liste over, hvilke kombinationer af aktivstof og produkttype der pr. datoen for vedtagelse af denne forordning var omfattet af undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter. |
| --- | --- |

(7)

For at afspejle den faktiske situation og af hensyn til retssikkerheden bør der udarbejdes en liste over, hvilke kombinationer af aktivstof og produkttype der pr. datoen for vedtagelse af denne forordning var omfattet af undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter.

| (8) | Delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(8)

Delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014 affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. november 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 af 4. august 2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (EUT L 294 af 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/698 af 3. februar 2017 om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 for så vidt angår tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (EUT L 103 af 19.4.2017, s. 1).

3

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (EUT L 325 af 11.12.2007, s. 3).

4

---

BILAG

»BILAG II

KOMBINATIONER AF STOF OG PRODUKTTYPE, DER ER OMFATTET AF UNDERSØGELSESPROGRAMMET PR. 6. NOVEMBER 2018

Kombinationer af stof og produkttype, der støttes pr. 6. november 2018, med undtagelse af alle nanomaterialer, der ikke udtrykkeligt er nævnt i stof nr. 1017 og 1023, og med undtagelse af alle aktivstoffer, der genereres in situ, og som ikke udtrykkeligt er nævnt med henvisning til de(n) støttede prækursor(er).

| Nr. | Stof | Rapporterende medlemsstat | EF-nr. | CAS-nr. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 17 | 18 | 19 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Formaldehyd | DE | 200-001-8 | 50-00-0 | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | x |
| 9 | Bronopol | ES | 200-143-0 | 52-51-7 | | x | | | | x | | | x | | x | x | | | | | | x |
| 36 | Ethanol | EL | 200-578-6 | 64-17-5 | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 37 | Myresyre | BE | 200-579-1 | 64-18-6 | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 1025 | Permyresyre genereret af myresyre og hydrogenperoxid (brintoverilte) | BE | | | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 43 | Salicylsyre | NL | 200-712-3 | 69-72-7 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 52 | Ethylenoxid | NO | 200-849-9 | 75-21-8 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 69 | Glycolsyre | NL | 201-180-5 | 79-14-1 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1026 | Pereddikesyre genereret af tetraacetylethylendiamin (TAED) og hydrogenperoxid (brintoverilte) | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1027 | Pereddikesyre genereret af 1,3-diacetyloxypropan-2-yl-acetat og hydrogenperoxid (brintoverilte) | AT | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1028 | Pereddikesyre genereret af tetraacetylethylendiamin (TAED) og natriumperboratmonohydrat | AT | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1029 | Pereddikesyre genereret ved perhydrolyse af N-acetylcaprolactam med hydrogenperoxid (brintoverilte) i basisk miljø | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 71 | L-(+)-mælkesyre | DE | 201-196-2 | 79-33-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 79 | (2R,6aS,12aS)-1,2,6,6a,12,12a-hexahydro-2-isopropenyl-8,9-dimethoxychromen[3,4-b]furo[2,3-h]chromen-6-on (rotenon) | UK | 201-501-9 | 83-79-4 | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| 85 | Symclosen | UK | 201-782-8 | 87-90-1 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 92 | Biphenyl-2-ol | ES | 201-993-5 | 90-43-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 113 | 3-Phenyl-propen-2-al (kanelaldehyd) | UK | 203-213-9 | 104-55-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 117 | Geraniol | FR | 203-377-1 | 106-24-1 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 122 | Glyoxal | FR | 203-474-9 | 107-22-2 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 133 | Hexa-2,4-diensyre (sorbinsyre) | DE | 203-768-7 | 110-44-1 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 154 | Chlorophen | NO | 204-385-8 | 120-32-1 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 171 | 2-Phenoxyethanol | UK | 204-589-7 | 122-99-6 | x | x | | x | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 1072 | Carbondioxid (kuldioxid) | FR | 204-696-9 | 124-38-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 179 | Carbondioxid (kuldioxid) genereret ved forbrænding af propan og butan eller en blanding heraf | FR | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 180 | Natriumdimethylarsinat | PT | 204-708-2 | 124-65-2 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 185 | Tosylchloramidnatrium (chloramin T) | ES | 204-854-7 | 127-65-1 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 187 | Kaliumdimethyldithiocarbamat | UK | 204-875-1 | 128-03-0 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 188 | Natriumdimethyldithiocarbamat | UK | 204-876-7 | 128-04-1 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 195 | Natrium-2-biphenylat | ES | 205-055-6 | 132-27-4 | | | | x | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 206 | Thiram | BE | 205-286-2 | 137-26-8 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 210 | Metamnatrium | BE | 205-293-0 | 137-42-8 | | | | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 227 | 2-Thiazol-4-yl-1H-benzoimidazol (thiabendazol) | ES | 205-725-8 | 148-79-8 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 235 | Diuron | DK | 206-354-4 | 330-54-1 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 239 | Cyanamid | DE | 206-992-3 | 420-04-2 | | | x | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 253 | Tetrahydro-3,5-dimethyl-1,3,5-thiadiazin-2-thion (dazomet) | BE | 208-576-7 | 533-74-4 | | | | | | x | | | | | | x | | | | | | |
| 283 | Terbutryn | SK | 212-950-5 | 886-50-0 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 292 | (1,3,4,5,6,7-Hexahydro-1,3-dioxo-2H-isoindol-2-yl)methyl (1R-trans)-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-enyl)cyclopropancarboxylat (d-tetramethrin) | DE | 214-619-0 | 1166-46-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 321 | Monolinuron | UK | 217-129-5 | 1746-81-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 330 | N-(3-Aminopropyl)-N-dodecylpropan-1,3-diamin (diamin) | PT | 219-145-8 | 2372-82-9 | | x | x | x | | x | | x | | | x | x | x | | | | | |
| 336 | 2,2′-Dithiobis[N-methylbenzamid] (DTBMA) | PL | 219-768-5 | 2527-58-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 339 | 1,2-Benzisothiazol-3(2H)-on (BIT) | ES | 220-120-9 | 2634-33-5 | | x | | | | x | | | x | | x | x | x | | | | | |
| 341 | 2-Methyl-2H-isothiazol-3-on (MIT) | SI | 220-239-6 | 2682-20-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 346 | Natriumdichlorisocyanuratdihydrat | UK | 220-767-7 | 51580-86-0 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 345 | Troclosennatrium | UK | 220-767-7 | 2893-78-9 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 348 | Mecetroniumethylsulfat (MES) | PL | 221-106-5 | 3006-10-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 359 | Formaldehyd afgivet fra (ethylendioxy)dimethanol (reaktionsprodukter af ethylenglycol og paraformaldehyd (EGForm)) | PL | 222-720-6 | 3586-55-8 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 365 | Pyridin-2-thiol-1-oxid, natriumsalt (natriumpyrithion) | SE | 223-296-5 | 3811-73-2 | | x | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 368 | Methenamin-3-chlorallylochlorid (CTAC) | PL | 223-805-0 | 4080-31-3 | | | | | | x | | | | | | x | x | | | | | |
| 377 | 2,2′,2′′-(Hexahydro-1,3,5-triazin-1,3,5-triyl)triethanol (HHT) | PL | 225-208-0 | 4.4.4719 | | | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 382 | Tetrahydro-1,3,4,6-tetrakis(hydroxymethyl)imidazo[4,5-d]imidazol-2,5(1H,3H)-dion (TMAD) | ES | 226-408-0 | 5395-50-6 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 392 | Methylendithiocyanat | FR | 228-652-3 | 6317-18-6 | | | | | | | | | | | | x | | | | | | |
| 393 | 1,3-Bis(hydroxymethyl)-5,5-dimethylimidazolidin-2,4-dion (DMDMH) | PL | 229-222-8 | 6440-58-0 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 397 | Didecyldimethylammoniumchlorid (DDAC) | IT | 230-525-2 | 7173-51-5 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 401 | Sølv | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | x | | | | | | x | | | | | | | |
| 1023 | Sølv som nanomateriale | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | |
| 405 | Svovldioxid genereret ved forbrænding af svovl | DE | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 424 | Aktivt brom genereret af natriumbromid og natriumhypochlorit | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1030 | Aktivt brom genereret af natriumbromid og calciumhypochlorit | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1031 | Aktivt brom genereret af natriumbromid og chlor | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1032 | Aktivt brom genereret ved elektrolyse af natriumbromid | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1033 | Aktivt brom genereret af hypobromsyre og urinstof og bromurinstof | NL | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1034 | Aktivt brom genereret af natriumhypobromit og N-bromsulfamat og sulfaminsyre | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1035 | Aktivt brom genereret af ozon og bromid af naturligt vand og natriumbromid | NL | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 434 | Tetramethrin | DE | 231-711-6 | 7696-12-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 439 | Hydrogenperoxid (brintoverilte) | FI | 231-765-0 | 7722-84-1 | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1036 | Hydrogenperoxid (brintoverilte) afgivet fra natriumpercarbonat | FI | | | | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | |
| 444 | 7a-Ethyldihydro-1H,3H,5H-oxazol[3,4-c]oxazol (EDHO) | PL | 231-810-4 | 7747-35-5 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 450 | Sølvnitrat | SE | 231-853-9 | 7761-88-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 453 | Dinatriumperoxodisulfat | PT | 231-892-1 | 7775-27-1 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 432 | Aktivt chlor afgivet fra natriumhypochlorit | IT | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 455 | Aktivt chlor afgivet fra calciumhypochlorit | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 457 | Aktivt chlor afgivet fra chlor | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 458 | Monochloramin genereret af ammoniumsulfat og en chlorkilde | UK | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1016 | Sølvchlorid | SE | 232-033-3 | 7783-90-6 | x | x | | | | x | x | | x | | | | | | | | | |
| 473 | Pyrethriner og pyrethroider | ES | 232-319-8 | 8003-34-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 491 | Chlordioxid | DE | 233-162-8 | 10049-04-4 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1037 | Chlordioxid genereret ved elektrolyse af natriumchlorit | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1038 | Chlordioxid genereret ved syrebehandling af natriumchlorit | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1039 | Chlordioxid genereret ved iltning (oxydering) af natriumchlorit | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1040 | Chlordioxid genereret af natriumchlorat og hydrogenperoxid (brintoverilte) ved tilstedeværelse af en stærk syre | PT | | | | x | | | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1041 | Chlordioxid genereret ved elektrolyse af natriumchlorid | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1042 | Chlordioxid genereret af natriumchlorit og natriumbisulfat og saltsyre | DE | | | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1043 | Chlordioxid genereret af natriumchlorit og natriumbisulfat | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1044 | Chlordioxid genereret af natriumchlorit og natriumpersulfat | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 494 | 2,2-Dibrom-2-cyanacetamid (DBNPA) | DK | 233-539-7 | 10222-01-2 | | x | | x | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 501 | Carbendazim | DE | 234-232-0 | 10605-21-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 1022 | Dialuminiumchloridpentahydroxid | NL | 234-933-1 | 12042-91-0 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 515 | Bromidaktiveret chloramin (BAC) genereret af prækursorerne ammoniumbromid og natriumhypochlorit | SE | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 522 | Pyrithionzink | SE | 236-671-3 | 13463-41-7 | | x | | | | x | x | | x | x | | | | | | | x | |
| 524 | Dodecylguanidinmonohydrochlorid | ES | 237-030-0 | 13590-97-1 | | | | | | x | | | | | x | | | | | | | |
| 529 | Aktivt brom genereret af bromchlorid | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 531 | (Benzyloxy)methanol | UK | 238-588-8 | 14548-60-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 550 | D-gluconsyre, forbindelse med N,N′′-bis(4-chlorphenyl)-3,12-diimino-2,4,11,13-tetraazatetradecandiamidin (i størrelsesforholdet 2:1) (CHDG) | PT | 242-354-0 | 18472-51-0 | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 554 | p-[(Diiodomethyl)sulfonyl]toluen | UK | 243-468-3 | 20018-09-1 | | | | | | x | x | | x | x | | | | | | | | |
| 559 | (Benzothiazol-2-ylthio)methylthiocyanat (TCMTB) | NO | 244-445-0 | 21564-17-0 | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | |
| 562 | 2-Methyl-4-oxo-3-(prop-2-ynyl)cyclopent-2-en-1-yl-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-enyl)cyclopropancarboxylat (prallethrin) | EL | 245-387-9 | 23031-36-9 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 563 | Kalium-(E,E)-hexa-2,4-dienoat (kaliumsorbat) | DE | 246-376-1 | 24634-61-5 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 566 | Reaktionsprodukter af paraformaldehyd og 2-hydroxypropylamin (i størrelsesforholdet 1:1) (HPT) | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | | x | | | | | |
| 571 | 2-Octyl-2H-isothiazol-3-on (OIT) | UK | 247-761-7 | 26530-20-1 | | | | | | x | x | | x | x | x | | x | | | | | |
| 577 | Dimethyloctadecyl[3-(trimethoxysilyl)propyl]ammoniumchlorid | ES | 248-595-8 | 27668-52-6 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 588 | Bromchlor-5,5-dimethylimidazolidin-2,4-dion (BCDMH) | NL | 251-171-5 | 32718-18-6 | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 590 | 3-(4-Isopropylphenyl)-1,1-dimethylurinstof (isoproturon) | DE | 251-835-4 | 34123-59-6 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 597 | 1-[2-(Allyloxy)-2-(2,4-dichlorphenyl)ethyl]-1H-imidazol (imazalil) | DE | 252-615-0 | 35554-44-0 | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 599 | S-[(6-chlor-2-oxooxazolo[4,5-b]pyridin-3(2H)-yl)methyl]-O,O-dimethylthiophosphat (azamethiphos) | UK | 252-626-0 | 35575-96-3 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 608 | Dimethyltetradecyl[3-(trimethoxysilyl)propyl]ammoniumchlorid | PL | 255-451-8 | 41591-87-1 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 1045 | Olie af Eucalyptus citriodora, hydreret, cyklisk | UK | | 1245629-80-4 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1046 | Olie af Cymbopogon winterianus, fraktioneret, hydreret, cyklisk | UK | Foreligger ikke | Foreligger ikke | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1047 | Olie af Eucalyptus citriodora og citronellal, hydreret, cyklisk | UK | Foreligger ikke | Foreligger ikke | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 609 | 2-Hydroxy-α,α,4-trimethylcyclohexanmethanol | UK | 255-953-7 | 42822-86-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 619 | 3-Iod-2-propynylbutylcarbamat (IPBC) | DK | 259-627-5 | 55406-53-6 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 620 | Tetrakis(hydroxymethyl)phosphoniumsulfat (i forholdet 2:1) (THPS) | MT | 259-709-0 | 55566-30-8 | | | | | | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 648 | 4,5-Dichlor-2-octylisothiazol-3(2H)-on (4,5-dichlor-2-octyl-2H-isothiazol-3-on (DCOIT)) | NO | 264-843-8 | 64359-81-5 | | | | | | | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 656 | Reaktionsprodukter af paraformaldehyd og 2-hydroxypropylamin (i størrelsesforholdet 3:2) (MBO) | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 667 | Alkyl(C12-18)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC (C12-18)) | IT | 269-919-4 | 68391-01-5 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 671 | Alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC/BKC (C12-C16)) | IT | 270-325-2 | 68424-85-1 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 673 | Didecyldimethylammoniumchlorid (DDAC (C8-10)) | IT | 270-331-5 | 68424-95-3 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 690 | Kvaternære ammoniumforbindelser, benzyl-C12-18-alkyldimethyl, salte med 1,2-benzisothiazol-3(2H)-on-1,1-dioxid (i størrelsesforholdet 1:1) (ADBAS) | MT | 273-545-7 | 68989-01-5 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 691 | Natrium-N-(hydroxymethyl)glycinat | AT | 274-357-8 | 70161-44-3 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 692 | Aminer, C10-16-alkyldimethyl, N-oxider | PT | 274-687-2 | 70592-80-2 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 693 | Pentakalium-bis(peroxymonosulfat)bis(sulfat) (KPMS) | SI | 274-778-7 | 70693-62-8 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 939 | Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af natriumchlorid | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1048 | Aktivt chlor afgivet fra hypochlorsyre | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1049 | Aktivt chlor genereret af natriumchlorid og pentakalium-bis(peroxymonosulfat)bis(sulfat) | SI | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1050 | Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af havvand (natriumchlorid) | FR | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1051 | Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af magnesiumchloridhexahydrat og kaliumchlorid | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1052 | Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af magnesiumchloridhexahydrat | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1053 | Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af kaliumchlorid | DK | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1054 | Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af natrium-N-chlorsulfamat | SI | | | | | | x | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1055 | Aktivt chlor genereret af natriumchlorid og pentakalium-bis(peroxymonosulfat)bis(sulfat) og sulfaminsyre | SI | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1056 | Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af saltstyre | SI | | | | x | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 701 | Dihydrogen-bis[monoperoxyphthalat(2-)-O1,OO1]magnesat(2-) (MMPP) | PL | 279-013-0 | 84665-66-7 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1024 | Margosaekstrakt fra koldpresset olie af kerner af Azadirachta indica, som er ekstraheret med superkritisk carbondioxid (kuldioxid) | DE | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 724 | Alkyl-(C12-C14)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC (C12-C14)) | IT | 287-089-1 | 85409-22-9 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 725 | Alkyl-(C12-C14)dimethyl(ethylbenzyl)ammoniumchlorid (ADEBAC (C12-C14)) | IT | 287-090-7 | 85409-23-0 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 731 | Ekstrakt af Chrysanthemum cinerariaefolium | ES | 289-699-3 | 89997-63-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 1057 | Ekstrakt af Chrysanthemum cinerariaefolium fra åbne og modne blomster af Tanacetum cinerariifolium udvundet med kulbrinteopløsningsmiddel | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 1058 | Ekstrakt af Chrysanthemum cinerariaefolium fra åbne og modne blomster af Tanacetum cinerariifolium udvundet med superkritisk carbondioxid (kuldioxid) | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 744 | Ekstrakt af lavendel (Lavandula hybrida)/lavandinolie | PT | 294-470-6 | 91722-69-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 779 | Reaktionsprodukter af glutaminsyre og N-(C12-C14-alkyl)propylendiamin (glucoprotamin) | DE | 403-950-8 | 164907-72-6 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 785 | 6-(Phthalimid)peroxyhexansyre (PAP) | IT | 410-850-8 | 128275-31-0 | x | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 791 | 2-Butyl-benzo[d]isothiazol-3-on (BBIT) | CZ | 420-590-7 | 4.7.4299 | | | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 792 | Chlordioxid genereret ved syrebehandling af tetrachlordecaoxidkompleks (TCDO) | DE | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 811 | Sølvnatriumhydrogenzirconiumphosphat | SE | 422-570-3 | 265647-11-8 | x | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 794 | sec-Butyl-2-(2-hydroxyethyl)piperidin-1-carboxylat (icaridin) | DK | 423-210-8 | 119515-38-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 797 | cis-1-(3-Chlorallyl)-3,5,7-triaza-1-azoniaadamantanchlorid (cis-CTAC) | PL | 426-020-3 | 51229-78-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 813 | Peroxyoctansyre | FR | | 33734-57-5 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1014 | Sølvzeolit | SE | Foreligger ikke | Foreligger ikke | | x | | x | x | | x | | x | | | | | | | | | |
| 152 | Reaktionsprodukter af 5,5-dimethylhydantoin, 5-ethyl-5-methylhydantoin med brom og chlor (DCDMH) | NL | Foreligger ikke | Foreligger ikke | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 459 | Reaktionsmasse af titandioxid og sølvchlorid | SE | Foreligger ikke | Foreligger ikke | x | x | | | | x | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 777 | Reaktionsprodukter af 5,5-dimethylhydantoin, 5-ethyl-5-methylhydantoin med chlor (DCEMH) | NL | Foreligger ikke | Foreligger ikke | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 810 | Sølvphosphatglas | SE | Foreligger ikke | 308069-39-8 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 824 | Sølvzinkzeolit | SE | Foreligger ikke | 130328-20-0 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1013 | Sølvkobberzeolit | SE | Foreligger ikke | 130328-19-7 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1017 | Sølv adsorberet på siliciumdioxid (som nanomateriale i form af et stabilt aggregat af primærpartikler i nanoskala) | SE | Foreligger ikke | Foreligger ikke | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 854 | (RS)-3-Allyl-2-methyl-4-oxocyclopent-2-enyl-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-enyl)-cyclopropancarboxylat (blanding af 4 isomerer: 1R trans, 1R: 1R trans, 1S: 1R trans, 1R: 1R cis, 1S 4:4:1:1) (d-allethrin) | DE | Plantebeskyttelsesmiddel | 231937-89-6 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 855 | (RS)-3-Allyl-2-methyl-4-oxocyclopent-2-enyl-(1R,3R)-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-enyl)-cyclopropancarboxylat (blanding af to isomerer: 1R-trans:1R/S, kun i størrelsesforholdet 1:3) (esbiothrin) | DE | Plantebeskyttelsesmiddel | 260359-57-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 843 | 4-Brom-2-(4-chlorphenyl)-1-ethoxymethyl-5-trifluormethylpyrrol-3-carbonitril (chlorfenapyr) | PT | Plantebeskyttelsesmiddel | 122453-73-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 859 | Polymer af N-methylmethanamin (EINECS 204-697-4) og (chlormethyl)oxiran (EINECS 203-439-8)/polymerisk kvaternær ammoniumchlorid (PQ-polymer) | HU | Polymer | 25988-97-0 | | x | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 868 | Polyhexamethylenbiguanidhydrochlorid med en gennemsnitlig antalsmiddelmolekylvægt (Mn) på 1415 og en gennemsnitlig polydispersitet (PDI) på 4,7 (PHMB (1415; 4,7)) | FR | Polymer | 32289-58-0 og 1802181-67-4 | | | x | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 869 | Poly(oxy-1,2-ethandiyl), α-[2-(didecylmethylammonio)ethyl]-, ω-hydroxy-, propanoat (salt) (bardap 26) | IT | Polymer | 94667-33-1 | | x | | x | | | | | | x | | | | | | | | |
| 872 | N-didecyl-N-dipolyethoxyammoniumborat/didecylpolyoxethylammoniumborat (polymerisk betain) | EL | Polymer | 214710-34-6 | | | | | | | | x | | | | | | | | | | |
| 1059 | Oleoresiner af Capsicum


  Ekstrakter og deres fysisk modificerede derivater. Det er et produkt, som kan indeholde harpikssyrer og deres estere og terpener samt iltnings- (oxyderings-) eller polymeriseringsprodukter af disse terpener. (Capsicum frutescens, Solanaceae) | BE | Foreligger ikke | 8023-77-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1060 | Ekstrakt af Capsicum annuum


  Ekstrakter og deres fysisk modificerede derivater, såsom tinkturer, faste bestanddele, absolutter, æteriske olier, olieharpikser, terpener, terpenfrie fraktioner, destillater, restprodukter mv., udvundet af Saccharomyces cerevisiae, Saccharomycelaceae. | BE | 283-403-6 | 84625-29-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1061 | Reaktionsblanding af (6E)-N-(4-hydroxy-3-methoxy-2-methylphenyl)-8-methylnon-6-enamid og N-(4-hydroxy-3-methoxy-2-methylphenyl)-8-methylnonanamid | BE | Foreligger ikke | Foreligger ikke | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1062 | D-fruktose | AT | 200-333-3 | 57-48-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1063 | Honning | AT | | 8028-66-8 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1064 | Maltekstrakt

  Ekstrakter og deres fysisk modificerede derivater, såsom tinkturer, faste bestanddele, absolutter, æteriske olier, olieharpikser, terpener, terpenfrie fraktioner, destillater, restprodukter mv., udvundet af Hordeum, Gramineae. | AT | 232-310-9 | 8002-48-0 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1065 | Eddike
  (fødevarekvalitet, med et indhold af eddikesyre på højst 10 %) | AT | Foreligger ikke | 8028-52-2 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1066 | Ost | AT | Foreligger ikke | Foreligger ikke | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1067 | Æggepulver | NL | Foreligger ikke | Foreligger ikke | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1068 | Saccharomyces cerevisiae | NL | Foreligger ikke | 68876-77-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1069 | Koncentrat af æblesaft | NL | Foreligger ikke | Foreligger ikke | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1070 | Appelsinekstrakt

  Ekstrakter og deres fysisk modificerede derivater, såsom tinkturer, faste bestanddele, absolutter, æteriske olier, olieharpikser, terpener, terpenfrie fraktioner, destillater, restprodukter mv., udvundet af Citrus sinensis, Rutaceae. | CH | 232-433-8 | 8028-48-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1071 | Hvidløgsekstrakt

  Ekstrakter og deres fysisk modificerede derivater, såsom tinkturer, faste bestanddele, absolutter, æteriske olier, olieharpikser, terpener, terpenfrie fraktioner, destillater, restprodukter mv., udvundet af Allium sativum, Liliaceae. | AT | 232-371-1 | 8008-99-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |

Nr.

Stof

Rapporterende medlemsstat

EF-nr.

CAS-nr.

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

17

18

19

21

22

1

Formaldehyd

DE

200-001-8

50-00-0

x

x

x

9

Bronopol

ES

200-143-0

52-51-7

x

x

x

x

x

x

36

Ethanol

EL

200-578-6

64-17-5

x

x

x

37

Myresyre

BE

200-579-1

64-18-6

x

x

x

x

x

x

x

1025

Permyresyre genereret af myresyre og hydrogenperoxid (brintoverilte)

BE

x

x

x

x

x

x

x

43

Salicylsyre

NL

200-712-3

69-72-7

x

x

x

52

Ethylenoxid

NO

200-849-9

75-21-8

x

69

Glycolsyre

NL

201-180-5

79-14-1

x

x

x

1026

Pereddikesyre genereret af tetraacetylethylendiamin (TAED) og hydrogenperoxid (brintoverilte)

AT

x

1027

Pereddikesyre genereret af 1,3-diacetyloxypropan-2-yl-acetat og hydrogenperoxid (brintoverilte)

AT

x

x

1028

Pereddikesyre genereret af tetraacetylethylendiamin (TAED) og natriumperboratmonohydrat

AT

x

1029

Pereddikesyre genereret ved perhydrolyse af N-acetylcaprolactam med hydrogenperoxid (brintoverilte) i basisk miljø

AT

x

71

L-(+)-mælkesyre

DE

201-196-2

79-33-4

x

79

(2R,6aS,12aS)-1,2,6,6a,12,12a-hexahydro-2-isopropenyl-8,9-dimethoxychromen[3,4-b]furo[2,3-h]chromen-6-on (rotenon)

UK

201-501-9

83-79-4

x

85

Symclosen

UK

201-782-8

87-90-1

x

x

x

x

x

x

92

Biphenyl-2-ol

ES

201-993-5

90-43-7

x

x

x

113

3-Phenyl-propen-2-al (kanelaldehyd)

UK

203-213-9

104-55-2

x

117

Geraniol

FR

203-377-1

106-24-1

x

x

122

Glyoxal

FR

203-474-9

107-22-2

x

x

x

133

Hexa-2,4-diensyre (sorbinsyre)

DE

203-768-7

110-44-1

x

154

Chlorophen

NO

204-385-8

120-32-1

x

171

2-Phenoxyethanol

UK

204-589-7

122-99-6

x

x

x

x

x

1072

Carbondioxid (kuldioxid)

FR

204-696-9

124-38-9

x

179

Carbondioxid (kuldioxid) genereret ved forbrænding af propan og butan eller en blanding heraf

FR

x

180

Natriumdimethylarsinat

PT

204-708-2

124-65-2

x

185

Tosylchloramidnatrium (chloramin T)

ES

204-854-7

127-65-1

x

x

x

x

187

Kaliumdimethyldithiocarbamat

UK

204-875-1

128-03-0

x

x

x

188

Natriumdimethyldithiocarbamat

UK

204-876-7

128-04-1

x

x

x

195

Natrium-2-biphenylat

ES

205-055-6

132-27-4

x

x

x

x

x

x

206

Thiram

BE

205-286-2

137-26-8

x

210

Metamnatrium

BE

205-293-0

137-42-8

x

x

227

2-Thiazol-4-yl-1H-benzoimidazol (thiabendazol)

ES

205-725-8

148-79-8

x

x

x

235

Diuron

DK

206-354-4

330-54-1

x

x

239

Cyanamid

DE

206-992-3

420-04-2

x

x

253

Tetrahydro-3,5-dimethyl-1,3,5-thiadiazin-2-thion (dazomet)

BE

208-576-7

533-74-4

x

x

283

Terbutryn

SK

212-950-5

886-50-0

x

x

x

292

(1,3,4,5,6,7-Hexahydro-1,3-dioxo-2H-isoindol-2-yl)methyl (1R-trans)-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-enyl)cyclopropancarboxylat (d-tetramethrin)

DE

214-619-0

1166-46-7

x

321

Monolinuron

UK

217-129-5

1746-81-2

x

330

N-(3-Aminopropyl)-N-dodecylpropan-1,3-diamin (diamin)

PT

219-145-8

2372-82-9

x

x

x

x

x

x

x

x

336

2,2′-Dithiobis[N-methylbenzamid] (DTBMA)

PL

219-768-5

2527-58-4

x

339

1,2-Benzisothiazol-3(2H)-on (BIT)

ES

220-120-9

2634-33-5

x

x

x

x

x

x

341

2-Methyl-2H-isothiazol-3-on (MIT)

SI

220-239-6

2682-20-4

x

346

Natriumdichlorisocyanuratdihydrat

UK

220-767-7

51580-86-0

x

x

x

x

x

x

345

Troclosennatrium

UK

220-767-7

2893-78-9

x

x

x

x

x

x

348

Mecetroniumethylsulfat (MES)

PL

221-106-5

3006-10-8

x

359

Formaldehyd afgivet fra (ethylendioxy)dimethanol (reaktionsprodukter af ethylenglycol og paraformaldehyd (EGForm))

PL

222-720-6

3586-55-8

x

x

x

x

x

365

Pyridin-2-thiol-1-oxid, natriumsalt (natriumpyrithion)

SE

223-296-5

3811-73-2

x

x

x

x

x

x

368

Methenamin-3-chlorallylochlorid (CTAC)

PL

223-805-0

4080-31-3

x

x

x

377

2,2′,2′′-(Hexahydro-1,3,5-triazin-1,3,5-triyl)triethanol (HHT)

PL

225-208-0

4.4.4719

x

x

x

x

382

Tetrahydro-1,3,4,6-tetrakis(hydroxymethyl)imidazo[4,5-d]imidazol-2,5(1H,3H)-dion (TMAD)

ES

226-408-0

5395-50-6

x

x

x

x

x

392

Methylendithiocyanat

FR

228-652-3

6317-18-6

x

393

1,3-Bis(hydroxymethyl)-5,5-dimethylimidazolidin-2,4-dion (DMDMH)

PL

229-222-8

6440-58-0

x

x

397

Didecyldimethylammoniumchlorid (DDAC)

IT

230-525-2

7173-51-5

x

x

x

x

x

x

x

x

401

Sølv

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

x

1023

Sølv som nanomateriale

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

405

Svovldioxid genereret ved forbrænding af svovl

DE

x

424

Aktivt brom genereret af natriumbromid og natriumhypochlorit

NL

x

x

x

1030

Aktivt brom genereret af natriumbromid og calciumhypochlorit

NL

x

x

x

1031

Aktivt brom genereret af natriumbromid og chlor

NL

x

x

x

1032

Aktivt brom genereret ved elektrolyse af natriumbromid

NL

x

x

x

1033

Aktivt brom genereret af hypobromsyre og urinstof og bromurinstof

NL

x

x

1034

Aktivt brom genereret af natriumhypobromit og N-bromsulfamat og sulfaminsyre

NL

x

1035

Aktivt brom genereret af ozon og bromid af naturligt vand og natriumbromid

NL

x

434

Tetramethrin

DE

231-711-6

7696-12-0

x

439

Hydrogenperoxid (brintoverilte)

FI

231-765-0

7722-84-1

x

x

1036

Hydrogenperoxid (brintoverilte) afgivet fra natriumpercarbonat

FI

x

x

x

444

7a-Ethyldihydro-1H,3H,5H-oxazol[3,4-c]oxazol (EDHO)

PL

231-810-4

7747-35-5

x

x

450

Sølvnitrat

SE

231-853-9

7761-88-8

x

453

Dinatriumperoxodisulfat

PT

231-892-1

7775-27-1

x

432

Aktivt chlor afgivet fra natriumhypochlorit

IT

x

x

455

Aktivt chlor afgivet fra calciumhypochlorit

IT

x

457

Aktivt chlor afgivet fra chlor

IT

x

458

Monochloramin genereret af ammoniumsulfat og en chlorkilde

UK

x

x

1016

Sølvchlorid

SE

232-033-3

7783-90-6

x

x

x

x

x

473

Pyrethriner og pyrethroider

ES

232-319-8

8003-34-7

x

x

491

Chlordioxid

DE

233-162-8

10049-04-4

x

x

x

x

x

x

1037

Chlordioxid genereret ved elektrolyse af natriumchlorit

PT

x

x

x

x

x

x

1038

Chlordioxid genereret ved syrebehandling af natriumchlorit

PT

x

x

x

x

x

x

1039

Chlordioxid genereret ved iltning (oxydering) af natriumchlorit

PT

x

x

x

x

x

x

1040

Chlordioxid genereret af natriumchlorat og hydrogenperoxid (brintoverilte) ved tilstedeværelse af en stærk syre

PT

x

x

x

x

1041

Chlordioxid genereret ved elektrolyse af natriumchlorid

DE

x

x

x

x

x

x

1042

Chlordioxid genereret af natriumchlorit og natriumbisulfat og saltsyre

DE

x

x

1043

Chlordioxid genereret af natriumchlorit og natriumbisulfat

DE

x

x

x

x

x

x

1044

Chlordioxid genereret af natriumchlorit og natriumpersulfat

DE

x

x

x

x

x

x

494

2,2-Dibrom-2-cyanacetamid (DBNPA)

DK

233-539-7

10222-01-2

x

x

x

x

x

x

501

Carbendazim

DE

234-232-0

10605-21-7

x

x

x

1022

Dialuminiumchloridpentahydroxid

NL

234-933-1

12042-91-0

x

515

Bromidaktiveret chloramin (BAC) genereret af prækursorerne ammoniumbromid og natriumhypochlorit

SE

x

x

522

Pyrithionzink

SE

236-671-3

13463-41-7

x

x

x

x

x

x

524

Dodecylguanidinmonohydrochlorid

ES

237-030-0

13590-97-1

x

x

529

Aktivt brom genereret af bromchlorid

NL

x

531

(Benzyloxy)methanol

UK

238-588-8

14548-60-8

x

x

550

D-gluconsyre, forbindelse med N,N′′-bis(4-chlorphenyl)-3,12-diimino-2,4,11,13-tetraazatetradecandiamidin (i størrelsesforholdet 2:1) (CHDG)

PT

242-354-0

18472-51-0

x

x

x

554

p-[(Diiodomethyl)sulfonyl]toluen

UK

243-468-3

20018-09-1

x

x

x

x

559

(Benzothiazol-2-ylthio)methylthiocyanat (TCMTB)

NO

244-445-0

21564-17-0

x

x

562

2-Methyl-4-oxo-3-(prop-2-ynyl)cyclopent-2-en-1-yl-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-enyl)cyclopropancarboxylat (prallethrin)

EL

245-387-9

23031-36-9

x

563

Kalium-(E,E)-hexa-2,4-dienoat (kaliumsorbat)

DE

246-376-1

24634-61-5

x

566

Reaktionsprodukter af paraformaldehyd og 2-hydroxypropylamin (i størrelsesforholdet 1:1) (HPT)

AT

x

x

x

x

571

2-Octyl-2H-isothiazol-3-on (OIT)

UK

247-761-7

26530-20-1

x

x

x

x

x

x

577

Dimethyloctadecyl[3-(trimethoxysilyl)propyl]ammoniumchlorid

ES

248-595-8

27668-52-6

x

x

x

588

Bromchlor-5,5-dimethylimidazolidin-2,4-dion (BCDMH)

NL

251-171-5

32718-18-6

x

x

x

590

3-(4-Isopropylphenyl)-1,1-dimethylurinstof (isoproturon)

DE

251-835-4

34123-59-6

x

x

597

1-[2-(Allyloxy)-2-(2,4-dichlorphenyl)ethyl]-1H-imidazol (imazalil)

DE

252-615-0

35554-44-0

x

599

S-[(6-chlor-2-oxooxazolo[4,5-b]pyridin-3(2H)-yl)methyl]-O,O-dimethylthiophosphat (azamethiphos)

UK

252-626-0

35575-96-3

x

608

Dimethyltetradecyl[3-(trimethoxysilyl)propyl]ammoniumchlorid

PL

255-451-8

41591-87-1

x

1045

Olie af Eucalyptus citriodora, hydreret, cyklisk

UK

1245629-80-4

x

1046

Olie af Cymbopogon winterianus, fraktioneret, hydreret, cyklisk

UK

Foreligger ikke

Foreligger ikke

x

1047

Olie af Eucalyptus citriodora og citronellal, hydreret, cyklisk

UK

Foreligger ikke

Foreligger ikke

x

609

2-Hydroxy-α,α,4-trimethylcyclohexanmethanol

UK

255-953-7

42822-86-6

x

619

3-Iod-2-propynylbutylcarbamat (IPBC)

DK

259-627-5

55406-53-6

x

x

x

620

Tetrakis(hydroxymethyl)phosphoniumsulfat (i forholdet 2:1) (THPS)

MT

259-709-0

55566-30-8

x

x

x

648

4,5-Dichlor-2-octylisothiazol-3(2H)-on (4,5-dichlor-2-octyl-2H-isothiazol-3-on (DCOIT))

NO

264-843-8

64359-81-5

x

x

x

x

656

Reaktionsprodukter af paraformaldehyd og 2-hydroxypropylamin (i størrelsesforholdet 3:2) (MBO)

AT

x

x

x

x

x

667

Alkyl(C12-18)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC (C12-18))

IT

269-919-4

68391-01-5

x

x

x

x

x

x

x

x

671

Alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC/BKC (C12-C16))

IT

270-325-2

68424-85-1

x

x

x

x

x

x

x

x

673

Didecyldimethylammoniumchlorid (DDAC (C8-10))

IT

270-331-5

68424-95-3

x

x

x

x

x

x

x

x

690

Kvaternære ammoniumforbindelser, benzyl-C12-18-alkyldimethyl, salte med 1,2-benzisothiazol-3(2H)-on-1,1-dioxid (i størrelsesforholdet 1:1) (ADBAS)

MT

273-545-7

68989-01-5

x

x

691

Natrium-N-(hydroxymethyl)glycinat

AT

274-357-8

70161-44-3

x

692

Aminer, C10-16-alkyldimethyl, N-oxider

PT

274-687-2

70592-80-2

x

693

Pentakalium-bis(peroxymonosulfat)bis(sulfat) (KPMS)

SI

274-778-7

70693-62-8

x

x

x

x

939

Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af natriumchlorid

SK

x

x

x

x

x

x

1048

Aktivt chlor afgivet fra hypochlorsyre

SK

x

x

x

x

1049

Aktivt chlor genereret af natriumchlorid og pentakalium-bis(peroxymonosulfat)bis(sulfat)

SI

x

x

x

x

1050

Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af havvand (natriumchlorid)

FR

x

1051

Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af magnesiumchloridhexahydrat og kaliumchlorid

FR

x

1052

Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af magnesiumchloridhexahydrat

FR

x

1053

Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af kaliumchlorid

DK

x

x

1054

Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af natrium-N-chlorsulfamat

SI

x

x

x

1055

Aktivt chlor genereret af natriumchlorid og pentakalium-bis(peroxymonosulfat)bis(sulfat) og sulfaminsyre

SI

x

x

1056

Aktivt chlor genereret ved elektrolyse af saltstyre

SI

x

x

x

701

Dihydrogen-bis[monoperoxyphthalat(2-)-O1,OO1]magnesat(2-) (MMPP)

PL

279-013-0

84665-66-7

x

1024

Margosaekstrakt fra koldpresset olie af kerner af Azadirachta indica, som er ekstraheret med superkritisk carbondioxid (kuldioxid)

DE

x

724

Alkyl-(C12-C14)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC (C12-C14))

IT

287-089-1

85409-22-9

x

x

x

x

x

x

x

x

725

Alkyl-(C12-C14)dimethyl(ethylbenzyl)ammoniumchlorid (ADEBAC (C12-C14))

IT

287-090-7

85409-23-0

x

x

x

x

x

x

x

x

731

Ekstrakt af Chrysanthemum cinerariaefolium

ES

289-699-3

89997-63-7

x

1057

Ekstrakt af Chrysanthemum cinerariaefolium fra åbne og modne blomster af Tanacetum cinerariifolium udvundet med kulbrinteopløsningsmiddel

ES

x

x

1058

Ekstrakt af Chrysanthemum cinerariaefolium fra åbne og modne blomster af Tanacetum cinerariifolium udvundet med superkritisk carbondioxid (kuldioxid)

ES

x

x

744

Ekstrakt af lavendel (Lavandula hybrida)/lavandinolie

PT

294-470-6

91722-69-9

x

779

Reaktionsprodukter af glutaminsyre og N-(C12-C14-alkyl)propylendiamin (glucoprotamin)

DE

403-950-8

164907-72-6

x

x

785

6-(Phthalimid)peroxyhexansyre (PAP)

IT

410-850-8

128275-31-0

x

x

791

2-Butyl-benzo[d]isothiazol-3-on (BBIT)

CZ

420-590-7

4.7.4299

x

x

x

x

x

792

Chlordioxid genereret ved syrebehandling af tetrachlordecaoxidkompleks (TCDO)

DE

x

x

811

Sølvnatriumhydrogenzirconiumphosphat

SE

422-570-3

265647-11-8

x

x

x

x

x

794

sec-Butyl-2-(2-hydroxyethyl)piperidin-1-carboxylat (icaridin)

DK

423-210-8

119515-38-7

x

797

cis-1-(3-Chlorallyl)-3,5,7-triaza-1-azoniaadamantanchlorid (cis-CTAC)

PL

426-020-3

51229-78-8

x

x

813

Peroxyoctansyre

FR

33734-57-5

x

x

x

1014

Sølvzeolit

SE

Foreligger ikke

Foreligger ikke

x

x

x

x

x

152

Reaktionsprodukter af 5,5-dimethylhydantoin, 5-ethyl-5-methylhydantoin med brom og chlor (DCDMH)

NL

Foreligger ikke

Foreligger ikke

x

459

Reaktionsmasse af titandioxid og sølvchlorid

SE

Foreligger ikke

Foreligger ikke

x

x

x

x

x

x

x

777

Reaktionsprodukter af 5,5-dimethylhydantoin, 5-ethyl-5-methylhydantoin med chlor (DCEMH)

NL

Foreligger ikke

Foreligger ikke

x

810

Sølvphosphatglas

SE

Foreligger ikke

308069-39-8

x

x

x

824

Sølvzinkzeolit

SE

Foreligger ikke

130328-20-0

x

x

x

x

1013

Sølvkobberzeolit

SE

Foreligger ikke

130328-19-7

x

x

x

x

1017

Sølv adsorberet på siliciumdioxid (som nanomateriale i form af et stabilt aggregat af primærpartikler i nanoskala)

SE

Foreligger ikke

Foreligger ikke

x

854

(RS)-3-Allyl-2-methyl-4-oxocyclopent-2-enyl-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-enyl)-cyclopropancarboxylat (blanding af 4 isomerer: 1R trans, 1R: 1R trans, 1S: 1R trans, 1R: 1R cis, 1S 4:4:1:1) (d-allethrin)

DE

Plantebeskyttelsesmiddel

231937-89-6

x

855

(RS)-3-Allyl-2-methyl-4-oxocyclopent-2-enyl-(1R,3R)-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-enyl)-cyclopropancarboxylat (blanding af to isomerer: 1R-trans:1R/S, kun i størrelsesforholdet 1:3) (esbiothrin)

DE

Plantebeskyttelsesmiddel

260359-57-7

x

843

4-Brom-2-(4-chlorphenyl)-1-ethoxymethyl-5-trifluormethylpyrrol-3-carbonitril (chlorfenapyr)

PT

Plantebeskyttelsesmiddel

122453-73-0

x

859

Polymer af N-methylmethanamin (EINECS 204-697-4) og (chlormethyl)oxiran (EINECS 203-439-8)/polymerisk kvaternær ammoniumchlorid (PQ-polymer)

HU

Polymer

25988-97-0

x

x

868

Polyhexamethylenbiguanidhydrochlorid med en gennemsnitlig antalsmiddelmolekylvægt (Mn) på 1415 og en gennemsnitlig polydispersitet (PDI) på 4,7 (PHMB (1415; 4,7))

FR

Polymer

32289-58-0 og 1802181-67-4

x

x

x

869

Poly(oxy-1,2-ethandiyl), α-[2-(didecylmethylammonio)ethyl]-, ω-hydroxy-, propanoat (salt) (bardap 26)

IT

Polymer

94667-33-1

x

x

x

872

N-didecyl-N-dipolyethoxyammoniumborat/didecylpolyoxethylammoniumborat (polymerisk betain)

EL

Polymer

214710-34-6

x

1059

Oleoresiner af Capsicum

Ekstrakter og deres fysisk modificerede derivater. Det er et produkt, som kan indeholde harpikssyrer og deres estere og terpener samt iltnings- (oxyderings-) eller polymeriseringsprodukter af disse terpener. (Capsicum frutescens, Solanaceae)

BE

Foreligger ikke

8023-77-6

x

1060

Ekstrakt af Capsicum annuum

Ekstrakter og deres fysisk modificerede derivater, såsom tinkturer, faste bestanddele, absolutter, æteriske olier, olieharpikser, terpener, terpenfrie fraktioner, destillater, restprodukter mv., udvundet af Saccharomyces cerevisiae, Saccharomycelaceae.

BE

283-403-6

84625-29-6

x

1061

Reaktionsblanding af (6E)-N-(4-hydroxy-3-methoxy-2-methylphenyl)-8-methylnon-6-enamid og N-(4-hydroxy-3-methoxy-2-methylphenyl)-8-methylnonanamid

BE

Foreligger ikke

Foreligger ikke

x

1062

D-fruktose

AT

200-333-3

57-48-7

x

1063

Honning

AT

8028-66-8

x

1064

Maltekstrakt

Ekstrakter og deres fysisk modificerede derivater, såsom tinkturer, faste bestanddele, absolutter, æteriske olier, olieharpikser, terpener, terpenfrie fraktioner, destillater, restprodukter mv., udvundet af Hordeum, Gramineae.

AT

232-310-9

8002-48-0

x

1065

Eddike

(fødevarekvalitet, med et indhold af eddikesyre på højst 10 %)

AT

Foreligger ikke

8028-52-2

x

1066

Ost

AT

Foreligger ikke

Foreligger ikke

x

1067

Æggepulver

NL

Foreligger ikke

Foreligger ikke

x

1068

Saccharomyces cerevisiae

NL

Foreligger ikke

68876-77-7

x

1069

Koncentrat af æblesaft

NL

Foreligger ikke

Foreligger ikke

x

1070

Appelsinekstrakt

Ekstrakter og deres fysisk modificerede derivater, såsom tinkturer, faste bestanddele, absolutter, æteriske olier, olieharpikser, terpener, terpenfrie fraktioner, destillater, restprodukter mv., udvundet af Citrus sinensis, Rutaceae.

CH

232-433-8

8028-48-6

x

1071

Hvidløgsekstrakt

Ekstrakter og deres fysisk modificerede derivater, såsom tinkturer, faste bestanddele, absolutter, æteriske olier, olieharpikser, terpener, terpenfrie fraktioner, destillater, restprodukter mv., udvundet af Allium sativum, Liliaceae.

AT

232-371-1

8008-99-9

x

---

| 1.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 31/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 31/21

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/158

af 31. januar 2019

om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet methoxyfenozid, som kandidat til substitution, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 24 sammenholdt med artikel 20, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Methoxyfenozid blev ved Kommissionens direktiv 2005/3/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). |
| --- | --- |

(1)

Methoxyfenozid blev ved Kommissionens direktiv 2005/3/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3).

| (2) | Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4).

| (3) | Godkendelsen af aktivstoffet methoxyfenozid, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. juli 2019. |
| --- | --- |

(3)

Godkendelsen af aktivstoffet methoxyfenozid, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. juli 2019.

| (4) | Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af methoxyfenozid inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel. |
| --- | --- |

(4)

Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af methoxyfenozid inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel.

| (5) | Ansøgeren fremlagde de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig. |
| --- | --- |

(5)

Ansøgeren fremlagde de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig.

| (6) | Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 4. august 2016. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 4. august 2016.

| (7) | Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende resumé af dossieret tilgængeligt for offentligheden. |
| --- | --- |

(7)

Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende resumé af dossieret tilgængeligt for offentligheden.

| (8) | Den 10. august 2017 fremsendte autoriteten sine konklusioner (6) om, hvorvidt methoxyfenozid kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009, til Kommissionen. Kommissionen forelagde udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse af godkendelsen af methoxyfenozid for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 25. maj 2018. |
| --- | --- |

(8)

Den 10. august 2017 fremsendte autoriteten sine konklusioner (6) om, hvorvidt methoxyfenozid kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009, til Kommissionen. Kommissionen forelagde udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse af godkendelsen af methoxyfenozid for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 25. maj 2018.

| (9) | For så vidt angår de nye kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber, der blev indført ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605 (7), som er blevet anvendt siden den 10. november 2018, fremgår det af autoritetens konklusion, at det er højst usandsynligt, at methoxyfenozid er et hormonforstyrrende stof med østrogen, androgen eller steroidgen virkning. Endvidere viser den tilgængelige dokumentation (metamorfoseundersøgelse hos amfibier), at methoxyfenozid sandsynligvis ikke er et hormonforstyrrende stof med virkning via skjoldbruskkirtlen. Kommissionen mener således ikke, at methoxyfenozid skal betragtes som et stof med hormonforstyrrende egenskaber. |
| --- | --- |

(9)

For så vidt angår de nye kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber, der blev indført ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605 (7), som er blevet anvendt siden den 10. november 2018, fremgår det af autoritetens konklusion, at det er højst usandsynligt, at methoxyfenozid er et hormonforstyrrende stof med østrogen, androgen eller steroidgen virkning. Endvidere viser den tilgængelige dokumentation (metamorfoseundersøgelse hos amfibier), at methoxyfenozid sandsynligvis ikke er et hormonforstyrrende stof med virkning via skjoldbruskkirtlen. Kommissionen mener således ikke, at methoxyfenozid skal betragtes som et stof med hormonforstyrrende egenskaber.

| (10) | Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse. |
| --- | --- |

(10)

Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse.

| (11) | Det er med hensyn til et eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder methoxyfenozid, blevet fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Godkendelsen af methoxyfenozid bør derfor fornyes. |
| --- | --- |

(11)

Det er med hensyn til et eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder methoxyfenozid, blevet fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Godkendelsen af methoxyfenozid bør derfor fornyes.

| (12) | Risikovurderingen for fornyelse af godkendelsen af methoxyfenozid er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser de anvendelsesformål, hvortil plantebeskyttelsesmidler, der indeholder methoxyfenozid, kan godkendes. Anvendelsen bør derfor ikke længere være begrænset til anvendelse som insekticid. |
| --- | --- |

(12)

Risikovurderingen for fornyelse af godkendelsen af methoxyfenozid er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser de anvendelsesformål, hvortil plantebeskyttelsesmidler, der indeholder methoxyfenozid, kan godkendes. Anvendelsen bør derfor ikke længere være begrænset til anvendelse som insekticid.

| (13) | Kommissionen betragter imidlertid methoxyfenozid som kandidat til substitution i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Methoxyfenozid er et persistent og toksisk stof i henhold til henholdsvis punkt 3.7.2.1 og 3.7.2.3 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, da halveringstiden i jord og vand er på over 120 dage og nuleffektkoncentrationen ved langtidseksponering for ferskvandsorganismer er på under 0,01 mg/l. Methoxyfenozid opfylder derfor betingelsen i punkt 4, andet led, i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen betragter imidlertid methoxyfenozid som kandidat til substitution i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Methoxyfenozid er et persistent og toksisk stof i henhold til henholdsvis punkt 3.7.2.1 og 3.7.2.3 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, da halveringstiden i jord og vand er på over 120 dage og nuleffektkoncentrationen ved langtidseksponering for ferskvandsorganismer er på under 0,01 mg/l. Methoxyfenozid opfylder derfor betingelsen i punkt 4, andet led, i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (14) | Godkendelsen af methoxyfenozid som kandidat til substitution bør derfor fornyes i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Godkendelsen af methoxyfenozid som kandidat til substitution bør derfor fornyes i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (15) | I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger. Navnlig bør anvendelsen af plantebeskyttelsesprodukter, der indeholder methoxyfenozid, begrænses til drivhuse for at minimere grundvandets og ikke-målorganismers eksponering herfor, og der bør kræves supplerende bekræftende oplysninger. |
| --- | --- |

(15)

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger. Navnlig bør anvendelsen af plantebeskyttelsesprodukter, der indeholder methoxyfenozid, begrænses til drivhuse for at minimere grundvandets og ikke-målorganismers eksponering herfor, og der bør kræves supplerende bekræftende oplysninger.

| (16) | Selv om det på baggrund af de tilgængelige videnskabelige oplysninger, der er opsummeret i autoritetens konklusion, med rimelighed kan forventes, at metoxyfenozid højst sandsynligt ikke har hormonforstyrrende egenskaber, bør ansøgeren for at øge tilliden til nævnte konklusion, jf. punkt 2.2, litra b), i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, fremlægge en opdateret vurdering af de forelagte oplysninger og, hvis det er relevant, yderligere oplysninger med henblik på at bekræfte fraværet af hormonforstyrrende aktivitet via skjoldbruskkirtlen. |
| --- | --- |

(16)

Selv om det på baggrund af de tilgængelige videnskabelige oplysninger, der er opsummeret i autoritetens konklusion, med rimelighed kan forventes, at metoxyfenozid højst sandsynligt ikke har hormonforstyrrende egenskaber, bør ansøgeren for at øge tilliden til nævnte konklusion, jf. punkt 2.2, litra b), i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, fremlægge en opdateret vurdering af de forelagte oplysninger og, hvis det er relevant, yderligere oplysninger med henblik på at bekræfte fraværet af hormonforstyrrende aktivitet via skjoldbruskkirtlen.

| (17) | Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(17)

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.

| (18) | Godkendelsesperioden for methoxyfenozid blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/917 (8) forlænget til den 31. juli 2019 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af aktivstoffet udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning dog anvendes fra den 1. april 2019. |
| --- | --- |

(18)

Godkendelsesperioden for methoxyfenozid blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/917 (8) forlænget til den 31. juli 2019 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af aktivstoffet udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning dog anvendes fra den 1. april 2019.

| (19) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(19)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet som kandidat til substitution

Godkendelsen af aktivstoffet methoxyfenozid, som kandidat til substitution, fornyes som fastsat i bilag I.

Artikel 2

Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Ikrafttræden og anvendelsesdato

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. april 2019.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. januar 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2005/3/EF af 19. januar 2005 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage imazosulfuron, laminarin, methoxyfenozid og s-metolachlor som aktive stoffer (EUT L 20 af 22.1.2005, s. 19).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  EFSA Journal (2017);15(9):4978.

6

(7)  Kommissionens forordning (EU) 2018/605 af 19. april 2018 om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved at fastlægge videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (EUT L 101 af 20.4.2018, s. 33).

7

(8)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/917 af 27. juni 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, beflubutamid, benalaxyl, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxynil, captan, carvon, chlorpropham, cyazofamid, desmedipham, dimethoat, dimethomorph, diquat, ethephon, ethoprophos, etoxazol, famoxadon, fenamidon, fenamiphos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum stamme: J1446, isoxaflutol, metalaxyl-m, methiocarb, methoxyfenozid, metribuzin, milbemectin, oxasulfuron, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphos-methyl, propamocarb, prothioconazol, pymetrozin og s-metolachlor (EUT L 163 af 28.6.2018, s. 13).

8

---

BILAG I

| Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for godkendelsen | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Methoxyfenozid
  CAS-nr.: 161050-58-4
  CIPAC-nr.: 656 | N-tert-butyl-N′-(3-methoxy-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid | ≥ 970 g/kg
  Følgende urenheder må ikke overskride følgende grænseværdier i de tekniske materiale: | Tert-butylhydrazin < 0,001 g/kg |

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for godkendelsen

Særlige bestemmelser

Methoxyfenozid

CAS-nr.: 161050-58-4

CIPAC-nr.: 656

N-tert-butyl-N′-(3-methoxy-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid

≥ 970 g/kg

Følgende urenheder må ikke overskride følgende grænseværdier i de tekniske materiale:

Tert-butylhydrazin < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

1. april 2019

31. marts 2026

Må kun tillades anvendt i drivhuse.

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om methoxyfenozid, navnlig tillæg I og II.

I deres samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:

| — | beskyttelsen af grundvandet, når aktivstoffet anvendes i områder med sårbare jordbunds- og/eller klimaforhold |
| --- | --- |

—

beskyttelsen af grundvandet, når aktivstoffet anvendes i områder med sårbare jordbunds- og/eller klimaforhold

| — | risikoen for akkumulering i jord |
| --- | --- |

—

risikoen for akkumulering i jord

| — | beskyttelsen af leddyr, der ikke er målarter, organismer, der lever i sediment, og vandorganismer. |
| --- | --- |

—

beskyttelsen af leddyr, der ikke er målarter, organismer, der lever i sediment, og vandorganismer.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

Ansøgeren skal fremlægge bekræftende oplysninger for Kommissionen, medlemsstaterne og autoriteten vedrørende:

| 1) | en komparativ in vitro-metabolismeundersøgelse senest den 1. april 2020 |
| --- | --- |

1)

en komparativ in vitro-metabolismeundersøgelse senest den 1. april 2020

| 2) | virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand, når overfladevand eller grundvand udvindes til drikkevand, inden for 2 år efter vedtagelsen af et vejledningsdokument om evaluering af virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand. |
| --- | --- |

2)

virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand, når overfladevand eller grundvand udvindes til drikkevand, inden for 2 år efter vedtagelsen af et vejledningsdokument om evaluering af virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand.

Ansøgeren skal også fremlægge en opdateret vurdering af de forelagte oplysninger og, hvis det er relevant, yderligere oplysninger med henblik på at bekræfte fraværet af hormonforstyrrende aktivitet via skjoldbruskkirtlen, jf. punkt 3.6.5 og 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605 (2), senest den 1. februar 2021.

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

(2)  Kommissionens forordning (EU) 2018/605 af 19. april 2018 om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved at fastlægge videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (EUT L 101 af 20.4.2018, s. 33).

---

BILAG II

I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | I del A udgår nr. 96 om methoxyfenozid. |
| --- | --- |

1)

I del A udgår nr. 96 om methoxyfenozid.

| 2) | I del E tilføjes følgende nummer:











  Nr. | Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for godkendelsen | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »11 | Methoxyfenozid
  CAS-nr.: 161050-58-4
  CIPAC-nr.: 656 | N-tert-butyl-N′-(3-methoxy-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid | ≥ 970 g/kg
  Følgende urenheder må ikke overskride følgende grænseværdier i de tekniske materiale: | Tert-butylhydrazin < 0,001 g/kg |

2)

I del E tilføjes følgende nummer:

Nr.

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for godkendelsen

Særlige bestemmelser

»11

Methoxyfenozid

CAS-nr.: 161050-58-4

CIPAC-nr.: 656

N-tert-butyl-N′-(3-methoxy-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid

≥ 970 g/kg

Følgende urenheder må ikke overskride følgende grænseværdier i de tekniske materiale:

Tert-butylhydrazin < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

1. april 2019

31. marts 2026

Må kun tillades anvendt i drivhuse.

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om methoxyfenozid, navnlig tillæg I og II.

I deres samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:

| — | beskyttelsen af grundvandet, når aktivstoffet anvendes i områder med sårbare jordbunds- og/eller klimaforhold |
| --- | --- |

—

beskyttelsen af grundvandet, når aktivstoffet anvendes i områder med sårbare jordbunds- og/eller klimaforhold

| — | risikoen for akkumulering i jord |
| --- | --- |

—

risikoen for akkumulering i jord

| — | beskyttelsen af leddyr, der ikke er målarter, organismer, der lever i sediment, og vandorganismer. |
| --- | --- |

—

beskyttelsen af leddyr, der ikke er målarter, organismer, der lever i sediment, og vandorganismer.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

Ansøgeren skal fremlægge bekræftende oplysninger for Kommissionen, medlemsstaterne og autoriteten vedrørende:

| 1) | en komparativ in vitro-metabolismeundersøgelse senest den 1. april 2020 |
| --- | --- |

1)

en komparativ in vitro-metabolismeundersøgelse senest den 1. april 2020

| 2) | virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand, når overfladevand eller grundvand udvindes til drikkevand, inden for 2 år efter vedtagelsen af et vejledningsdokument om evaluering af virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand. |
| --- | --- |

2)

virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand, når overfladevand eller grundvand udvindes til drikkevand, inden for 2 år efter vedtagelsen af et vejledningsdokument om evaluering af virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand.

Ansøgeren skal også fremlægge en opdateret vurdering af de forelagte oplysninger og, hvis det er relevant, yderligere oplysninger med henblik på at bekræfte fraværet af hormonforstyrrende aktivitet via skjoldbruskkirtlen, jf. punkt 3.6.5 og 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605 (2), senest den senest den 1. februar 2021.

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

(2)  Kommissionens forordning (EU) 2018/605 af 19. april 2018 om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved at fastlægge videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (EUT L 101 af 20.4.2018, s. 33).«

---

| 1.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 31/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 31/27

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/159

af 31. januar 2019

om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/478 af 11. marts 2015 om fælles ordninger for indførsel (1), særlig artikel 16,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 af 29. april 2015 om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (2), særlig artikel 13, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   FREMGANGSMÅDE

FREMGANGSMÅDE

1.1.   Midlertidige foranstaltninger

Midlertidige foranstaltninger

| (1) | Den 18. juli 2018 blev der ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1013 (3) indført midlertidige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (»forordningen om midlertidig told«). |
| --- | --- |

(1)

Den 18. juli 2018 blev der ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1013 (3) indført midlertidige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (»forordningen om midlertidig told«).

3

| (2) | Undersøgelsen blev indledt ex officio den 26. marts 2018 (»indledningsmeddelelsen«) (4) vedrørende 26 forskellige kategorier af stålprodukter i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2015/478 og artikel 3 i forordning (EU) 2015/755. |
| --- | --- |

(2)

Undersøgelsen blev indledt ex officio den 26. marts 2018 (»indledningsmeddelelsen«) (4) vedrørende 26 forskellige kategorier af stålprodukter i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2015/478 og artikel 3 i forordning (EU) 2015/755.

4

| (3) | Den 28. juni 2018 udvidede Kommissionen varedækningen i forbindelse med beskyttelsesundersøgelsen til at omfatte yderligere to kategorier (»meddelelsen om udvidelse«) (5). |
| --- | --- |

(3)

Den 28. juni 2018 udvidede Kommissionen varedækningen i forbindelse med beskyttelsesundersøgelsen til at omfatte yderligere to kategorier (»meddelelsen om udvidelse«) (5).

5

| (4) | Som nævnt i betragtning 20 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen perioden fra 2013 til 2017 (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(4)

Som nævnt i betragtning 20 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen perioden fra 2013 til 2017 (»den betragtede periode«).

1.2.   Retfærdig procedure

Retfærdig procedure

| (5) | Kommissionen modtog 452 spørgeskemabesvarelser fra interesserede parter i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog 452 spørgeskemabesvarelser fra interesserede parter i forbindelse med denne undersøgelse.

| (6) | Kommissionen har også modtaget en lang række skriftlige bemærkninger til konklusionerne i forordningen om midlertidig told fra EU-producenter, eksporterende producenter, importører, brugere, sammenslutninger og myndigheder i tredjelande. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har også modtaget en lang række skriftlige bemærkninger til konklusionerne i forordningen om midlertidig told fra EU-producenter, eksporterende producenter, importører, brugere, sammenslutninger og myndigheder i tredjelande.

| (7) | Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger gav Kommissionen tilsagn om mere indgående at undersøge oplysninger (herunder de seneste data) fra EU-producenterne med henblik på den endelige fastsættelse. I betragtning af det store antal samarbejdsvillige producenter i Unionen, var det var fysisk umuligt at aflægge kontrolbesøg hos hver enkelt EU-producent. Kommissionen valgte følgelig at kontrollere kvaliteten og pålideligheden af data ved at kontrollere data for et udvalg af producenter, der var valgt med henblik på at dække en tilstrækkelig stor produktionsmængde og den bredest mulige vifte af undersøgte varekategorier. På dette grundlag efterprøvede Kommissionen spørgeskemabesvarelserne hos ti EU-producenter, som tegnede sig for mere end 15 % af det samlede salg i Unionen i 2017 af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(7)

Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger gav Kommissionen tilsagn om mere indgående at undersøge oplysninger (herunder de seneste data) fra EU-producenterne med henblik på den endelige fastsættelse. I betragtning af det store antal samarbejdsvillige producenter i Unionen, var det var fysisk umuligt at aflægge kontrolbesøg hos hver enkelt EU-producent. Kommissionen valgte følgelig at kontrollere kvaliteten og pålideligheden af data ved at kontrollere data for et udvalg af producenter, der var valgt med henblik på at dække en tilstrækkelig stor produktionsmængde og den bredest mulige vifte af undersøgte varekategorier. På dette grundlag efterprøvede Kommissionen spørgeskemabesvarelserne hos ti EU-producenter, som tegnede sig for mere end 15 % af det samlede salg i Unionen i 2017 af den undersøgte vare.

| (8) | Fra juni til september 2018 blev der desuden aflagt kontrolbesøg hos følgende EU-producenter:






  — | ArcelorMittal Poland S.A., Polen |
| --- | --- | --- |

(8)

Fra juni til september 2018 blev der desuden aflagt kontrolbesøg hos følgende EU-producenter:

—

ArcelorMittal Poland S.A., Polen

| — | Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA), Spanien |
| --- | --- |

—

Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA), Spanien

| — | Mannesmann Precision Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Tyskland |
| --- | --- |

—

Mannesmann Precision Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Tyskland

| — | Mannesmann Stainless Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Tyskland |
| --- | --- |

—

Mannesmann Stainless Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Tyskland

| — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Italien |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Italien

| — | Marcegaglia Specialties Spa, Italien |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Specialties Spa, Italien

| — | Riva Stahl GmbH, Tyskland |
| --- | --- |

—

Riva Stahl GmbH, Tyskland

| — | Sij Acroni d.o.o., Slovenien |
| --- | --- |

—

Sij Acroni d.o.o., Slovenien

| — | U. S. Steel Košice, s.r.o., Slovakiet og |
| --- | --- |

—

U. S. Steel Košice, s.r.o., Slovakiet og

| — | Ugitech SA, Frankrig. |
| --- | --- |

—

Ugitech SA, Frankrig.

| (9) | For at indhente de seneste oplysninger med henblik på den endelige fastsættelse anmodede Kommissionen den 7. september 2018 sammenslutninger af EU-producenter om at forelægge en ajourført række data om de varekategorier, der undersøges. |
| --- | --- |

(9)

For at indhente de seneste oplysninger med henblik på den endelige fastsættelse anmodede Kommissionen den 7. september 2018 sammenslutninger af EU-producenter om at forelægge en ajourført række data om de varekategorier, der undersøges.

| (10) | I henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2015/478 og artikel 3 i forordning (EU) 2015/755 blev alle interesserede parter, der anmodede om at blive hørt inden for den fastsatte frist, hørt. Den 12., 13. og 14. september og den 1. oktober 2018 afholdt Kommissionen 93 individuelle høringer, hvorunder 150 interesserede parter gav udtryk for deres synspunkter. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2015/478 og artikel 3 i forordning (EU) 2015/755 blev alle interesserede parter, der anmodede om at blive hørt inden for den fastsatte frist, hørt. Den 12., 13. og 14. september og den 1. oktober 2018 afholdt Kommissionen 93 individuelle høringer, hvorunder 150 interesserede parter gav udtryk for deres synspunkter.

| (11) | Bemærkninger, der blev fremsat af de interesserede parter inden for de frister, der var fastsat, skriftligt eller mundtligt under høringerne, blev behørigt behandlet og taget i betragtning, hvor det var relevant. |
| --- | --- |

(11)

Bemærkninger, der blev fremsat af de interesserede parter inden for de frister, der var fastsat, skriftligt eller mundtligt under høringerne, blev behørigt behandlet og taget i betragtning, hvor det var relevant.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN TILSVARENDE ELLER DIREKTE KONKURRERENDE VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN TILSVARENDE ELLER DIREKTE KONKURRERENDE VARE

| (12) | Den pågældende vare er visse stålprodukter, der tilhører de 28 kategorier af stålprodukter samlet under et, som er defineret i ovennævnte indledningsmeddelelse, som ændret ved meddelelsen om udvidelse. Disse varekategorier er omfattet af de amerikanske toldforanstaltninger i henhold til Section 232 i Trade Expansion Act fra 1962 (»USA's foranstaltninger jf. Section 232«). |
| --- | --- |

(12)

Den pågældende vare er visse stålprodukter, der tilhører de 28 kategorier af stålprodukter samlet under et, som er defineret i ovennævnte indledningsmeddelelse, som ændret ved meddelelsen om udvidelse. Disse varekategorier er omfattet af de amerikanske toldforanstaltninger i henhold til Section 232 i Trade Expansion Act fra 1962 (»USA's foranstaltninger jf. Section 232«).

2.1.   Definition af en enkelt gruppe

Definition af en enkelt gruppe

| (13) | Kommissionen definerede varedækningen i forbindelse med beskyttelsesundersøgelsen i betragtning 11-17 i forordningen om midlertidig told, hvor den fremlagde en detaljeret begrundelse til støtte for den globale analyse på baggrund af de stærke indbyrdes forbindelser mellem alle de varekategorier, der er omfattet af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen definerede varedækningen i forbindelse med beskyttelsesundersøgelsen i betragtning 11-17 i forordningen om midlertidig told, hvor den fremlagde en detaljeret begrundelse til støtte for den globale analyse på baggrund af de stærke indbyrdes forbindelser mellem alle de varekategorier, der er omfattet af undersøgelsen.

| (14) | Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told hævdede en række interesserede parter, at der ikke er tale om én enkelt vare, men flere varer. Disse parter bemærkede, at indledningsmeddelelsen ikke henviser til én enkelt vare, men anvender flertalsformen i nogle passager og henviser til »de pågældende varer«. |
| --- | --- |

(14)

Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told hævdede en række interesserede parter, at der ikke er tale om én enkelt vare, men flere varer. Disse parter bemærkede, at indledningsmeddelelsen ikke henviser til én enkelt vare, men anvender flertalsformen i nogle passager og henviser til »de pågældende varer«.

| (15) | De samme parter hævdede, at den tilgang, som Kommissionen fulgte i forbindelse med den nuværende undersøgelse, er i strid med appelorganets afgørelse i US — Steel Safeguards (6). I denne sag fastslog appelorganet, at anvendelsen af en global tilgang til beregningen af »uforudsete udviklinger« kunne føre til anvendelse af »beskyttelsesforanstaltninger over for en bred kategori af varer, selv om importen af en eller flere af disse varer ikke steg og ikke førte til« uforudsete udviklinger»« og ikke ville opfylde kravet i artikel XIX i GATT. Disse parter hævdede også, at Kommissionen i undersøgelsen af beskyttelsesforanstaltninger mod stålprodukter fra 2002 (7) foretog en separat analyse for hver enkelt varekategori, hvorfor den samme individuelle vurdering også burde gennemføres i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(15)

De samme parter hævdede, at den tilgang, som Kommissionen fulgte i forbindelse med den nuværende undersøgelse, er i strid med appelorganets afgørelse i US — Steel Safeguards (6). I denne sag fastslog appelorganet, at anvendelsen af en global tilgang til beregningen af »uforudsete udviklinger« kunne føre til anvendelse af »beskyttelsesforanstaltninger over for en bred kategori af varer, selv om importen af en eller flere af disse varer ikke steg og ikke førte til« uforudsete udviklinger»« og ikke ville opfylde kravet i artikel XIX i GATT. Disse parter hævdede også, at Kommissionen i undersøgelsen af beskyttelsesforanstaltninger mod stålprodukter fra 2002 (7) foretog en separat analyse for hver enkelt varekategori, hvorfor den samme individuelle vurdering også burde gennemføres i dette tilfælde.

6

7

| (16) | Endelig anfægtede en række interesserede parter de indbyrdes forbindelser og den indbyrdes sammenhæng mellem varekategorier, som Kommissionen fremlagde for at begrunde sin analyse om én enkelt vare. Disse parter erkendte, at der findes sådanne forbindelser mellem visse varekategorier, men var af den opfattelse, at de ikke forekommer på tværs af alle kategorier, f.eks. mellem kategorier for kulstofstål og rustfrit stål eller mellem flade produkter, lange produkter og rør. |
| --- | --- |

(16)

Endelig anfægtede en række interesserede parter de indbyrdes forbindelser og den indbyrdes sammenhæng mellem varekategorier, som Kommissionen fremlagde for at begrunde sin analyse om én enkelt vare. Disse parter erkendte, at der findes sådanne forbindelser mellem visse varekategorier, men var af den opfattelse, at de ikke forekommer på tværs af alle kategorier, f.eks. mellem kategorier for kulstofstål og rustfrit stål eller mellem flade produkter, lange produkter og rør.

| (17) | Kommissionen analyserede disse påstande og afviste dem på følgende grundlag. For det første fastslås det klart i indledningsmeddelelsen gentagne gange og uden tvivl, at de 28 undersøgte varekategorier blev behandlet som en enkelt gruppe varer med henblik på at undersøge, om betingelserne for at vedtage beskyttelsesforanstaltninger var berettigede. I forordningen om midlertidig told henvises der faktisk til 28 varekategorier som »den pågældende vare« eller »de pågældende varekategorier« (jf. betragtning 11 i forordningen om midlertidig told), og analysen heraf foretages på grundlag af de 28 berørte varekategorier, samlet under ét (jf. betragtning 22 i forordningen om midlertidig told). Henvisningen til »de pågældende varer« bør derfor forstås som de varekategorier, der er undersøgt sammen som en del af én enkelt vare. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen analyserede disse påstande og afviste dem på følgende grundlag. For det første fastslås det klart i indledningsmeddelelsen gentagne gange og uden tvivl, at de 28 undersøgte varekategorier blev behandlet som en enkelt gruppe varer med henblik på at undersøge, om betingelserne for at vedtage beskyttelsesforanstaltninger var berettigede. I forordningen om midlertidig told henvises der faktisk til 28 varekategorier som »den pågældende vare« eller »de pågældende varekategorier« (jf. betragtning 11 i forordningen om midlertidig told), og analysen heraf foretages på grundlag af de 28 berørte varekategorier, samlet under ét (jf. betragtning 22 i forordningen om midlertidig told). Henvisningen til »de pågældende varer« bør derfor forstås som de varekategorier, der er undersøgt sammen som en del af én enkelt vare.

| (18) | For det andet pålægger WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger ikke nogen specifikke forpligtelser med hensyn til definitionen af eller varedækningen for den undersøgte vare og indeholder ikke nogen retningslinjer for dette spørgsmål, som bekræftet af et WTO-panel. En beskyttelsesforanstaltning kan rent faktisk anvendes på en vare, hvis import er steget; det er imidlertid ikke nødvendigt at foretage en analyse på et disaggregeret niveau af alle de tilfælde, hvor definitionen af den undersøgte vare omfatter mere end én vare. Det er derfor den undersøgende myndighed, der definerer den undersøgte vare og den måde, hvorpå de relevante data bør analyseres i forbindelse med undersøgelsen (8). Der er desuden ikke fremsat nogen påstand om, hvordan den fælles vurdering af varekategorierne efter omstændighederne i den foreliggende sag kunne have påvirket Kommissionens analyse og/eller ført til en utilstrækkelig fastsættelse af importstigningen i undersøgelsesperioden. Endelig bemærker Kommissionen endvidere, at appelorganets afgørelse, som parterne henviser til, vedrører analysen af uforudsete udviklinger og ikke som sådan spørgsmålet om, hvorvidt en samlet analyse er tilladt i henhold til WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(18)

For det andet pålægger WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger ikke nogen specifikke forpligtelser med hensyn til definitionen af eller varedækningen for den undersøgte vare og indeholder ikke nogen retningslinjer for dette spørgsmål, som bekræftet af et WTO-panel. En beskyttelsesforanstaltning kan rent faktisk anvendes på en vare, hvis import er steget; det er imidlertid ikke nødvendigt at foretage en analyse på et disaggregeret niveau af alle de tilfælde, hvor definitionen af den undersøgte vare omfatter mere end én vare. Det er derfor den undersøgende myndighed, der definerer den undersøgte vare og den måde, hvorpå de relevante data bør analyseres i forbindelse med undersøgelsen (8). Der er desuden ikke fremsat nogen påstand om, hvordan den fælles vurdering af varekategorierne efter omstændighederne i den foreliggende sag kunne have påvirket Kommissionens analyse og/eller ført til en utilstrækkelig fastsættelse af importstigningen i undersøgelsesperioden. Endelig bemærker Kommissionen endvidere, at appelorganets afgørelse, som parterne henviser til, vedrører analysen af uforudsete udviklinger og ikke som sådan spørgsmålet om, hvorvidt en samlet analyse er tilladt i henhold til WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.

8

| (19) | For det tredje besluttede Kommissionen endvidere at undersøge de 28 varekategorier, der er omfattet af undersøgelsen, og som formelt behandles som en enkelt gruppe, også som tre »stålproduktgrupper«, selv om den i sin endelige afgørelse gentog og bekræftede, at det var nødvendigt i det foreliggende tilfælde at foretage en samlet analyse af de betingelser, der var påkrævet for at indføre beskyttelsesforanstaltninger, med henblik på yderligere at undersøge forbindelsen mellem visse kategorier, således som en række interesserede parter hævdede. Denne beslutning er blevet truffet for at undersøge, om resultaterne for denne enkelte gruppe blev bekræftet på et mere disaggregeret niveau, og for at fjerne enhver tvivl om pålideligheden af konklusionerne på overordnet plan. Med de tre stålproduktfamilier omgrupperes visse varekategorier, og de udviser en endnu større grad af indbyrdes fællestræk. |
| --- | --- |

(19)

For det tredje besluttede Kommissionen endvidere at undersøge de 28 varekategorier, der er omfattet af undersøgelsen, og som formelt behandles som en enkelt gruppe, også som tre »stålproduktgrupper«, selv om den i sin endelige afgørelse gentog og bekræftede, at det var nødvendigt i det foreliggende tilfælde at foretage en samlet analyse af de betingelser, der var påkrævet for at indføre beskyttelsesforanstaltninger, med henblik på yderligere at undersøge forbindelsen mellem visse kategorier, således som en række interesserede parter hævdede. Denne beslutning er blevet truffet for at undersøge, om resultaterne for denne enkelte gruppe blev bekræftet på et mere disaggregeret niveau, og for at fjerne enhver tvivl om pålideligheden af konklusionerne på overordnet plan. Med de tre stålproduktfamilier omgrupperes visse varekategorier, og de udviser en endnu større grad af indbyrdes fællestræk.

| (20) | Stålindustrien bruger nemlig almindeligvis tre stålproduktfamilier, nemlig: flade produkter, lange produkter og rør. I forbindelse med denne beskyttelsesundersøgelse er det opfattelsen, at inden for hver af disse familier frembyder varerne de samme karakteristika, har ofte fælles fremstillingsprocesser, optræder ofte som råmateriale til andre varer i de aftagende led inden for produktfamilien, har fælles brugere eller kunder i forsyningskæden, og derfor er deres substituerbarhed med hensyn til udbud og efterspørgsel og konkurrence inden for »familien« endnu mere udpræget, end hvis alle stålproduktkategorier blev samlet i en enkelt gruppe. |
| --- | --- |

(20)

Stålindustrien bruger nemlig almindeligvis tre stålproduktfamilier, nemlig: flade produkter, lange produkter og rør. I forbindelse med denne beskyttelsesundersøgelse er det opfattelsen, at inden for hver af disse familier frembyder varerne de samme karakteristika, har ofte fælles fremstillingsprocesser, optræder ofte som råmateriale til andre varer i de aftagende led inden for produktfamilien, har fælles brugere eller kunder i forsyningskæden, og derfor er deres substituerbarhed med hensyn til udbud og efterspørgsel og konkurrence inden for »familien« endnu mere udpræget, end hvis alle stålproduktkategorier blev samlet i en enkelt gruppe.

| (21) | De tre »produktfamilier« defineres som følger:

  Tabel 1


  Produktfamilier







  Produktfamilie | Varekategori |
| --- | --- | --- |
| 1 Flade produkter | 1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11 |
| 2 Lange produkter | 12,13,14,15,16,17,18,19,27,28 |
| 3 Rør | 20,21,22,23,24,25,26 |

(21)

De tre »produktfamilier« defineres som følger:

Tabel 1

Tabel 1

Produktfamilier

Produktfamilier

Produktfamilie

Varekategori

1 Flade produkter

1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11

2 Lange produkter

12,13,14,15,16,17,18,19,27,28

3 Rør

20,21,22,23,24,25,26

| (22) | Kommissionen vil derfor behandle bemærkningerne fra visse interesserede parter vedrørende den brede definition af den pågældende vare ved at supplere den samlede vurdering af de 28 varekategorier, der undersøges, med en analyse pr. produktfamilie som defineret ovenfor. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen vil derfor behandle bemærkningerne fra visse interesserede parter vedrørende den brede definition af den pågældende vare ved at supplere den samlede vurdering af de 28 varekategorier, der undersøges, med en analyse pr. produktfamilie som defineret ovenfor.

2.2.   Anmodninger vedrørende specifikke varekategorier

Anmodninger vedrørende specifikke varekategorier

| (23) | En række interesserede parter påstod, at visse specifikke varekategorier burde udelukkes fra varedækningen for den pågældende vare på grund af en påstået mangel på eller begrænset adgang hertil i forbindelse med EU-produktionen. Disse påstande vedrører navnlig følgende varekategorier:






  — | ikke-kornorienterede elektriske plader anvendt til fremstilling af motorer og generatorer (henhørende under varekategori 3) |
| --- | --- | --- |

(23)

En række interesserede parter påstod, at visse specifikke varekategorier burde udelukkes fra varedækningen for den pågældende vare på grund af en påstået mangel på eller begrænset adgang hertil i forbindelse med EU-produktionen. Disse påstande vedrører navnlig følgende varekategorier:

—

ikke-kornorienterede elektriske plader anvendt til fremstilling af motorer og generatorer (henhørende under varekategori 3)

| — | ståldele anvendt som råmaterialer i automobilindustrien (henhørende under varekategori 4) |
| --- | --- |

—

ståldele anvendt som råmaterialer i automobilindustrien (henhørende under varekategori 4)

| — | tinvalseprodukter (henhørende under varekategori 6). |
| --- | --- |

—

tinvalseprodukter (henhørende under varekategori 6).

| (24) | Kommissionen analyserede nøje disse påstande og kom til den konklusion, at tilsvarende eller direkte konkurrerende varekategorier faktisk produceres i Unionen af EU-erhvervsgrenen. Som det vil blive uddybet nedenfor i afsnittet om Unionens interesse, har Kommissionen desuden udformet beskyttelsesforanstaltningerne på en sådan måde, at det sikres, at afbrydelser af importen begrænses mest muligt, og at traditionelle importniveauer fra handelspartnere bevares. Den påståede sandsynlighed for mangel på visse varekategorier er derfor uberettiget, også under hensyntagen til de justeringer og overvejelser, der er fastsat i analysen af Unionens interesser. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen analyserede nøje disse påstande og kom til den konklusion, at tilsvarende eller direkte konkurrerende varekategorier faktisk produceres i Unionen af EU-erhvervsgrenen. Som det vil blive uddybet nedenfor i afsnittet om Unionens interesse, har Kommissionen desuden udformet beskyttelsesforanstaltningerne på en sådan måde, at det sikres, at afbrydelser af importen begrænses mest muligt, og at traditionelle importniveauer fra handelspartnere bevares. Den påståede sandsynlighed for mangel på visse varekategorier er derfor uberettiget, også under hensyntagen til de justeringer og overvejelser, der er fastsat i analysen af Unionens interesser.

| (25) | Kommissionen konkluderede derfor, at anmodningen om at udelukke visse varekategorier burde afvises. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen konkluderede derfor, at anmodningen om at udelukke visse varekategorier burde afvises.

| (26) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den pågældende vare, den tilsvarende eller direkte konkurrerende vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 11-17 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(26)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den pågældende vare, den tilsvarende eller direkte konkurrerende vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 11-17 i forordningen om midlertidig told.

3.   IMPORTSTIGNING

IMPORTSTIGNING

| (27) | I betragtning 20-29 i forordningen om midlertidig told foretog Kommissionen en samlet analyse af importstigningen for de 28 berørte varekategorier i perioden 2013-2017. Denne samlede analyse udelukkede allerede varekategorier, der ikke udviste en importstigning på individuelt niveau. |
| --- | --- |

(27)

I betragtning 20-29 i forordningen om midlertidig told foretog Kommissionen en samlet analyse af importstigningen for de 28 berørte varekategorier i perioden 2013-2017. Denne samlede analyse udelukkede allerede varekategorier, der ikke udviste en importstigning på individuelt niveau.

| (28) | Med henblik på den endelige fastsættelse fulgte Kommissionen samme tilgang, men supplerede, som tidligere forklaret, sin analyse ved at undersøge udviklingen i importen for hver af de tre produktfamilier, der er identificeret i afsnit 2.2, for at bekræfte, at konklusionerne på globalt plan er velbegrundede. |
| --- | --- |

(28)

Med henblik på den endelige fastsættelse fulgte Kommissionen samme tilgang, men supplerede, som tidligere forklaret, sin analyse ved at undersøge udviklingen i importen for hver af de tre produktfamilier, der er identificeret i afsnit 2.2, for at bekræfte, at konklusionerne på globalt plan er velbegrundede.

| (29) | Kommissionen har i sin analyse anvendt de nyeste statistikker, nemlig importdata for første halvdel af 2018. For at sikre dataenes sammenlignelighed med tidligere helårsperioder fastsatte Kommissionen en yderligere ad hoc-periode på 12 måneder for de sidste 6 måneder af 2017 og de første 6 måneder af 2018 (»den seneste periode« eller »MRP«). Kommissionen korrigerede også nogle mindre skrivefejl i de data, der var blevet anvendt i den foreløbige fase. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen har i sin analyse anvendt de nyeste statistikker, nemlig importdata for første halvdel af 2018. For at sikre dataenes sammenlignelighed med tidligere helårsperioder fastsatte Kommissionen en yderligere ad hoc-periode på 12 måneder for de sidste 6 måneder af 2017 og de første 6 måneder af 2018 (»den seneste periode« eller »MRP«). Kommissionen korrigerede også nogle mindre skrivefejl i de data, der var blevet anvendt i den foreløbige fase.

| (30) | I sin vurdering af udviklingen i importen har Kommissionen desuden ikke taget hensyn til importmængderne fra en række lande, som burde udelukkes fra anvendelsesområdet for de endelige foranstaltninger, navnlig: landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og visse lande, med hvilke Unionen har undertegnet en økonomisk partnerskabsaftale, som i øjeblikket er i kraft, og som specifikt forudser en udelukkelse fra anvendelsesområdet for multilateral beskyttelse (9). |
| --- | --- |

(30)

I sin vurdering af udviklingen i importen har Kommissionen desuden ikke taget hensyn til importmængderne fra en række lande, som burde udelukkes fra anvendelsesområdet for de endelige foranstaltninger, navnlig: landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og visse lande, med hvilke Unionen har undertegnet en økonomisk partnerskabsaftale, som i øjeblikket er i kraft, og som specifikt forudser en udelukkelse fra anvendelsesområdet for multilateral beskyttelse (9).

9

| (31) | Selv om importen i den foreløbige fase blev vurderet til ikke at være steget for 5 varekategorier (10), viser undersøgelsen af de seneste importdata, at kun 2 af de 28 varekategorier ikke har oplevet en importstigning, nemlig varekategori 11 og varekategori 23. Kommissionen besluttede derfor at udelukke disse to varekategorier fra sin endelige analyse. Den individuelle udvikling i importen for hver varekategori findes i bilag II. |
| --- | --- |

(31)

Selv om importen i den foreløbige fase blev vurderet til ikke at være steget for 5 varekategorier (10), viser undersøgelsen af de seneste importdata, at kun 2 af de 28 varekategorier ikke har oplevet en importstigning, nemlig varekategori 11 og varekategori 23. Kommissionen besluttede derfor at udelukke disse to varekategorier fra sin endelige analyse. Den individuelle udvikling i importen for hver varekategori findes i bilag II.

10

| (32) | Med hensyn til den overordnede importanalyse viser importen i forbindelse med de resterende 26 varekategorier, der er under vurdering, følgende udvikling:

  Tabel 2


  Importmængde (efter udelukkelse af visse lande og produkter) og markedsandel | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | MRP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (1 000 ton) | 18 329 | 21 868 | 26 552 | 29 141 | 30 094 | 31 314 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 119 | 145 | 159 | 164 | 171 |
| Markedsandel | 12,7 % | 14,4 % | 16,9 % | 17,9 % | 18,1 % | 18,8 % |
| Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra EU-erhvervsgrenen. |

(32)

Med hensyn til den overordnede importanalyse viser importen i forbindelse med de resterende 26 varekategorier, der er under vurdering, følgende udvikling:

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde (efter udelukkelse af visse lande og produkter) og markedsandel

Importmængde (efter udelukkelse af visse lande og produkter) og markedsandel

2013

2014

2015

2016

2017

MRP

Import (1 000 ton)

18 329

21 868

26 552

29 141

30 094

31 314

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

119

119

145

145

159

159

164

164

171

171

Markedsandel

12,7 %

14,4 %

16,9 %

17,9 %

18,1 %

18,8 %

Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra EU-erhvervsgrenen.

Kilde:

| (33) | Importen steg i absolutte tal med 71 % i analyseperioden, og i relative tal øgedes markedsandelen fra 12,7 % til 18,8 %. Den største stigning fandt sted i perioden 2013-2016. Derefter fortsatte importen med at stige i et langsommere tempo, inden den igen tog til i fart i MRP, da USA's foranstaltninger jf. Section 232 trådte i kraft. Ovennævnte tendens bekræftes også af størstedelen af de spørgeskemabesvarelser, der er modtaget fra producenter i de vigtigste eksportlande (11). |
| --- | --- |

(33)

Importen steg i absolutte tal med 71 % i analyseperioden, og i relative tal øgedes markedsandelen fra 12,7 % til 18,8 %. Den største stigning fandt sted i perioden 2013-2016. Derefter fortsatte importen med at stige i et langsommere tempo, inden den igen tog til i fart i MRP, da USA's foranstaltninger jf. Section 232 trådte i kraft. Ovennævnte tendens bekræftes også af størstedelen af de spørgeskemabesvarelser, der er modtaget fra producenter i de vigtigste eksportlande (11).

11

| (34) | For at supplere den samlede importanalyse foretog Kommissionen en undersøgelse af udviklingen i importen for hver af de tre ovennævnte produktfamilier: flade produkter, lange produkter og rør. På dette grundlag udviklede importmængden og de tilsvarende markedsandele sig som følger:

  Tabel 3


  Importmængde (efter udelukkelse af visse lande og varer) og markedsandel — opdelt efter produktfamilie | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | MRP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flade produkter |
| Import (1 000 ton) | 12 327 | 14 215 | 18 391 | 20 281 | 20 299 | 20 202 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 115 | 149 | 164 | 164 | 164 |
| Markedsandel | 14,2 % | 15,8 % | 19,4 % | 20,7 % | 20,9 % | 20,9 % |
| Lange produkter |
| Import (1 000 ton) | 4 001 | 5 258 | 6 028 | 6 550 | 6 465 | 7 901 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 131 | 151 | 164 | 162 | 197 |
| Markedsandel | 8,6 % | 10,6 % | 11,8 % | 12,4 % | 11,8 % | 14,0 % |
| Rør |
| Import (1 000 ton) | 2 001 | 2 396 | 2 134 | 2 310 | 3 330 | 3 212 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 120 | 107 | 115 | 166 | 160 |
| Markedsandel | 20,4 % | 20,8 % | 19,9 % | 20,1 % | 25,3 % | 25,7 % |
| Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra EU-erhvervsgrenen. |

(34)

For at supplere den samlede importanalyse foretog Kommissionen en undersøgelse af udviklingen i importen for hver af de tre ovennævnte produktfamilier: flade produkter, lange produkter og rør. På dette grundlag udviklede importmængden og de tilsvarende markedsandele sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

Importmængde (efter udelukkelse af visse lande og varer) og markedsandel — opdelt efter produktfamilie

Importmængde (efter udelukkelse af visse lande og varer) og markedsandel — opdelt efter produktfamilie

2013

2014

2015

2016

2017

MRP

Flade produkter

Flade produkter

Import (1 000 ton)

12 327

14 215

18 391

20 281

20 299

20 202

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

115

115

149

149

164

164

164

164

164

164

Markedsandel

14,2 %

15,8 %

19,4 %

20,7 %

20,9 %

20,9 %

Lange produkter

Lange produkter

Import (1 000 ton)

4 001

5 258

6 028

6 550

6 465

7 901

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

131

131

151

151

164

164

162

162

197

197

Markedsandel

8,6 %

10,6 %

11,8 %

12,4 %

11,8 %

14,0 %

Rør

Rør

Import (1 000 ton)

2 001

2 396

2 134

2 310

3 330

3 212

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

120

120

107

107

115

115

166

166

160

160

Markedsandel

20,4 %

20,8 %

19,9 %

20,1 %

25,3 %

25,7 %

Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra EU-erhvervsgrenen.

Kilde:

| (35) | Statistikkerne viser, at alle tre produktfamilier (flade produkter, lange produkter og rør) steg i absolutte tal med henholdsvis 64 %, 97 % og 60 % i perioden 2013-MRP. I samme periode steg importen også i relative tal, og markedsandelen steg henholdsvis fra 14,2 % til 20,9 %, fra 8,6 % til 14,0 % og fra 20,4 % til 25,7 %. |
| --- | --- |

(35)

Statistikkerne viser, at alle tre produktfamilier (flade produkter, lange produkter og rør) steg i absolutte tal med henholdsvis 64 %, 97 % og 60 % i perioden 2013-MRP. I samme periode steg importen også i relative tal, og markedsandelen steg henholdsvis fra 14,2 % til 20,9 %, fra 8,6 % til 14,0 % og fra 20,4 % til 25,7 %.

| (36) | Den største stigning for de flade produkter, både i absolutte og relative tal, fandt sted i perioden 2013-2016. Importen forblev derefter forholdsvis stabil, men på et meget højere niveau end i perioden 2013-2015. For lange produkter fandt den største stigning både i absolutte og relative tal sted i perioden 2013-2016, inden den steg kraftigt i MRP. Med hensyn til rør steg importen gradvist i perioden 2013-2016, inden den steg kraftigt, både i absolutte og relative tal, i perioden fra 2016-MRP. |
| --- | --- |

(36)

Den største stigning for de flade produkter, både i absolutte og relative tal, fandt sted i perioden 2013-2016. Importen forblev derefter forholdsvis stabil, men på et meget højere niveau end i perioden 2013-2015. For lange produkter fandt den største stigning både i absolutte og relative tal sted i perioden 2013-2016, inden den steg kraftigt i MRP. Med hensyn til rør steg importen gradvist i perioden 2013-2016, inden den steg kraftigt, både i absolutte og relative tal, i perioden fra 2016-MRP.

| (37) | Hvad angår de bemærkninger, som Kommissionen har modtaget, hævdede en interesseret part, at to varekategorier ud af de fem, som var blevet udelukket fra anvendelsesområdet for de midlertidige foranstaltninger, nemlig varekategori 10 og 19, burde være omfattet af de endelige foranstaltninger, da de seneste statistikker viser en importstigning. En anden part fremsatte en lignende påstand vedrørende varekategori 24. Disse påstande er blevet accepteret, da importstatistikker vedrørende varekategori 10, 19 og 24, som tidligere forklaret, rent faktisk viste en generel stigning i importen i perioden 2013-MRP. Desuden steg importmængderne for disse tre varekategorier også i perioden 2017-MRP. Som beskrevet i betragtning 34 hører disse varer desuden til produktfamilier, der også viser en stigning i perioden 2013-MRP. |
| --- | --- |

(37)

Hvad angår de bemærkninger, som Kommissionen har modtaget, hævdede en interesseret part, at to varekategorier ud af de fem, som var blevet udelukket fra anvendelsesområdet for de midlertidige foranstaltninger, nemlig varekategori 10 og 19, burde være omfattet af de endelige foranstaltninger, da de seneste statistikker viser en importstigning. En anden part fremsatte en lignende påstand vedrørende varekategori 24. Disse påstande er blevet accepteret, da importstatistikker vedrørende varekategori 10, 19 og 24, som tidligere forklaret, rent faktisk viste en generel stigning i importen i perioden 2013-MRP. Desuden steg importmængderne for disse tre varekategorier også i perioden 2017-MRP. Som beskrevet i betragtning 34 hører disse varer desuden til produktfamilier, der også viser en stigning i perioden 2013-MRP.

| (38) | En række interesserede parter hævdede, at der ikke var tale om en pludselig, voldsom, betydelig og nylig stigning i importen, og henviste til appelorganets rapport vedrørende Argentina — Footwear (12) og andre WTO-sager, som f.eks. US — Wheat Gluten (13), Ukraine — Passenger Cars (14) og US — Steel Safeguards (15). Sammenfattende for denne retspraksis er, at det ikke er tilstrækkeligt, at en undersøgelse blot viser, at importen er steget over en femårsperiode. Stigningen skal være tilstrækkelig nylig, pludselig og betydelig, både kvantitativt og kvalitativt, og således forårsage eller true med at forårsage alvorlig skade. Denne retspraksis præciserede også betydningen af voldsom (»der indebærer en pludselig retningsændring; abrupt, kraftig«) og pludselig (»der sker uden forvarsel; uventet» eller abrupt, voldsom«). Andre parter hævdede også, at stigningen i importen var stabil, eller at importen steg indtil 2015, uden senere at udvise en voldsom, pludselig eller betydelig stigning. |
| --- | --- |

(38)

En række interesserede parter hævdede, at der ikke var tale om en pludselig, voldsom, betydelig og nylig stigning i importen, og henviste til appelorganets rapport vedrørende Argentina — Footwear (12) og andre WTO-sager, som f.eks. US — Wheat Gluten (13), Ukraine — Passenger Cars (14) og US — Steel Safeguards (15). Sammenfattende for denne retspraksis er, at det ikke er tilstrækkeligt, at en undersøgelse blot viser, at importen er steget over en femårsperiode. Stigningen skal være tilstrækkelig nylig, pludselig og betydelig, både kvantitativt og kvalitativt, og således forårsage eller true med at forårsage alvorlig skade. Denne retspraksis præciserede også betydningen af voldsom (»der indebærer en pludselig retningsændring; abrupt, kraftig«) og pludselig (»der sker uden forvarsel; uventet» eller abrupt, voldsom«). Andre parter hævdede også, at stigningen i importen var stabil, eller at importen steg indtil 2015, uden senere at udvise en voldsom, pludselig eller betydelig stigning.

12

13

14

15

| (39) | I den forbindelse skal det først bemærkes, at Kommissionen foretog en grundig analyse af importmængderne for de 28 varekategorier i perioden 2013-2017 (under hensyntagen til tendenserne i importen i undersøgelsesperioden i stedet for blot at sammenligne endepunkterne), og at den også analyserede importudviklingen i MRP. På dette grundlag har den på forhånd udelukket visse varekategorier, der ikke viser en stigning i løbet af perioden 2013-MRP. Som forklaret i betragtning 33, 35 og 36 konkluderede Kommissionen endvidere, at importen var steget i absolutte tal med 71 % globalt set og mellem 60 % og 97 %, når den blev samlet i produktfamilier i perioden 2013-MRP. Desuden viser Eurostats statistikker også, at importen steg med 45 % mellem 2013 og 2015, og at denne voldsomme stigning fortsatte indtil MRP og nåede op på 71 % samlet set. En lignende tendens kunne også konstateres for den relative importstigning. På dette grundlag bekræftes det, at stigningen i importen var voldsom og pludselig, jf. præciseringen i retspraksis. I betragtning af omfanget af stigningen bekræftes det også, at stigningen var betydelig. For så vidt angår spørgsmålet om »nylig«, bemærker Kommissionen, at der ikke foreligger nogen specifik retspraksis for, hvordan udtrykket »nylig« skal fortolkes. Appelorganet har blot fortolket kravet om, at et medlem kun kan anvende en beskyttelsesforanstaltning, hvis en vare »importeres« i øgede mængder til at betyde, at stigningen i importen skal være tilstrækkelig »nylig« til at forårsage eller true med at forårsage alvorlig skade (16). Kommissionen bekræftede, at stigningen i importen i betragtning af udviklingen i perioden 2013-MRP og sågar i 2015-MRP var tilstrækkelig nylig til at forårsage eller true med at forårsage alvorlig skade. Kommissionen afviste derfor ovennævnte påstande om mangel på en importstigning, som opfylder betingelserne. |
| --- | --- |

(39)

I den forbindelse skal det først bemærkes, at Kommissionen foretog en grundig analyse af importmængderne for de 28 varekategorier i perioden 2013-2017 (under hensyntagen til tendenserne i importen i undersøgelsesperioden i stedet for blot at sammenligne endepunkterne), og at den også analyserede importudviklingen i MRP. På dette grundlag har den på forhånd udelukket visse varekategorier, der ikke viser en stigning i løbet af perioden 2013-MRP. Som forklaret i betragtning 33, 35 og 36 konkluderede Kommissionen endvidere, at importen var steget i absolutte tal med 71 % globalt set og mellem 60 % og 97 %, når den blev samlet i produktfamilier i perioden 2013-MRP. Desuden viser Eurostats statistikker også, at importen steg med 45 % mellem 2013 og 2015, og at denne voldsomme stigning fortsatte indtil MRP og nåede op på 71 % samlet set. En lignende tendens kunne også konstateres for den relative importstigning. På dette grundlag bekræftes det, at stigningen i importen var voldsom og pludselig, jf. præciseringen i retspraksis. I betragtning af omfanget af stigningen bekræftes det også, at stigningen var betydelig. For så vidt angår spørgsmålet om »nylig«, bemærker Kommissionen, at der ikke foreligger nogen specifik retspraksis for, hvordan udtrykket »nylig« skal fortolkes. Appelorganet har blot fortolket kravet om, at et medlem kun kan anvende en beskyttelsesforanstaltning, hvis en vare »importeres« i øgede mængder til at betyde, at stigningen i importen skal være tilstrækkelig »nylig« til at forårsage eller true med at forårsage alvorlig skade (16). Kommissionen bekræftede, at stigningen i importen i betragtning af udviklingen i perioden 2013-MRP og sågar i 2015-MRP var tilstrækkelig nylig til at forårsage eller true med at forårsage alvorlig skade. Kommissionen afviste derfor ovennævnte påstande om mangel på en importstigning, som opfylder betingelserne.

16

| (40) | En række interesserede parter hævdede, at Kommissionens analyse mellem to endepunkter på samlet niveau var utilstrækkelig, og at Kommissionen også burde have analyseret mellemliggende tendenser i perioden 2013-2017 i overensstemmelse med WTO-retspraksis, som f.eks. US — Steel safeguards (17) og Ukraine — Passenger Cars (18). Ifølge sådan retspraksis kan analysen ikke baseres på en sammenligning af endepunkterne for analyseperioden, da det kunne føre til manipulerede resultater, hvis der ikke er nogen klar og uafbrudt opadgående tendens i importmængderne. Det fastsættes også i retspraksis, at den undersøgende myndighed skal fremlægge en begrundet og passende redegørelse for udviklingen i importen mellem endepunkterne. |
| --- | --- |

(40)

En række interesserede parter hævdede, at Kommissionens analyse mellem to endepunkter på samlet niveau var utilstrækkelig, og at Kommissionen også burde have analyseret mellemliggende tendenser i perioden 2013-2017 i overensstemmelse med WTO-retspraksis, som f.eks. US — Steel safeguards (17) og Ukraine — Passenger Cars (18). Ifølge sådan retspraksis kan analysen ikke baseres på en sammenligning af endepunkterne for analyseperioden, da det kunne føre til manipulerede resultater, hvis der ikke er nogen klar og uafbrudt opadgående tendens i importmængderne. Det fastsættes også i retspraksis, at den undersøgende myndighed skal fremlægge en begrundet og passende redegørelse for udviklingen i importen mellem endepunkterne.

17

18

| (41) | Kommissionen er af den opfattelse, at den ikke blot har foretaget en analyse mellem to endepunkter, da den, jf. betragtning 33-36, også har analyseret mellemliggende tendenser og foretaget en passende og begrundet analyse af importtendenserne. Påstandene er derfor blevet afvist. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen er af den opfattelse, at den ikke blot har foretaget en analyse mellem to endepunkter, da den, jf. betragtning 33-36, også har analyseret mellemliggende tendenser og foretaget en passende og begrundet analyse af importtendenserne. Påstandene er derfor blevet afvist.

| (42) | En række interesserede parter anførte, at en analyse af udviklingen i importen i perioden 2013-2017 var misvisende, da importniveauet i 2013 var unormalt lavt som følge af den globale økonomiske krise, og stigningen i den efterfølgende periode blot var et opsving på vej mod en normal situation. |
| --- | --- |

(42)

En række interesserede parter anførte, at en analyse af udviklingen i importen i perioden 2013-2017 var misvisende, da importniveauet i 2013 var unormalt lavt som følge af den globale økonomiske krise, og stigningen i den efterfølgende periode blot var et opsving på vej mod en normal situation.

| (43) | I den forbindelse fandt Kommissionen, at hvis man tog 2013 som udgangspunkt for analysen, skadede det ikke denne analyse. Mens EU-forbruget af stål faktisk steg med 14 % i perioden 2013-2017 (jf. tabel 4 nedenfor), blev denne stigning opnået gradvist i hele perioden. Importen steg derimod meget mere end EU-efterspørgslen, nemlig med 64 % i samme periode og i et meget hurtigere tempo end EU-forbruget. Importens markedsandel steg derfor med 5,4 procentpoint (fra 12,7 % til 18,1 %) i perioden 2013-2017. På den baggrund blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(43)

I den forbindelse fandt Kommissionen, at hvis man tog 2013 som udgangspunkt for analysen, skadede det ikke denne analyse. Mens EU-forbruget af stål faktisk steg med 14 % i perioden 2013-2017 (jf. tabel 4 nedenfor), blev denne stigning opnået gradvist i hele perioden. Importen steg derimod meget mere end EU-efterspørgslen, nemlig med 64 % i samme periode og i et meget hurtigere tempo end EU-forbruget. Importens markedsandel steg derfor med 5,4 procentpoint (fra 12,7 % til 18,1 %) i perioden 2013-2017. På den baggrund blev påstanden afvist.

| (44) | En række interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenens import burde have været udelukket fra analysen af importmængderne. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der ikke er noget retligt krav om at foretage en sådan udelukkelse. På grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne forblev denne import under alle omstændigheder stabil i perioden 2013-2017 og tegnede sig kun for en marginal del af den samlede import (fra 0,3 % til 0,7 % af den samlede import). Ovenstående påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(44)

En række interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenens import burde have været udelukket fra analysen af importmængderne. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der ikke er noget retligt krav om at foretage en sådan udelukkelse. På grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne forblev denne import under alle omstændigheder stabil i perioden 2013-2017 og tegnede sig kun for en marginal del af den samlede import (fra 0,3 % til 0,7 % af den samlede import). Ovenstående påstand blev derfor afvist.

| (45) | En interesseret part hævdede, at import gennem aktiv forædling burde have været udelukket fra analysen af importmængderne i almindelighed og for varekategori 25 i særdeleshed. Det skal i den forbindelse bemærkes, at for alle varekategorier undtagen varekategori 25, ændrer den observerede udvikling i importmængden sig ikke, hvis aktiv forædling er udelukket fra analysen. I det særlige tilfælde med varekategori 25 mistede en EU-producent salg til fordel for en eksporterende producent på et tredjelandsmarked. Som følge heraf blev det anset for hensigtsmæssigt at medtage sådanne mængder i vurderingen af importstigningen for at afspejle den fulde virkning af importen fra tredjelande. På den baggrund blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(45)

En interesseret part hævdede, at import gennem aktiv forædling burde have været udelukket fra analysen af importmængderne i almindelighed og for varekategori 25 i særdeleshed. Det skal i den forbindelse bemærkes, at for alle varekategorier undtagen varekategori 25, ændrer den observerede udvikling i importmængden sig ikke, hvis aktiv forædling er udelukket fra analysen. I det særlige tilfælde med varekategori 25 mistede en EU-producent salg til fordel for en eksporterende producent på et tredjelandsmarked. Som følge heraf blev det anset for hensigtsmæssigt at medtage sådanne mængder i vurderingen af importstigningen for at afspejle den fulde virkning af importen fra tredjelande. På den baggrund blev påstanden afvist.

| (46) | En række interesserede parter hævdede, at importmængden og den tilsvarende markedsandel for varekategorierne 1, 6, 7, 17 og 28 faldt i perioden 2016-2017. Kommissionen bemærker i den forbindelse, at den i sin endelige fastsættelse også har taget hensyn til udviklingen i importen i den seneste periode, og at importen på dette grundlag steg for alle disse kategorier med undtagelse af kategori 7. Selv for sidstnævnte kategori var importen dog betydeligt højere i MRP end i 2013-2014. Desuden foretog Kommissionen en samlet analyse for alle stålprodukter og individuelt for hver af de tre produktfamilier, der var blevet identificeret, og konkluderede, at importen steg samlet set i hele den analyserede periode. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(46)

En række interesserede parter hævdede, at importmængden og den tilsvarende markedsandel for varekategorierne 1, 6, 7, 17 og 28 faldt i perioden 2016-2017. Kommissionen bemærker i den forbindelse, at den i sin endelige fastsættelse også har taget hensyn til udviklingen i importen i den seneste periode, og at importen på dette grundlag steg for alle disse kategorier med undtagelse af kategori 7. Selv for sidstnævnte kategori var importen dog betydeligt højere i MRP end i 2013-2014. Desuden foretog Kommissionen en samlet analyse for alle stålprodukter og individuelt for hver af de tre produktfamilier, der var blevet identificeret, og konkluderede, at importen steg samlet set i hele den analyserede periode. Denne påstand blev derfor afvist.

| (47) | Kommissionen konkluderer derfor, at der har været en pludselig, kraftig og betydelig stigning i importen af den pågældende vare, der vurderes, både i absolutte og relative tal. Denne konklusion bekræftes også af dataene for hver af de tre vurderede produktfamilier. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen konkluderer derfor, at der har været en pludselig, kraftig og betydelig stigning i importen af den pågældende vare, der vurderes, både i absolutte og relative tal. Denne konklusion bekræftes også af dataene for hver af de tre vurderede produktfamilier.

4.   UFORUDSETE UDVIKLINGER

UFORUDSETE UDVIKLINGER

| (48) | Som det forklares nærmere i betragtning 30-36 i forordningen om midlertidig told, havde Kommissionen foreløbig konkluderet, at ovennævnte stigning i importen af visse stålprodukter i Unionen var resultatet af uforudsete udviklinger, der skyldtes en række faktorer, der skabte og forværrede ubalancer i den internationale handel med den pågældende vare. |
| --- | --- |

(48)

Som det forklares nærmere i betragtning 30-36 i forordningen om midlertidig told, havde Kommissionen foreløbig konkluderet, at ovennævnte stigning i importen af visse stålprodukter i Unionen var resultatet af uforudsete udviklinger, der skyldtes en række faktorer, der skabte og forværrede ubalancer i den internationale handel med den pågældende vare.

| (49) | Disse faktorer bestod i en ny ståloverkapacitet uden fortilfælde, som fortsætter til trods for det store antal foranstaltninger, der er vedtaget på verdensplan for at reducere denne, og som forstærkedes af konkurrenceforvridende subsidier og statslige støtteforanstaltninger, der førte til pristryk, øget brug af handelsbegrænsende praksis, handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter og USA's foranstaltninger jf. Section 232, der blev vedtaget i marts 2018. |
| --- | --- |

(49)

Disse faktorer bestod i en ny ståloverkapacitet uden fortilfælde, som fortsætter til trods for det store antal foranstaltninger, der er vedtaget på verdensplan for at reducere denne, og som forstærkedes af konkurrenceforvridende subsidier og statslige støtteforanstaltninger, der førte til pristryk, øget brug af handelsbegrænsende praksis, handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter og USA's foranstaltninger jf. Section 232, der blev vedtaget i marts 2018.

| (50) | Flere interesserede parter hævdede, at der burde påvises uforudsete udviklinger for hver enkelt varekategori. Kommissionen er ikke enig i disse synspunkter og mener, at i betragtning af den store indbyrdes forbindelse og indbyrdes sammenhæng mellem varekategorierne som forklaret i afsnit 2.1 er det tilstrækkeligt at påvise eksistensen af uforudsete udviklinger på globalt plan. På den baggrund blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(50)

Flere interesserede parter hævdede, at der burde påvises uforudsete udviklinger for hver enkelt varekategori. Kommissionen er ikke enig i disse synspunkter og mener, at i betragtning af den store indbyrdes forbindelse og indbyrdes sammenhæng mellem varekategorierne som forklaret i afsnit 2.1 er det tilstrækkeligt at påvise eksistensen af uforudsete udviklinger på globalt plan. På den baggrund blev påstanden afvist.

| (51) | For så vidt angår overkapacitet, hævdede en række interesserede parter, at overkapacitet er velkendt for Kommissionen og vil ikke kunne betragtes som en uforudset udvikling. De hævdede også, at Kommissionen tidligere havde knyttet den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, til dumpingimport eller subsidieret import, og at forbindelsen mellem stigningen i importen og den uforudsete udvikling i forbindelse med ståloverkapaciteten ikke var blevet fastslået. |
| --- | --- |

(51)

For så vidt angår overkapacitet, hævdede en række interesserede parter, at overkapacitet er velkendt for Kommissionen og vil ikke kunne betragtes som en uforudset udvikling. De hævdede også, at Kommissionen tidligere havde knyttet den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, til dumpingimport eller subsidieret import, og at forbindelsen mellem stigningen i importen og den uforudsete udvikling i forbindelse med ståloverkapaciteten ikke var blevet fastslået.

| (52) | Det skal i den forbindelse først bemærkes, at som det fremgår af figur 2.3 i rapporten fra Global Trade Alert »Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism« (19), faldt den overskydende kapacitet for råstål på verdensplan fra 2009 til 2011, inden den fulgte en modsatrettet tendens fra 2011 til 2016. Da den samlede overskydende produktionskapacitet for råstål i 2011 allerede lå et godt stykke over den samlede produktion i det pågældende år, forventedes det, at den samlede kapacitet af råstål ville falde eller i det mindste forblive stabil og således forbedre kapacitetsudnyttelsen og omkostningseffektiviteten. Den samlede produktionskapacitet for råstål fortsatte imidlertid uventet med at stige efter 2011, hvilket skabte en yderligere overkapacitet på verdensplan som bekræftet af Kommissionen i meddelelsen »Stål: Bevaring af holdbare jobs og vækst i Europa« (20). I betragtning af timingen for de ovenfor beskrevne begivenheder og nærmere bestemt det forhold, at den overskydende produktionskapacitet steg på et tidspunkt, hvor den i økonomisk henseende forventedes at ville falde, konkluderes det, at ståloverkapaciteten bør betragtes som en uforudset udvikling. |
| --- | --- |

(52)

Det skal i den forbindelse først bemærkes, at som det fremgår af figur 2.3 i rapporten fra Global Trade Alert »Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism« (19), faldt den overskydende kapacitet for råstål på verdensplan fra 2009 til 2011, inden den fulgte en modsatrettet tendens fra 2011 til 2016. Da den samlede overskydende produktionskapacitet for råstål i 2011 allerede lå et godt stykke over den samlede produktion i det pågældende år, forventedes det, at den samlede kapacitet af råstål ville falde eller i det mindste forblive stabil og således forbedre kapacitetsudnyttelsen og omkostningseffektiviteten. Den samlede produktionskapacitet for råstål fortsatte imidlertid uventet med at stige efter 2011, hvilket skabte en yderligere overkapacitet på verdensplan som bekræftet af Kommissionen i meddelelsen »Stål: Bevaring af holdbare jobs og vækst i Europa« (20). I betragtning af timingen for de ovenfor beskrevne begivenheder og nærmere bestemt det forhold, at den overskydende produktionskapacitet steg på et tidspunkt, hvor den i økonomisk henseende forventedes at ville falde, konkluderes det, at ståloverkapaciteten bør betragtes som en uforudset udvikling.

19

20

| (53) | For så vidt angår den årsagssammenhæng, der blev fastslået i tidligere undersøgelser om bekæmpelse af illoyal handelspraksis, henvises der til ovennævnte meddelelse, hvori det fastsættes, at sådanne undersøgelser anerkendes som »foranstaltninger til at afbøde konsekvenserne af den globale overkapacitet«. På dette grundlag er det klart, at overkapacitet i sig selv er tæt knyttet til dumpingimport og subsidieret import. I antidumping- og antisubsidieundersøgelsen undersøges overkapaciteten i stålsektoren alligevel ikke som en uforudset udvikling, da dette krav ikke er til stede i en vurdering, der ligger til grund for indførelsen af disse handelsreguleringsinstrumenter. |
| --- | --- |

(53)

For så vidt angår den årsagssammenhæng, der blev fastslået i tidligere undersøgelser om bekæmpelse af illoyal handelspraksis, henvises der til ovennævnte meddelelse, hvori det fastsættes, at sådanne undersøgelser anerkendes som »foranstaltninger til at afbøde konsekvenserne af den globale overkapacitet«. På dette grundlag er det klart, at overkapacitet i sig selv er tæt knyttet til dumpingimport og subsidieret import. I antidumping- og antisubsidieundersøgelsen undersøges overkapaciteten i stålsektoren alligevel ikke som en uforudset udvikling, da dette krav ikke er til stede i en vurdering, der ligger til grund for indførelsen af disse handelsreguleringsinstrumenter.

| (54) | For så vidt angår forbindelsen mellem den uforudsete udvikling i ståloverkapaciteten og importstigningen, er det klart, at de eksporterende producenter har en interesse i at maksimere deres kapacitetsudnyttelse. I situationer, hvor der er ledig kapacitet, efter at hjemmemarkedet er blevet forsynet, vil de søge andre forretningsmuligheder på eksportmarkederne og dermed skabe en stigning i importmængderne på sådanne markeder. På den baggrund må ovennævnte påstande afvises. |
| --- | --- |

(54)

For så vidt angår forbindelsen mellem den uforudsete udvikling i ståloverkapaciteten og importstigningen, er det klart, at de eksporterende producenter har en interesse i at maksimere deres kapacitetsudnyttelse. I situationer, hvor der er ledig kapacitet, efter at hjemmemarkedet er blevet forsynet, vil de søge andre forretningsmuligheder på eksportmarkederne og dermed skabe en stigning i importmængderne på sådanne markeder. På den baggrund må ovennævnte påstande afvises.

| (55) | Med hensyn til den kraftige stigning i vedtagelsen af handelsrestriktive foranstaltninger hævdede flere parter, at disse ikke kunne anerkendes som uforudsete udviklinger, idet der er tale om anerkendte undtagelser fra de generelle WTO-regler, og at antallet af handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger, der blev indført i 2017, faldt. De hævdede også, at forbindelsen mellem importstigningen og den uforudsete udvikling af handelsbegrænsende foranstaltninger ikke var blevet fastslået. |
| --- | --- |

(55)

Med hensyn til den kraftige stigning i vedtagelsen af handelsrestriktive foranstaltninger hævdede flere parter, at disse ikke kunne anerkendes som uforudsete udviklinger, idet der er tale om anerkendte undtagelser fra de generelle WTO-regler, og at antallet af handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger, der blev indført i 2017, faldt. De hævdede også, at forbindelsen mellem importstigningen og den uforudsete udvikling af handelsbegrænsende foranstaltninger ikke var blevet fastslået.

| (56) | Kommissionen er ikke enig i disse påstande, da den omstændighed, at handelsrestriktive foranstaltninger træffes inden for rammerne af WTO-reglerne ikke indebærer, at de ikke kan betragtes som en uforudset udvikling. Kommissionen anfægter ikke landenes ret til at træffe antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger i henhold til de relevante WTO-regler. Det aktuelle problem er imidlertid det hidtil usete og øgede antal af sådanne foranstaltninger truffet af tredjelande, som har skabt handelsomlægning med en deraf følgende stigning i importen til Unionen. Det skal erindres, at Kommissionen i betragtning 34 i forordningen om midlertidig told har bemærket, at der på grundlag af WTO's statistikker var blevet indledt gennemsnitligt 77 stålrelaterede undersøgelser pr. år i 2011-2013, og at dette gennemsnit steg til 117 i 2015-2016. Ingen af parterne har sat spørgsmålstegn ved disse tal, som tyder på en uforudset udvikling, og som førte til den importstigning, der er konstateret ovenfor. Ovennævnte påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen er ikke enig i disse påstande, da den omstændighed, at handelsrestriktive foranstaltninger træffes inden for rammerne af WTO-reglerne ikke indebærer, at de ikke kan betragtes som en uforudset udvikling. Kommissionen anfægter ikke landenes ret til at træffe antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger i henhold til de relevante WTO-regler. Det aktuelle problem er imidlertid det hidtil usete og øgede antal af sådanne foranstaltninger truffet af tredjelande, som har skabt handelsomlægning med en deraf følgende stigning i importen til Unionen. Det skal erindres, at Kommissionen i betragtning 34 i forordningen om midlertidig told har bemærket, at der på grundlag af WTO's statistikker var blevet indledt gennemsnitligt 77 stålrelaterede undersøgelser pr. år i 2011-2013, og at dette gennemsnit steg til 117 i 2015-2016. Ingen af parterne har sat spørgsmålstegn ved disse tal, som tyder på en uforudset udvikling, og som førte til den importstigning, der er konstateret ovenfor. Ovennævnte påstande blev derfor afvist.

| (57) | For så vidt angår USA's foranstaltninger jf. Section 232 hævdede flere interesserede parter, at disse foranstaltninger ikke kan anses for at være en uforudset udvikling, der udløser en stigning i importen, da de blev indført efter perioden 2013-2017. Andre interesserede parter anførte, at selv ikke den import, der fandt sted fra januar 2018 til marts 2018, er påvirket af USA's foranstaltninger jf. Section 232. |
| --- | --- |

(57)

For så vidt angår USA's foranstaltninger jf. Section 232 hævdede flere interesserede parter, at disse foranstaltninger ikke kan anses for at være en uforudset udvikling, der udløser en stigning i importen, da de blev indført efter perioden 2013-2017. Andre interesserede parter anførte, at selv ikke den import, der fandt sted fra januar 2018 til marts 2018, er påvirket af USA's foranstaltninger jf. Section 232.

| (58) | I den forbindelse skal det for det første bemærkes, at mens USA's foranstaltninger jf. Section 232 rent faktisk blev indført den 8. marts 2018, blev den undersøgelse, der førte til deres vedtagelse, allerede indledt i april 2017, og den rapport, på grundlag af hvilken de blev vedtaget, blev udstedt den 11. januar 2018. Selv om USA's foranstaltninger jf. Section 232 formodentlig ikke kan have haft nogen indvirkning på importen inden deres vedtagelse, skabte selve indledningen af undersøgelsen utvivlsomt usikkerhed på markedet og påvirkede handelsstrømmene af stål. Som yderligere bekræftet nedenfor har Kommissionen siden vedtagelsen af USA's foranstaltninger jf. Section 232 fundet, at der allerede var tale om handelsomlægning for så vidt angår visse varekategorier. |
| --- | --- |

(58)

I den forbindelse skal det for det første bemærkes, at mens USA's foranstaltninger jf. Section 232 rent faktisk blev indført den 8. marts 2018, blev den undersøgelse, der førte til deres vedtagelse, allerede indledt i april 2017, og den rapport, på grundlag af hvilken de blev vedtaget, blev udstedt den 11. januar 2018. Selv om USA's foranstaltninger jf. Section 232 formodentlig ikke kan have haft nogen indvirkning på importen inden deres vedtagelse, skabte selve indledningen af undersøgelsen utvivlsomt usikkerhed på markedet og påvirkede handelsstrømmene af stål. Som yderligere bekræftet nedenfor har Kommissionen siden vedtagelsen af USA's foranstaltninger jf. Section 232 fundet, at der allerede var tale om handelsomlægning for så vidt angår visse varekategorier.

| (59) | Det skal i den forbindelse også bemærkes, at USA's foranstaltninger jf. Section 232 har fremskyndet importstigningen ved at tilføje yderligere handelsomlægningsstrømme til den allerede eksisterende stigende tendens. Som anført i tabel 14 viser de tilgængelige statistikker, at med undtagelse af april 2018 var den månedlige import af stål til USA konstant lavere end den tilsvarende mængde i 2017. Dette falder sammen med en modsatrettet stigende tendens i importen, der er konstateret i Unionen, hvor de månedlige importmængder som anført i tabel 12 konsekvent lå på et højere niveau end året før. |
| --- | --- |

(59)

Det skal i den forbindelse også bemærkes, at USA's foranstaltninger jf. Section 232 har fremskyndet importstigningen ved at tilføje yderligere handelsomlægningsstrømme til den allerede eksisterende stigende tendens. Som anført i tabel 14 viser de tilgængelige statistikker, at med undtagelse af april 2018 var den månedlige import af stål til USA konstant lavere end den tilsvarende mængde i 2017. Dette falder sammen med en modsatrettet stigende tendens i importen, der er konstateret i Unionen, hvor de månedlige importmængder som anført i tabel 12 konsekvent lå på et højere niveau end året før.

| (60) | Andre interesserede parter anførte, at der bør ses bort fra virkningen af USA's foranstaltninger jf. Section 232, eller at den ikke skulle overvurderes, da disse er ledsaget af mange vareundtagelser. I samme forbindelse hævdedes det, at Koreas eksport ikke er et problem, da Korea af den amerikanske regering har fået tilstrækkelige eksportkontingentmængder. |
| --- | --- |

(60)

Andre interesserede parter anførte, at der bør ses bort fra virkningen af USA's foranstaltninger jf. Section 232, eller at den ikke skulle overvurderes, da disse er ledsaget af mange vareundtagelser. I samme forbindelse hævdedes det, at Koreas eksport ikke er et problem, da Korea af den amerikanske regering har fået tilstrækkelige eksportkontingentmængder.

| (61) | I den forbindelse skal det bemærkes, at kun Australien var ubetinget fritaget fra USA's foranstaltninger jf. Section 232, og at importen af de pågældende varer tegnede sig for ca. 1 % af den samlede import fra USA i 2017 (21). Andre lande, som f.eks. Sydkorea, Argentina og Brasilien, fik et toldfrit kontingent, men blev ikke fritaget for foranstaltningerne. For disse landes vedkommende skal det bemærkes, at et større antal kontingenter blev fastsat til nul, og at adskillige kontingenter allerede var opbrugt ved tildelingen (22). På dette grundlag er det opfattelsen, at de tildelte kontingenter ikke giver nogen garanti for, at det tildelte kontingent vil være tilstrækkelig til at forhindre handelsomlægning. På grundlag af de foreliggende statistikker ser det desuden ud til, at disse tre lande tegnede sig for mindre end 20 % af den samlede import i 2017. Ovennævnte påstande om kontingenter blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(61)

I den forbindelse skal det bemærkes, at kun Australien var ubetinget fritaget fra USA's foranstaltninger jf. Section 232, og at importen af de pågældende varer tegnede sig for ca. 1 % af den samlede import fra USA i 2017 (21). Andre lande, som f.eks. Sydkorea, Argentina og Brasilien, fik et toldfrit kontingent, men blev ikke fritaget for foranstaltningerne. For disse landes vedkommende skal det bemærkes, at et større antal kontingenter blev fastsat til nul, og at adskillige kontingenter allerede var opbrugt ved tildelingen (22). På dette grundlag er det opfattelsen, at de tildelte kontingenter ikke giver nogen garanti for, at det tildelte kontingent vil være tilstrækkelig til at forhindre handelsomlægning. På grundlag af de foreliggende statistikker ser det desuden ud til, at disse tre lande tegnede sig for mindre end 20 % af den samlede import i 2017. Ovennævnte påstande om kontingenter blev derfor afvist.

21

22

| (62) | På baggrund af ovenstående bekræftes det, at de uforudsete udviklinger, der er beskrevet i betragtning 49, har ført og vil føre til en klar stigning i importen af stål til Unionen. |
| --- | --- |

(62)

På baggrund af ovenstående bekræftes det, at de uforudsete udviklinger, der er beskrevet i betragtning 49, har ført og vil føre til en klar stigning i importen af stål til Unionen.

5.   TRUSSEL OM ALVORLIG SKADE

TRUSSEL OM ALVORLIG SKADE

| (63) | I overensstemmelse med den generelle tilgang til varedækningen som defineret i denne undersøgelse blev skadesanalysen også foretaget globalt i den foreløbige fase. Kun i få tilfælde fremgik det af forordningen om midlertidig told, at konklusionerne om skade i forbindelse med den globale analyse også blev bekræftet ved eksempler på varekategoriniveau. |
| --- | --- |

(63)

I overensstemmelse med den generelle tilgang til varedækningen som defineret i denne undersøgelse blev skadesanalysen også foretaget globalt i den foreløbige fase. Kun i få tilfælde fremgik det af forordningen om midlertidig told, at konklusionerne om skade i forbindelse med den globale analyse også blev bekræftet ved eksempler på varekategoriniveau.

| (64) | På samme måde blev skadesvurderingen i den endelige fase gennemført på globalt plan, nemlig for den pågældende vare, der vurderes, herunder de 26 varekategorier, hvor Kommissionen konstaterede en importstigning. Som det var tilfældet i udviklingen af importen, supplerede Kommissionen dog sin analyse med en vurdering for hver af de tre produktfamilier, der er nævnt i betragtning 21. |
| --- | --- |

(64)

På samme måde blev skadesvurderingen i den endelige fase gennemført på globalt plan, nemlig for den pågældende vare, der vurderes, herunder de 26 varekategorier, hvor Kommissionen konstaterede en importstigning. Som det var tilfældet i udviklingen af importen, supplerede Kommissionen dog sin analyse med en vurdering for hver af de tre produktfamilier, der er nævnt i betragtning 21.

| (65) | Skadesanalysen nedenfor er baseret på spørgeskemabesvarelserne fra EU-erhvervsgrenen. Efter modtagelse af yderligere ajourførte oplysninger og kontrol af dataene blev de i den foreløbige fase beskrevne skadesindikatorer, hvor det var relevant, ajourført med henblik på at medtage de seneste (2018) data. |
| --- | --- |

(65)

Skadesanalysen nedenfor er baseret på spørgeskemabesvarelserne fra EU-erhvervsgrenen. Efter modtagelse af yderligere ajourførte oplysninger og kontrol af dataene blev de i den foreløbige fase beskrevne skadesindikatorer, hvor det var relevant, ajourført med henblik på at medtage de seneste (2018) data.

5.1.   Den globale udvikling i EU's stålindustris situation

Den globale udvikling i EU's stålindustris situation

5.1.1.   Forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandele

Forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandele

| (66) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at lægge EU-producenternes salg i Unionen sammen med importen fra alle lande, med undtagelse af import fra EØS-medlemmer og fra visse lande, med hvilke Unionen har undertegnet en økonomisk partnerskabsaftale, der i øjeblikket er i kraft (jf. betragtning 30). |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at lægge EU-producenternes salg i Unionen sammen med importen fra alle lande, med undtagelse af import fra EØS-medlemmer og fra visse lande, med hvilke Unionen har undertegnet en økonomisk partnerskabsaftale, der i øjeblikket er i kraft (jf. betragtning 30).

| (67) | På dette grundlag udviklede EU-forbruget, EU-producenternes salg og den tilsvarende markedsandel sig som følger:

  Tabel 4


  EU-forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandel











  (1 000 ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrug (alle) | 148 455 | 155 730 | 160 742 | 166 375 | 169 350 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 105 | 108 | 112 | 114 |
| Hjemmemarkedssalg (alle) | 129 592 | 133 285 | 133 575 | 136 586 | 138 636 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 107 |
| Markedsandel (alle) | 87,3 % | 85,6 % | 83,1 % | 82,1 % | 81,9 % |
| Kilde: Eurostat og data fra erhvervsgrenen. |

(67)

På dette grundlag udviklede EU-forbruget, EU-producenternes salg og den tilsvarende markedsandel sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

EU-forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandel

EU-forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandel

(1 000 ton)

2013

2014

2015

2016

2017

Forbrug (alle)

148 455

155 730

160 742

166 375

169 350

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

105

105

108

108

112

112

114

114

Hjemmemarkedssalg (alle)

129 592

133 285

133 575

136 586

138 636

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

107

107

Markedsandel (alle)

87,3 %

85,6 %

83,1 %

82,1 %

81,9 %

Kilde: Eurostat og data fra erhvervsgrenen.

Kilde:

| (68) | Det samlede forbrug i forbindelse med de relevante 26 varekategorier steg konstant i perioden 2013-2017 med en samlet stigning på 14 %. EU-producenternes salgsmængder steg i denne periode, men i langt mindre omfang end EU-forbruget, dvs. kun med 7 %. EU-erhvervsgrenens samlede markedsandel faldt derfor konstant i den betragtede periode med 5,4 procentpoint. |
| --- | --- |

(68)

Det samlede forbrug i forbindelse med de relevante 26 varekategorier steg konstant i perioden 2013-2017 med en samlet stigning på 14 %. EU-producenternes salgsmængder steg i denne periode, men i langt mindre omfang end EU-forbruget, dvs. kun med 7 %. EU-erhvervsgrenens samlede markedsandel faldt derfor konstant i den betragtede periode med 5,4 procentpoint.

5.1.2.   Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse og lagre

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse og lagre

| (69) | Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse samt lagre udviklede sig som følger:

  Tabel 5


  Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse og lagre











  (1 000 ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (alle) | 243 945 | 249 855 | 248 763 | 249 204 | 254 925 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 102 | 102 | 102 | 105 |
| Produktionskapacitet (alle) | 337 010 | 334 545 | 332 427 | 333 179 | 335 358 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 99 | 99 | 99 | 100 |
| Kapacitetsudnyttelse (alle) | 72 % | 75 % | 75 % | 75 % | 76 % |
| Lagre (alle) | 11 883 | 12 734 | 13 159 | 12 974 | 14 140 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 107 | 111 | 109 | 119 |
| Kilde: Data fra erhvervsgrenen og spørgeskemabesvarelser. |

(69)

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse samt lagre udviklede sig som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse og lagre

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse og lagre

(1 000 ton)

2013

2014

2015

2016

2017

Produktion (alle)

243 945

249 855

248 763

249 204

254 925

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

102

102

102

102

102

102

105

105

Produktionskapacitet (alle)

337 010

334 545

332 427

333 179

335 358

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

99

99

99

99

99

99

100

100

Kapacitetsudnyttelse (alle)

72 %

75 %

75 %

75 %

76 %

Lagre (alle)

11 883

12 734

13 159

12 974

14 140

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

107

107

111

111

109

109

119

119

Kilde: Data fra erhvervsgrenen og spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (70) | Produktionsmængden for den pågældende vare, der vurderes, steg samlet set med 5 % i den betragtede periode. Produktionskapaciteten forblev stabil, og kapacitetsudnyttelsen steg derfor samlet set med 4 procentpoint i perioden 2013-2017. Lagrene hos de samarbejdsvillige EU-producenter steg samlet set med 19 % i perioden 2013-2017. |
| --- | --- |

(70)

Produktionsmængden for den pågældende vare, der vurderes, steg samlet set med 5 % i den betragtede periode. Produktionskapaciteten forblev stabil, og kapacitetsudnyttelsen steg derfor samlet set med 4 procentpoint i perioden 2013-2017. Lagrene hos de samarbejdsvillige EU-producenter steg samlet set med 19 % i perioden 2013-2017.

5.1.3.   Enhedssalgspriser, rentabilitet og likviditet

Enhedssalgspriser, rentabilitet og likviditet

| (71) | Enhedssalgspriser, rentabilitet og likviditet udviklede sig som følger:

  Tabel 6


  Enhedssalgspriser, rentabilitet, likviditet | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedssalgspris (EUR/ton) | 693,6 | 673,4 | 636,6 | 591,0 | 697,7 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 92 | 85 | 101 |
| Rentabilitet (% af omsætningen) | – 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 2,1 % | 5,6 % |
| Likviditet (mio. EUR) | 3 721 | 4 975 | 6 461 | 5 508 | 6 201 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 134 | 174 | 148 | 167 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(71)

Enhedssalgspriser, rentabilitet og likviditet udviklede sig som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Enhedssalgspriser, rentabilitet, likviditet

Enhedssalgspriser, rentabilitet, likviditet

2013

2014

2015

2016

2017

Enhedssalgspris (EUR/ton)

693,6

673,4

636,6

591,0

697,7

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

97

97

92

92

85

85

101

101

Rentabilitet (% af omsætningen)

– 0,9 %

0,8 %

0,6 %

2,1 %

5,6 %

Likviditet (mio. EUR)

3 721

4 975

6 461

5 508

6 201

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

134

134

174

174

148

148

167

167

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (72) | Efterprøvede og ajourførte tal bekræfter den tendens, der blev konstateret i forordningen om midlertidig told. Der var et betydeligt pristryk for alle varer på EU-markedet indtil 2016. Priserne steg derefter til 2013-niveauet. Samlet set og til trods for et betydeligt prisfald kunne EU-erhvervsgrenen reducere sine produktionsomkostninger og opnå et marginalt fortjenstniveau i 2016 og øge det til et mere bæredygtigt niveau i 2017 (5,6 %). Den samlede likviditet for EU-erhvervsgrenen steg med ca. 67 % fra 2013 til 2017. |
| --- | --- |

(72)

Efterprøvede og ajourførte tal bekræfter den tendens, der blev konstateret i forordningen om midlertidig told. Der var et betydeligt pristryk for alle varer på EU-markedet indtil 2016. Priserne steg derefter til 2013-niveauet. Samlet set og til trods for et betydeligt prisfald kunne EU-erhvervsgrenen reducere sine produktionsomkostninger og opnå et marginalt fortjenstniveau i 2016 og øge det til et mere bæredygtigt niveau i 2017 (5,6 %). Den samlede likviditet for EU-erhvervsgrenen steg med ca. 67 % fra 2013 til 2017.

5.1.4.   Beskæftigelse

Beskæftigelse

| (73) | For så vidt angår beskæftigelse, mistede EU-erhvervsgrenen 9 208 arbejdspladser fra 2013 til 2017, hvilket fremgår af nedenstående tabel.

  Tabel 7


  Beskæftigelse











  (i fuldtidsækvivalenter) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse (alle) | 225 607 | 220 429 | 218 010 | 217 460 | 216 399 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 98 | 97 | 96 | 96 |
| Kilde: Data fra erhvervsgrenen og spørgeskemabesvarelser. |

(73)

For så vidt angår beskæftigelse, mistede EU-erhvervsgrenen 9 208 arbejdspladser fra 2013 til 2017, hvilket fremgår af nedenstående tabel.

Tabel 7

Tabel 7

Beskæftigelse

Beskæftigelse

(i fuldtidsækvivalenter)

2013

2014

2015

2016

2017

Beskæftigelse (alle)

225 607

220 429

218 010

217 460

216 399

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

98

98

97

97

96

96

96

96

Kilde: Data fra erhvervsgrenen og spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

5.2.   Analyse af situationen i EU's stålindustri for de tre produktfamilier

Analyse af situationen i EU's stålindustri for de tre produktfamilier

5.2.1.   Forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandele

Forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandele

| (74) | For hver af de tre produktfamilier udviklede forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandele sig som følger:

  Tabel 8


  Forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandel pr. produktfamilie











  (1 000 ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrug (flade produkter) | 87 679 | 90 729 | 95 598 | 98 749 | 98 124 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 103 | 109 | 113 | 112 |
| Forbrug (lange produkter) | 50 829 | 53 333 | 54 160 | 55 890 | 57 921 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 105 | 107 | 110 | 114 |
| Forbrug (rør) | 9 947 | 11 667 | 10 985 | 11 735 | 13 305 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 117 | 110 | 118 | 134 |
| | | | | | |
| Hjemmemarkedssalg (flade produkter) | 75 212 | 76 365 | 77 020 | 78 274 | 77 601 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 102 | 102 | 104 | 103 |
| Hjemmemarkedssalg (lange produkter) | 46 461 | 47 679 | 47 757 | 48 935 | 51 095 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 110 |
| Hjemmemarkedssalg (rør) | 7 920 | 9 241 | 8 799 | 9 377 | 9 940 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 117 | 111 | 118 | 126 |
| | | | | | |
| Markedsandel (flade produkter) | 86 % | 84 % | 81 % | 79 % | 79 % |
| Markedsandel (lange produkter) | 91 % | 89 % | 88 % | 88 % | 88 % |
| Markedsandel (rør) | 80 % | 79 % | 80 % | 80 % | 75 % |
| Kilde: Eurostat og data fra erhvervsgrenen. |

(74)

For hver af de tre produktfamilier udviklede forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandele sig som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandel pr. produktfamilie

Forbrug, hjemmemarkedssalg og markedsandel pr. produktfamilie

(1 000 ton)

2013

2014

2015

2016

2017

Forbrug (flade produkter)

87 679

90 729

95 598

98 749

98 124

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

103

103

109

109

113

113

112

112

Forbrug (lange produkter)

50 829

53 333

54 160

55 890

57 921

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

105

105

107

107

110

110

114

114

Forbrug (rør)

9 947

11 667

10 985

11 735

13 305

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

117

117

110

110

118

118

134

134

Hjemmemarkedssalg (flade produkter)

75 212

76 365

77 020

78 274

77 601

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

102

102

102

102

104

104

103

103

Hjemmemarkedssalg (lange produkter)

46 461

47 679

47 757

48 935

51 095

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

110

110

Hjemmemarkedssalg (rør)

7 920

9 241

8 799

9 377

9 940

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

117

117

111

111

118

118

126

126

Markedsandel (flade produkter)

86 %

84 %

81 %

79 %

79 %

Markedsandel (lange produkter)

91 %

89 %

88 %

88 %

88 %

Markedsandel (rør)

80 %

79 %

80 %

80 %

75 %

Kilde: Eurostat og data fra erhvervsgrenen.

Kilde:

| (75) | Forbruget af flade produkter toppede i 2016, faldt derefter marginalt i 2017 og udviste en samlet stigning på 12 %. Forbruget af lange produkter og rør steg konstant indtil udgangen af 2017, hvilket resulterede i en samlet stigning på henholdsvis 14 % og 34 %. |
| --- | --- |

(75)

Forbruget af flade produkter toppede i 2016, faldt derefter marginalt i 2017 og udviste en samlet stigning på 12 %. Forbruget af lange produkter og rør steg konstant indtil udgangen af 2017, hvilket resulterede i en samlet stigning på henholdsvis 14 % og 34 %.

| (76) | Salget af alle stålprodukter steg samlet set med 7 % i perioden 2013-2017. I samme periode blev der observeret en tilsvarende stigning, men mindre udtalt end stigningen i forbruget, under de tre produktfamilier: EU-producenternes salg af flade produkter steg med 3 %, salget af lange produkter med 10 % og salget af rør med 26 %. |
| --- | --- |

(76)

Salget af alle stålprodukter steg samlet set med 7 % i perioden 2013-2017. I samme periode blev der observeret en tilsvarende stigning, men mindre udtalt end stigningen i forbruget, under de tre produktfamilier: EU-producenternes salg af flade produkter steg med 3 %, salget af lange produkter med 10 % og salget af rør med 26 %.

| (77) | Tendensen for EU-erhvervsgrenens marked samlet set (minus 5 procentpoint) blev bekræftet ved hver for sig at analysere flade produkter (minus 7 procentpoint), lange produkter (minus 3 procentpoint) og rør (minus 5 procentpoint). |
| --- | --- |

(77)

Tendensen for EU-erhvervsgrenens marked samlet set (minus 5 procentpoint) blev bekræftet ved hver for sig at analysere flade produkter (minus 7 procentpoint), lange produkter (minus 3 procentpoint) og rør (minus 5 procentpoint).

5.2.2.   Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse og lagre

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse og lagre

| (78) | For hver af de tre produktfamilier udviklede produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelsesgrad og lagre sig som følger:

  Tabel 9


  Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse og lagre pr. produktfamilie











  (1 000 ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (flade produkter) | 172 873 | 177 224 | 176 567 | 177 247 | 180 986 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 103 | 102 | 103 | 105 |
| Produktion (lange produkter) | 59 082 | 59 535 | 60 079 | 59 706 | 60 572 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 101 | 102 | 101 | 103 |
| Produktion (rør) | 11 991 | 13 096 | 12 116 | 12 251 | 13 366 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 109 | 101 | 102 | 111 |
| | | | | | |
| Produktionskapacitet (flade produkter) | 234 615 | 233 689 | 230 216 | 230 921 | 232 220 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 100 | 98 | 98 | 99 |
| Produktionskapacitet (lange produkter) | 80 833 | 78 244 | 79 455 | 79 736 | 81 806 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 98 | 99 | 101 |
| Produktionskapacitet (rør) | 24 053 | 25 482 | 27 721 | 27 255 | 24 224 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 106 | 115 | 113 | 101 |
| | | | | | |
| Kapacitetsudnyttelse (flade produkter) | 74 % | 76 % | 77 % | 77 % | 78 % |
| Kapacitetsudnyttelse (lange produkter) | 73 % | 76 % | 76 % | 75 % | 74 % |
| Kapacitetsudnyttelse (rør) | 50 % | 51 % | 44 % | 45 % | 55 % |
| Lagre (flade produkter) | 7 573 | 8 171 | 8 386 | 8 098 | 8 623 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 108 | 111 | 107 | 114 |
| Lagre (lange produkter) | 3 449 | 3 430 | 3 722 | 3 740 | 3 877 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 99 | 108 | 108 | 112 |
| Lagre (rør) | 861 | 1 132 | 1 050 | 1 137 | 1 639 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 132 | 122 | 132 | 190 |
| Kilde: Data fra erhvervsgrenen og spørgeskemabesvarelser. |

(78)

For hver af de tre produktfamilier udviklede produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelsesgrad og lagre sig som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse og lagre pr. produktfamilie

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse og lagre pr. produktfamilie

(1 000 ton)

2013

2014

2015

2016

2017

Produktion (flade produkter)

172 873

177 224

176 567

177 247

180 986

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

103

103

102

102

103

103

105

105

Produktion (lange produkter)

59 082

59 535

60 079

59 706

60 572

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

101

101

102

102

101

101

103

103

Produktion (rør)

11 991

13 096

12 116

12 251

13 366

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

109

109

101

101

102

102

111

111

Produktionskapacitet (flade produkter)

234 615

233 689

230 216

230 921

232 220

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

100

100

98

98

98

98

99

99

Produktionskapacitet (lange produkter)

80 833

78 244

79 455

79 736

81 806

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

97

97

98

98

99

99

101

101

Produktionskapacitet (rør)

24 053

25 482

27 721

27 255

24 224

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

106

106

115

115

113

113

101

101

Kapacitetsudnyttelse (flade produkter)

74 %

76 %

77 %

77 %

78 %

Kapacitetsudnyttelse (lange produkter)

73 %

76 %

76 %

75 %

74 %

Kapacitetsudnyttelse (rør)

50 %

51 %

44 %

45 %

55 %

Lagre (flade produkter)

7 573

8 171

8 386

8 098

8 623

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

108

108

111

111

107

107

114

114

Lagre (lange produkter)

3 449

3 430

3 722

3 740

3 877

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

99

99

108

108

108

108

112

112

Lagre (rør)

861

1 132

1 050

1 137

1 639

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

132

132

122

122

132

132

190

190

Kilde: Data fra erhvervsgrenen og spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (79) | For de tre produktfamilier udviklede produktionen sig forskelligt. Produktionen steg med 5 % for flade produkter og med 3 % for lange produkter og faldt for rør med 11 % i hele den betragtede periode. Under alle omstændigheder kan produktionsændringen betragtes som ret stabil. |
| --- | --- |

(79)

For de tre produktfamilier udviklede produktionen sig forskelligt. Produktionen steg med 5 % for flade produkter og med 3 % for lange produkter og faldt for rør med 11 % i hele den betragtede periode. Under alle omstændigheder kan produktionsændringen betragtes som ret stabil.

| (80) | Den samlede produktionskapacitet forblev stabil. Denne tendens blev konsekvent bekræftet ved analysen af den enkelte produktfamilie: for flade produkter (et fald på 1 %), lange produkter (en stigning på 1 %) og rør (en stigning på 1 %) i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen steg samlet set for hver produktfamilie (flade produkter plus 4 procentpoint, lange produkter plus 1 procentpoint og rør plus 5 procentpoint). |
| --- | --- |

(80)

Den samlede produktionskapacitet forblev stabil. Denne tendens blev konsekvent bekræftet ved analysen af den enkelte produktfamilie: for flade produkter (et fald på 1 %), lange produkter (en stigning på 1 %) og rør (en stigning på 1 %) i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen steg samlet set for hver produktfamilie (flade produkter plus 4 procentpoint, lange produkter plus 1 procentpoint og rør plus 5 procentpoint).

| (81) | Lagrene af flade og lange produkter steg til et tilsvarende niveau i perioden 2013-2017, mens de for rør næsten fordobledes. De kontrollerede og ajourførte tal bekræfter den tendens, der blev konstateret i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(81)

Lagrene af flade og lange produkter steg til et tilsvarende niveau i perioden 2013-2017, mens de for rør næsten fordobledes. De kontrollerede og ajourførte tal bekræfter den tendens, der blev konstateret i forordningen om midlertidig told.

5.2.3.   Enhedssalgspriser, rentabilitet og likviditet

Enhedssalgspriser, rentabilitet og likviditet

| (82) | For hver af de tre produktfamilier udviklede enhedssalgspriserne, rentabiliteten og likviditeten sig som følger:

  Tabel 10


  Enhedssalgspriser, rentabilitet og likviditet pr. produktfamilie











  (EUR/ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedssalgspris (EUR/ton/flade produkter) | 711,3 | 689,3 | 659,8 | 612,8 | 744,3 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 93 | 86 | 105 |
| Enhedssalgspris (EUR/ton/lange produkter) | 607,0 | 591,3 | 546,4 | 509,1 | 584,4 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 90 | 84 | 96 |
| Enhedssalgspris (EUR/ton/rør) | 1 093,9 | 1 063,5 | 1 013,9 | 913,2 | 949,3 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 93 | 83 | 87 |
| Rentabilitet (% af omsætningen, flade produkter) | – 1,9 % | 0,2 % | 0,5 % | 2,5 % | 7,7 % |
| Rentabilitet (% af omsætningen, lange produkter) | 0,7 % | 2,1 % | 1,7 % | 2,1 % | 3,1 % |
| Rentabilitet (% af omsætningen, rør) | 1,3 % | 0,4 % | – 3,4 % | – 1,2 % | – 1,7 % |
| Likviditet (mio. EUR, flade produkter) | 2 309 | 3 997 | 5 209 | 4 235 | 5 177 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 173 | 226 | 183 | 224 |
| Likviditet (mio. EUR, lange produkter) | 820 | 1 156 | 1 534 | 1 473 | 1 159 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 141 | 187 | 180 | 141 |
| Likviditet (mio. EUR, rør) | 592 | – 178 | – 283 | – 200 | – 135 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | – 30 | – 48 | – 34 | – 23 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser, |

(82)

For hver af de tre produktfamilier udviklede enhedssalgspriserne, rentabiliteten og likviditeten sig som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Enhedssalgspriser, rentabilitet og likviditet pr. produktfamilie

Enhedssalgspriser, rentabilitet og likviditet pr. produktfamilie

(EUR/ton)

2013

2014

2015

2016

2017

Enhedssalgspris (EUR/ton/flade produkter)

711,3

689,3

659,8

612,8

744,3

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

97

97

93

93

86

86

105

105

Enhedssalgspris (EUR/ton/lange produkter)

607,0

591,3

546,4

509,1

584,4

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

97

97

90

90

84

84

96

96

Enhedssalgspris (EUR/ton/rør)

1 093,9

1 063,5

1 013,9

913,2

949,3

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

97

97

93

93

83

83

87

87

Rentabilitet (% af omsætningen, flade produkter)

– 1,9 %

0,2 %

0,5 %

2,5 %

7,7 %

Rentabilitet (% af omsætningen, lange produkter)

0,7 %

2,1 %

1,7 %

2,1 %

3,1 %

Rentabilitet (% af omsætningen, rør)

1,3 %

0,4 %

– 3,4 %

– 1,2 %

– 1,7 %

Likviditet (mio. EUR, flade produkter)

2 309

3 997

5 209

4 235

5 177

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

173

173

226

226

183

183

224

224

Likviditet (mio. EUR, lange produkter)

820

1 156

1 534

1 473

1 159

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

141

141

187

187

180

180

141

141

Likviditet (mio. EUR, rør)

592

– 178

– 283

– 200

– 135

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

– 30

– 30

– 48

– 48

– 34

– 34

– 23

– 23

Kilde: Spørgeskemabesvarelser,

Kilde:

| (83) | Salgspriserne for flade produkter faldt med 14 % indtil 2016 og steg derefter igen i 2017 til et niveau, der lå højere end i 2013 (+ 5 %). Enhedssalgspriserne for lange produkter og rør faldt også betydeligt frem til 2016 (med henholdsvis 16 % og 17 %) og steg derefter en anelse igen i 2017. Samlet set faldt priserne på disse produkter med henholdsvis 4 % og 13 %. |
| --- | --- |

(83)

Salgspriserne for flade produkter faldt med 14 % indtil 2016 og steg derefter igen i 2017 til et niveau, der lå højere end i 2013 (+ 5 %). Enhedssalgspriserne for lange produkter og rør faldt også betydeligt frem til 2016 (med henholdsvis 16 % og 17 %) og steg derefter en anelse igen i 2017. Samlet set faldt priserne på disse produkter med henholdsvis 4 % og 13 %.

| (84) | For så vidt angår rentabiliteten lykkedes det i) EU-erhvervsgrenen at opnå et marginalt fortjenstniveau for flade produkter i 2016 (efter tab og break-even i de foregående år), og den øgede sin rentabilitet til 7,7 % i 2017, ii) rentabiliteten for lange produkter nåede op på 2,1 % i 2014 og forblev stort set på samme niveau indtil 2017, hvor den steg til 3,1 %, og iii) rentabiliteten for rør faldt betydeligt fra 2013 (1,3 %) til – 3,4 % i 2015 og forblev negativ i 2016 og 2017 (henholdsvis – 1,2 % og – 1,7 %). |
| --- | --- |

(84)

For så vidt angår rentabiliteten lykkedes det i) EU-erhvervsgrenen at opnå et marginalt fortjenstniveau for flade produkter i 2016 (efter tab og break-even i de foregående år), og den øgede sin rentabilitet til 7,7 % i 2017, ii) rentabiliteten for lange produkter nåede op på 2,1 % i 2014 og forblev stort set på samme niveau indtil 2017, hvor den steg til 3,1 %, og iii) rentabiliteten for rør faldt betydeligt fra 2013 (1,3 %) til – 3,4 % i 2015 og forblev negativ i 2016 og 2017 (henholdsvis – 1,2 % og – 1,7 %).

| (85) | Likviditeten forbedredes for flade og lange produkter (den steg med 124 % for flade produkter og i langt mindre omfang for lange produkter, dvs. kun med 41 %), mens likviditeten for rør faldt betydeligt, med 130 % i 2014, og forblev negativ indtil udgangen af 2017. |
| --- | --- |

(85)

Likviditeten forbedredes for flade og lange produkter (den steg med 124 % for flade produkter og i langt mindre omfang for lange produkter, dvs. kun med 41 %), mens likviditeten for rør faldt betydeligt, med 130 % i 2014, og forblev negativ indtil udgangen af 2017.

5.2.4.   Beskæftigelse

Beskæftigelse

| (86) | Med hensyn til beskæftigelsen blev producenterne af flade produkter særlig ramt, da de mistede næsten 8 600 arbejdspladser i denne periode. I procent var den rørproducerende industri hårdest ramt, hvor tabet af arbejdspladser lå på 12 % i den betragtede periode.

  Tabel 11


  Beskæftigelse pr. produktfamilie











  (i fuldtidsækvivalenter) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse (flade produkter) | 134 720 | 129 256 | 127 743 | 126 300 | 126 124 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 96 | 95 | 94 | 94 |
| Beskæftigelse (lange produkter) | 49 545 | 49 662 | 51 288 | 53 946 | 53 943 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 100 | 104 | 109 | 109 |
| Beskæftigelse (rør) | 41 342 | 41 511 | 38 978 | 37 214 | 36 333 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Kilde: Data fra erhvervsgrenen og spørgeskemabesvarelser. |

(86)

Med hensyn til beskæftigelsen blev producenterne af flade produkter særlig ramt, da de mistede næsten 8 600 arbejdspladser i denne periode. I procent var den rørproducerende industri hårdest ramt, hvor tabet af arbejdspladser lå på 12 % i den betragtede periode.

Tabel 11

Tabel 11

Beskæftigelse pr. produktfamilie

Beskæftigelse pr. produktfamilie

(i fuldtidsækvivalenter)

2013

2014

2015

2016

2017

Beskæftigelse (flade produkter)

134 720

129 256

127 743

126 300

126 124

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

96

96

95

95

94

94

94

94

Beskæftigelse (lange produkter)

49 545

49 662

51 288

53 946

53 943

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

100

100

104

104

109

109

109

109

Beskæftigelse (rør)

41 342

41 511

38 978

37 214

36 333

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

100

100

94

94

90

90

88

88

Kilde: Data fra erhvervsgrenen og spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

5.3.   Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation og de seneste udviklinger

Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation og de seneste udviklinger

| (87) | Ovennævnte analyse viste, at EU-erhvervsgrenen både globalt og for hver enkelt af de tre produktfamilier befandt sig i en vanskelig økonomisk situation indtil 2016 og kun delvist kom sig i 2017. Erhvervsgrenen er således stadig udsat og sårbar. |
| --- | --- |

(87)

Ovennævnte analyse viste, at EU-erhvervsgrenen både globalt og for hver enkelt af de tre produktfamilier befandt sig i en vanskelig økonomisk situation indtil 2016 og kun delvist kom sig i 2017. Erhvervsgrenen er således stadig udsat og sårbar.

| (88) | I september 2018 anmodede Kommissionen EU-erhvervsgrenens sammenslutninger om at fremlægge økonomiske data for første halvår af 2018 for at undersøge, hvordan situationen udviklede sig efter undersøgelsesperioden, som bestod af årene 2013-2017. |
| --- | --- |

(88)

I september 2018 anmodede Kommissionen EU-erhvervsgrenens sammenslutninger om at fremlægge økonomiske data for første halvår af 2018 for at undersøge, hvordan situationen udviklede sig efter undersøgelsesperioden, som bestod af årene 2013-2017.

| (89) | De oplysninger, som Kommissionen har indhentet, kunne ikke kontrolleres. Da Kommissionen ikke havde data svarende til første halvår af 2017 (oplysningerne blev fremlagt på grundlag af hele 2017), kunne Kommissionen desuden ikke drage nogen pålidelig konklusion på grundlag af erhvervsgrenens situation i første halvår af 2018. Ikke desto mindre kunne tendensen fra 2017, nemlig en delvis genrejsning af industrien, bekræftes på grundlag af disse data fra 2018. Det skal dog bemærkes, at den månedlige import til Unionen — som anført i tabel 12 nedenfor — er begyndt at stige navnlig siden juni 2018. Desuden har stålpriserne i Unionen fulgt en faldende tendens siden tredje kvartal af 2018. Det er derfor ikke muligt at observere virkningerne af denne import og prisudviklingen for EU-erhvervsgrenens situation i første halvår af 2018. De seneste data bekræftede således EU-erhvervsgrenens vanskelige situation og den trussel, som den seneste stigning i importen udgjorde. |
| --- | --- |

(89)

De oplysninger, som Kommissionen har indhentet, kunne ikke kontrolleres. Da Kommissionen ikke havde data svarende til første halvår af 2017 (oplysningerne blev fremlagt på grundlag af hele 2017), kunne Kommissionen desuden ikke drage nogen pålidelig konklusion på grundlag af erhvervsgrenens situation i første halvår af 2018. Ikke desto mindre kunne tendensen fra 2017, nemlig en delvis genrejsning af industrien, bekræftes på grundlag af disse data fra 2018. Det skal dog bemærkes, at den månedlige import til Unionen — som anført i tabel 12 nedenfor — er begyndt at stige navnlig siden juni 2018. Desuden har stålpriserne i Unionen fulgt en faldende tendens siden tredje kvartal af 2018. Det er derfor ikke muligt at observere virkningerne af denne import og prisudviklingen for EU-erhvervsgrenens situation i første halvår af 2018. De seneste data bekræftede således EU-erhvervsgrenens vanskelige situation og den trussel, som den seneste stigning i importen udgjorde.

5.4.   Trussel om alvorlig skade

Trussel om alvorlig skade

| (90) | I forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes betydeligt i perioden 2013-2016, og at den delvist forbedrede sig i 2017. Det var imidlertid Kommissionens opfattelse, at EU-erhvervsgrenen på trods af den midlertidige forbedring stadig var sårbar og under trussel om alvorlig skade, hvis den stigende tendens i importen fortsatte med det deraf følgende pristryk og fald i rentabiliteten til under det bæredygtige niveau. |
| --- | --- |

(90)

I forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes betydeligt i perioden 2013-2016, og at den delvist forbedrede sig i 2017. Det var imidlertid Kommissionens opfattelse, at EU-erhvervsgrenen på trods af den midlertidige forbedring stadig var sårbar og under trussel om alvorlig skade, hvis den stigende tendens i importen fortsatte med det deraf følgende pristryk og fald i rentabiliteten til under det bæredygtige niveau.

| (91) | Denne foreløbige konklusion kan også bekræftes i den endelige fase i lyset af ovennævnte opdaterede analyse af udviklingen i skadesindikatorerne både globalt set og enkeltvis for de tre produktfamilier (flade produkter, lange produkter og rør). |
| --- | --- |

(91)

Denne foreløbige konklusion kan også bekræftes i den endelige fase i lyset af ovennævnte opdaterede analyse af udviklingen i skadesindikatorerne både globalt set og enkeltvis for de tre produktfamilier (flade produkter, lange produkter og rør).

| (92) | De opdaterede skadesindikatorer omfatter data for tre varekategorier, som tidligere var blevet udelukket fra varedækningen i den foreløbige fase. De seneste data er blevet analyseret, for så vidt som de foreligger, og denne omfattende analyse har bekræftet de vigtigste konklusioner i den foreløbige fase. |
| --- | --- |

(92)

De opdaterede skadesindikatorer omfatter data for tre varekategorier, som tidligere var blevet udelukket fra varedækningen i den foreløbige fase. De seneste data er blevet analyseret, for så vidt som de foreligger, og denne omfattende analyse har bekræftet de vigtigste konklusioner i den foreløbige fase.

| (93) | I den foreløbige fase var det et kritisk element i fastlæggelsen af truslen om skade, at den betydelige importstigning, der var blevet iagttaget siden 2013, ikke ville ophøre, men ville stige yderligere og nå et alvorligt skadevoldende niveau, hvis der ikke blev truffet afhjælpende foranstaltninger. Denne forventede udvikling er allerede i gang, hvilket fremgår af det mest opdaterede datasæt (jf. afsnit 5.6). |
| --- | --- |

(93)

I den foreløbige fase var det et kritisk element i fastlæggelsen af truslen om skade, at den betydelige importstigning, der var blevet iagttaget siden 2013, ikke ville ophøre, men ville stige yderligere og nå et alvorligt skadevoldende niveau, hvis der ikke blev truffet afhjælpende foranstaltninger. Denne forventede udvikling er allerede i gang, hvilket fremgår af det mest opdaterede datasæt (jf. afsnit 5.6).

5.5.   Bemærkninger modtaget efter de midlertidige foranstaltninger

Bemærkninger modtaget efter de midlertidige foranstaltninger

| (94) | En række interesserede parter gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenen ikke er sårbar eller udsat, da de fleste indikatorer forbedredes i den betragtede periode, f.eks. opnåede den faktisk en rentabilitet på 6,2 % i 2017 (jf. forordningen om midlertidig told), og salgspriserne steg med næsten 20 % mellem 2016 og 2017. Det blev også nævnt, at Eurofer selv havde meddelt, at udsigterne for EU-erhvervsgrenen er positive. I samme ånd hævdede disse parter også, at standarden for at fastslå alvorlig skade er meget høj og meget højere end standarden for væsentlig skade i antidumpingaftalen og SCM-aftalen, da alvorlig skade klart skal være umiddelbart forestående og på nippet til at opstå. |
| --- | --- |

(94)

En række interesserede parter gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenen ikke er sårbar eller udsat, da de fleste indikatorer forbedredes i den betragtede periode, f.eks. opnåede den faktisk en rentabilitet på 6,2 % i 2017 (jf. forordningen om midlertidig told), og salgspriserne steg med næsten 20 % mellem 2016 og 2017. Det blev også nævnt, at Eurofer selv havde meddelt, at udsigterne for EU-erhvervsgrenen er positive. I samme ånd hævdede disse parter også, at standarden for at fastslå alvorlig skade er meget høj og meget højere end standarden for væsentlig skade i antidumpingaftalen og SCM-aftalen, da alvorlig skade klart skal være umiddelbart forestående og på nippet til at opstå.

| (95) | I forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen var udsat, idet den var på vej til at genrejse sig efter en periode, hvor dens situation var blevet betydeligt forværret. Denne genrejsning skyldtes bl.a. effektiviteten af de forskellige handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger, der er blevet vedtaget, navnlig siden 2016. Da Kommissionen ikke kunne fastslå, at der forekom alvorlig skade, vurderede den truslen herom. I denne forbindelse bekræftede Kommissionen, at den vedvarende foreløbige genrejsning hurtigt kunne ændres, hvis der skulle indtræffe en yderligere importstigning. Som fastslået ovenfor ville en sådan yderligere importstigning sandsynligvis blive øget som følge af USA's foranstaltninger jf. Section 232. Kommissionen konkluderede derfor, at det forhold, at situationen for EU-erhvervsgrenen i 2017 viste en forbedring i forhold til de foregående år, ikke forhindrede konklusionen om, at der forelå en trussel om alvorlig skade. Disse konklusioner blev bekræftet i ovenstående analyse, og påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(95)

I forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen var udsat, idet den var på vej til at genrejse sig efter en periode, hvor dens situation var blevet betydeligt forværret. Denne genrejsning skyldtes bl.a. effektiviteten af de forskellige handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger, der er blevet vedtaget, navnlig siden 2016. Da Kommissionen ikke kunne fastslå, at der forekom alvorlig skade, vurderede den truslen herom. I denne forbindelse bekræftede Kommissionen, at den vedvarende foreløbige genrejsning hurtigt kunne ændres, hvis der skulle indtræffe en yderligere importstigning. Som fastslået ovenfor ville en sådan yderligere importstigning sandsynligvis blive øget som følge af USA's foranstaltninger jf. Section 232. Kommissionen konkluderede derfor, at det forhold, at situationen for EU-erhvervsgrenen i 2017 viste en forbedring i forhold til de foregående år, ikke forhindrede konklusionen om, at der forelå en trussel om alvorlig skade. Disse konklusioner blev bekræftet i ovenstående analyse, og påstanden afvises derfor.

| (96) | For så vidt angår EU-erhvervsgrenens rentabilitetsniveau gjorde flere interesserede parter gældende, at Kommissionen i forbindelse med en række handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger i stålsektoren anså en fortjeneste på 3 til 7 % for at være tilstrækkelig. Derfor bør en samlet rentabilitet på 6,2 % som foreløbig fastsat være tilstrækkelig til, at EU-erhvervsgrenen kan forblive levedygtig og særdeles konkurrencedygtig. |
| --- | --- |

(96)

For så vidt angår EU-erhvervsgrenens rentabilitetsniveau gjorde flere interesserede parter gældende, at Kommissionen i forbindelse med en række handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger i stålsektoren anså en fortjeneste på 3 til 7 % for at være tilstrækkelig. Derfor bør en samlet rentabilitet på 6,2 % som foreløbig fastsat være tilstrækkelig til, at EU-erhvervsgrenen kan forblive levedygtig og særdeles konkurrencedygtig.

| (97) | Som forklaret i betragtning 90-93 kunne denne situation hurtigt ændres, selv om rentabilitetsniveauet i 2017 var væsentligt forbedret i forhold til de foregående år (hvor EU-erhvervsgrenen enten var tabsgivende eller break-even), hvis importen fortsat steg (eller steg kraftigt bl.a. som følge af USA's foranstaltninger jf. Section 232). Ret beset må analysen i en situation, hvor der er trussel om alvorlig skade, nødvendigvis indeholde fremadrettede elementer. I denne forbindelse vil den konstaterede risiko for handelsomlægning være et centralt element, som vil påvirke EU-erhvervsgrenens nuværende økonomiske situation negativt, hvis der ikke vedtages foranstaltninger. Derfor kan den rentabilitet, som erhvervsgrenen opnåede i 2017, ikke tages isoleret og afkræfter ikke konstateringen af, at der er trussel om alvorlig skade. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(97)

Som forklaret i betragtning 90-93 kunne denne situation hurtigt ændres, selv om rentabilitetsniveauet i 2017 var væsentligt forbedret i forhold til de foregående år (hvor EU-erhvervsgrenen enten var tabsgivende eller break-even), hvis importen fortsat steg (eller steg kraftigt bl.a. som følge af USA's foranstaltninger jf. Section 232). Ret beset må analysen i en situation, hvor der er trussel om alvorlig skade, nødvendigvis indeholde fremadrettede elementer. I denne forbindelse vil den konstaterede risiko for handelsomlægning være et centralt element, som vil påvirke EU-erhvervsgrenens nuværende økonomiske situation negativt, hvis der ikke vedtages foranstaltninger. Derfor kan den rentabilitet, som erhvervsgrenen opnåede i 2017, ikke tages isoleret og afkræfter ikke konstateringen af, at der er trussel om alvorlig skade. Påstanden afvises derfor.

5.6.   Dataanalyse efter 2017

Dataanalyse efter 2017

| (98) | I forbindelse med analysen af truslen om alvorlig skade er det nødvendigt at gennemføre en fremadrettet undersøgelse, idet situationen for den analyserede periode ikke er blevet anset for at indebære en alvorlig skade. Navnlig artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) 2015/478 og artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) 2015/755 kræver — ved trussel om alvorlig skade — en undersøgelse af stigningstakten for eksporten til Unionen og sandsynligheden for, at disponibel kapacitet anvendes til eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(98)

I forbindelse med analysen af truslen om alvorlig skade er det nødvendigt at gennemføre en fremadrettet undersøgelse, idet situationen for den analyserede periode ikke er blevet anset for at indebære en alvorlig skade. Navnlig artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) 2015/478 og artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) 2015/755 kræver — ved trussel om alvorlig skade — en undersøgelse af stigningstakten for eksporten til Unionen og sandsynligheden for, at disponibel kapacitet anvendes til eksport til Unionen.

| (99) | Selv om stigningstakten for eksporten allerede er blevet undersøgt ovenfor, har Kommissionen foretaget en mere nøjagtig analyse af sandsynligheden for yderligere øget eksport på grundlag af en analyse af de senest tilgængelige data, nemlig perioden januar-september 2018. Dette ajourførte datasæt gjorde det muligt for Kommissionen at bekræfte resultaterne fra den foreløbige fase, navnlig med hensyn til importtendenser og risiko for handelsomlægning. |
| --- | --- |

(99)

Selv om stigningstakten for eksporten allerede er blevet undersøgt ovenfor, har Kommissionen foretaget en mere nøjagtig analyse af sandsynligheden for yderligere øget eksport på grundlag af en analyse af de senest tilgængelige data, nemlig perioden januar-september 2018. Dette ajourførte datasæt gjorde det muligt for Kommissionen at bekræfte resultaterne fra den foreløbige fase, navnlig med hensyn til importtendenser og risiko for handelsomlægning.

| (100) | Som det fremgår af statistikkerne i nedenstående tabeller, fortsatte den opadgående tendens i importen, og de første tegn på handelsomlægning er allerede blevet konstateret i månederne efter ikrafttrædelsen af USA's foranstaltninger jf. Section 232, idet importen til USA gradvist er faldende, og importen til Unionen er stigende (23). Efter Kommissionens opfattelse vil denne stigende tendens blive mere udtalt i fremtiden, hvis der ikke vedtages endelige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(100)

Som det fremgår af statistikkerne i nedenstående tabeller, fortsatte den opadgående tendens i importen, og de første tegn på handelsomlægning er allerede blevet konstateret i månederne efter ikrafttrædelsen af USA's foranstaltninger jf. Section 232, idet importen til USA gradvist er faldende, og importen til Unionen er stigende (23). Efter Kommissionens opfattelse vil denne stigende tendens blive mere udtalt i fremtiden, hvis der ikke vedtages endelige foranstaltninger.

23

5.6.1.   Udviklingen i importen til Unionen

Udviklingen i importen til Unionen

| (101) | Den analyserede periode for udviklingen i importen er blevet forlænget ved tilføjelse af det første halvår af 2018. Denne ajourførte analyse viser, at importen af den vare, der var genstand for vurdering, generelt er steget yderligere på årsbasis. Importstigningen i perioden fra juli 2017 til juni 2018 i forhold til januar 2017 til december 2017 forklares ved det forholdsvis høje importniveau i første halvår af 2018, hvor den samlede importmængde af de varer, der var genstand for vurdering, udgjorde 17,4 mio. ton i forhold til 15,4 mio. ton i første halvår af 2017 og 14,5 mio. ton i anden halvdel af 2017. Disse nyere data bekræfter derfor Kommissionens vurdering i den foreløbige fase af, at importen sandsynligvis ville stige yderligere efter 2017. |
| --- | --- |

(101)

Den analyserede periode for udviklingen i importen er blevet forlænget ved tilføjelse af det første halvår af 2018. Denne ajourførte analyse viser, at importen af den vare, der var genstand for vurdering, generelt er steget yderligere på årsbasis. Importstigningen i perioden fra juli 2017 til juni 2018 i forhold til januar 2017 til december 2017 forklares ved det forholdsvis høje importniveau i første halvår af 2018, hvor den samlede importmængde af de varer, der var genstand for vurdering, udgjorde 17,4 mio. ton i forhold til 15,4 mio. ton i første halvår af 2017 og 14,5 mio. ton i anden halvdel af 2017. Disse nyere data bekræfter derfor Kommissionens vurdering i den foreløbige fase af, at importen sandsynligvis ville stige yderligere efter 2017.

| (102) | USA's foranstaltninger jf. Section 232 blev indført den 8. marts 2018. Det er derfor relevant at vurdere importmængden i 2018 på månedsbasis og sammenligne den med samme periode i det foregående år (2017). Af denne sammenligning fremgår det for hver måned i 2018, at importmængden til Unionen i 2018 var større end importmængden i 2017. Forskellene var større i juni og juli 2018 nogle få måneder efter indførelsen af USA's foranstaltninger jf. Section 232. I august og september 2018 var stigningen stadig betydelig, men mindre udtalt end i de to foregående måneder, eventuelt på baggrund af de midlertidige beskyttelsesforanstaltninger, der blev indført den 18. juli 2018. |
| --- | --- |

(102)

USA's foranstaltninger jf. Section 232 blev indført den 8. marts 2018. Det er derfor relevant at vurdere importmængden i 2018 på månedsbasis og sammenligne den med samme periode i det foregående år (2017). Af denne sammenligning fremgår det for hver måned i 2018, at importmængden til Unionen i 2018 var større end importmængden i 2017. Forskellene var større i juni og juli 2018 nogle få måneder efter indførelsen af USA's foranstaltninger jf. Section 232. I august og september 2018 var stigningen stadig betydelig, men mindre udtalt end i de to foregående måneder, eventuelt på baggrund af de midlertidige beskyttelsesforanstaltninger, der blev indført den 18. juli 2018.

| (103) | Begge analyser viser en klar tendens til en fortsat stigning i importen til Unionen, hvilket bekræfter Kommissionens vurdering i den foreløbige fase.

  Tabel 12


  Månedlig import til Unionen















  EU (1 000 ton) | Jan. | Feb. | Mar. | Apr. | Maj | Jun. | Jul. | Aug. | Sep. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import 2017 (alle) | 2 737 | 2 464 | 2 914 | 2 648 | 2 984 | 2 512 | 2 315 | 2 308 | 2 339 |
| Import 2018 (alle) | 3 080 | 2 490 | 2 934 | 3 033 | 2 999 | 2 940 | 2 828 | 2 414 | 2 587 |
| Stigning i 2018 i forhold til 2017 | + 13 % | + 1 % | + 1 % | + 15 % | + 1 % | + 17 % | + 22 % | + 5 % | + 11 % |
| Kilde: Eurostat. |

(103)

Begge analyser viser en klar tendens til en fortsat stigning i importen til Unionen, hvilket bekræfter Kommissionens vurdering i den foreløbige fase.

Tabel 12

Tabel 12

Månedlig import til Unionen

Månedlig import til Unionen

EU (1 000 ton)

Jan.

Feb.

Mar.

Apr.

Maj

Jun.

Jul.

Aug.

Sep.

Import 2017 (alle)

2 737

2 464

2 914

2 648

2 984

2 512

2 315

2 308

2 339

Import 2018 (alle)

3 080

2 490

2 934

3 033

2 999

2 940

2 828

2 414

2 587

Stigning i 2018 i forhold til 2017

Stigning i 2018 i forhold til 2017

- 13 %

- 13 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 15 %

- 15 %

- 1 %

- 1 %

- 17 %

- 17 %

- 22 %

- 22 %

- 5 %

- 5 %

- 11 %

- 11 %

Kilde: Eurostat.

Kilde:

5.6.2.   Udviklingen i importen til USA

Udviklingen i importen til USA

| (104) | Under de høringer, der er nævnt i betragtning 10, fremførte en række interesserede parter, at importpriserne til USA var steget kraftigt siden indførelsen af USA's foranstaltninger jf. Section 232 til et niveau, som trods tolden på 25 % ville gøre det muligt for disse virksomheder at opnå en fortjeneste. I betragtning af denne situation ville der derfor ikke være noget incitament til at omdirigere deres salg til USA til andre markeder som f.eks. Unionen. Det blev også hævdet, at importniveauet til USA derfor stort set ikke blev påvirket af disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(104)

Under de høringer, der er nævnt i betragtning 10, fremførte en række interesserede parter, at importpriserne til USA var steget kraftigt siden indførelsen af USA's foranstaltninger jf. Section 232 til et niveau, som trods tolden på 25 % ville gøre det muligt for disse virksomheder at opnå en fortjeneste. I betragtning af denne situation ville der derfor ikke være noget incitament til at omdirigere deres salg til USA til andre markeder som f.eks. Unionen. Det blev også hævdet, at importniveauet til USA derfor stort set ikke blev påvirket af disse foranstaltninger.

| (105) | Kommissionen indsamlede statistiske data på månedsbasis vedrørende importen til USA af de varer, der var genstand for vurdering i 2018:

  Tabel 13


  Månedlig import til USA i 2018 | Jan. | Feb. | Mar. | Apr. | Maj | Jun. | Jul. | Aug. | Sep. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde (alle)
  (1 000 ton) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| Indeks jan. 2018 = 100 | 100 | 86 | 106 | 124 | 105 | 80 | 94 | 89 | 81 |
| Kilde: USA (nationale statistikker). |

(105)

Kommissionen indsamlede statistiske data på månedsbasis vedrørende importen til USA af de varer, der var genstand for vurdering i 2018:

Tabel 13

Tabel 13

Månedlig import til USA i 2018

Månedlig import til USA i 2018

Jan.

Feb.

Mar.

Apr.

Maj

Jun.

Jul.

Aug.

Sep.

Importmængde (alle)

(1 000 ton)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

Indeks jan. 2018 = 100

Indeks jan. 2018 = 100

100

100

86

86

106

106

124

124

105

105

80

80

94

94

89

89

81

81

Kilde: USA (nationale statistikker).

Kilde:

| (106) | Dataene viser, at importen til USA af de 26 varer, der var genstand for vurdering, er faldet drastisk, navnlig efter indførelsen af USA's foranstaltninger jf. Section 232. I september 2018 lå importniveauet 35 % under importniveauet i april 2018. Samlet set var faldet i importen fra januar til september 2018 på 19 %. |
| --- | --- |

(106)

Dataene viser, at importen til USA af de 26 varer, der var genstand for vurdering, er faldet drastisk, navnlig efter indførelsen af USA's foranstaltninger jf. Section 232. I september 2018 lå importniveauet 35 % under importniveauet i april 2018. Samlet set var faldet i importen fra januar til september 2018 på 19 %.

| (107) | Det skal også bemærkes, at et stort antal amerikanske producenter af varer, der er omfattet af USA's foranstaltninger jf. Section 232, i 2018 har bebudet omfattende planer for produktionsudvidelse (24). På kort sigt findes der muligvis ikke eller kun i begrænset omfang alternative kilder ud over de importerede varer, men den amerikanske industri er tilsyneladende på mellemlang sigt ved at forberede sig på at forsyne det amerikanske marked i meget større omfang på bekostning af importen. Følgelig vil det amerikanske marked ikke længere kunne absorbere en øget indenlandsk produktion og samme importniveau som tidligere. Som følge heraf vil de eksporterende producenter være nødt til at søge efter alternative markeder, og EU-markedet er således i betragtning af størrelsen et ideelt alternativt marked. Tendensen med øget import til Unionen, som delvis skyldes virkningen af USA's foranstaltninger jf. Section 232, er allerede begyndt som beskrevet i afsnit 5.6.1 ovenfor. Denne tendens vil derfor være endnu mere udtalt i den nærmeste fremtid, hvis der ikke træffes foranstaltninger. |
| --- | --- |

(107)

Det skal også bemærkes, at et stort antal amerikanske producenter af varer, der er omfattet af USA's foranstaltninger jf. Section 232, i 2018 har bebudet omfattende planer for produktionsudvidelse (24). På kort sigt findes der muligvis ikke eller kun i begrænset omfang alternative kilder ud over de importerede varer, men den amerikanske industri er tilsyneladende på mellemlang sigt ved at forberede sig på at forsyne det amerikanske marked i meget større omfang på bekostning af importen. Følgelig vil det amerikanske marked ikke længere kunne absorbere en øget indenlandsk produktion og samme importniveau som tidligere. Som følge heraf vil de eksporterende producenter være nødt til at søge efter alternative markeder, og EU-markedet er således i betragtning af størrelsen et ideelt alternativt marked. Tendensen med øget import til Unionen, som delvis skyldes virkningen af USA's foranstaltninger jf. Section 232, er allerede begyndt som beskrevet i afsnit 5.6.1 ovenfor. Denne tendens vil derfor være endnu mere udtalt i den nærmeste fremtid, hvis der ikke træffes foranstaltninger.

24

| (108) | Kommissionen analyserede også importmængden til USA i 2018 på månedsbasis sammenlignet med samme periode i 2017. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen analyserede også importmængden til USA i 2018 på månedsbasis sammenlignet med samme periode i 2017.

| (109) | Tabel 14 bekræfter den tendens, der er vist i tabellen i betragtning 105.

  Tabel 14


  Månedlig import til USA















  USA (1 000 ton) | Jan. | Feb. | Mar. | Apr. | Maj | Jun. | Jul. | Aug. | Sep. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import 2017 (alle) | 2 088 | 1 893 | 2 284 | 2 259 | 2 345 | 2 684 | 2 614 | 2 220 | 2 259 |
| Import 2018 (alle) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| Fald i 2018 i forhold til 2017 | 0 % | – 5 % | – 3 % | 14 % | – 7 % | – 38 % | – 25 % | – 17 % | – 25 % |
| Kilde: USA (nationale statistikker). |

(109)

Tabel 14 bekræfter den tendens, der er vist i tabellen i betragtning 105.

Tabel 14

Tabel 14

Månedlig import til USA

Månedlig import til USA

USA (1 000 ton)

Jan.

Feb.

Mar.

Apr.

Maj

Jun.

Jul.

Aug.

Sep.

Import 2017 (alle)

2 088

1 893

2 284

2 259

2 345

2 684

2 614

2 220

2 259

Import 2018 (alle)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

Fald i 2018 i forhold til 2017

Fald i 2018 i forhold til 2017

0 %

0 %

– 5 %

– 5 %

– 3 %

– 3 %

14 %

14 %

– 7 %

– 7 %

– 38 %

– 38 %

– 25 %

– 25 %

– 17 %

– 17 %

– 25 %

– 25 %

Kilde: USA (nationale statistikker).

Kilde:

Uanset den type sammenligning, der er foretaget, viser importen til USA derfor konsekvent, at der har været en klar og stabil tendens til et fald i importen til USA. Dette gradvise fald er allerede årsag til og vil føre til en yderligere handelsomlægning, der kan tænkes at fremskynde tendensen til forøget import til Unionen.

5.7.   Konklusion

Konklusion

| (110) | På baggrund af en opdateret analyse af EU-erhvervsgrenens situation, en grundig analyse af de bemærkninger, der blev modtaget efter fremlæggelsen af de midlertidige foranstaltninger og under høringerne, samt en detaljeret analyse af de seneste statistiske oplysninger konkluderede Kommissionen, at EU's stålindustri befinder sig i en situation, hvor der er trussel om alvorlig skade for den pågældende vare, herunder de 26 varekategorier, der er genstand for vurdering. Konklusionerne i betragtning 58-69 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. |
| --- | --- |

(110)

På baggrund af en opdateret analyse af EU-erhvervsgrenens situation, en grundig analyse af de bemærkninger, der blev modtaget efter fremlæggelsen af de midlertidige foranstaltninger og under høringerne, samt en detaljeret analyse af de seneste statistiske oplysninger konkluderede Kommissionen, at EU's stålindustri befinder sig i en situation, hvor der er trussel om alvorlig skade for den pågældende vare, herunder de 26 varekategorier, der er genstand for vurdering. Konklusionerne i betragtning 58-69 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.

6.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (111) | I betragtning 70-77 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at der var en årsagssammenhæng mellem den øgede import af den vare, der var genstand for vurdering, og den kritiske situation og truslen om alvorlig skade for EU-erhvervsgrenen, da de stålprodukter, der fremstilles af EU-producenterne, normalt svarer til eller konkurrerer direkte med de pågældende stålprodukter. |
| --- | --- |

(111)

I betragtning 70-77 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at der var en årsagssammenhæng mellem den øgede import af den vare, der var genstand for vurdering, og den kritiske situation og truslen om alvorlig skade for EU-erhvervsgrenen, da de stålprodukter, der fremstilles af EU-producenterne, normalt svarer til eller konkurrerer direkte med de pågældende stålprodukter.

6.1.   Bemærkninger modtaget efter de midlertidige foranstaltninger

Bemærkninger modtaget efter de midlertidige foranstaltninger

| (112) | Flere interesserede parter fremførte, at der ikke var nogen årsagssammenhæng mellem en stigning i importen og EU-erhvervsgrenens situation, da importstigningen i den betragtede periode var gået hånd i hånd med en stigning i rentabilitet, produktion og salgsmængder. |
| --- | --- |

(112)

Flere interesserede parter fremførte, at der ikke var nogen årsagssammenhæng mellem en stigning i importen og EU-erhvervsgrenens situation, da importstigningen i den betragtede periode var gået hånd i hånd med en stigning i rentabilitet, produktion og salgsmængder.

| (113) | Indledningsvis ønsker Kommissionen at præcisere, at den har konstateret, at der foreligger en trussel om alvorlig skade, hvis importen fortsætter med at stige. Den har ikke konstateret skade i forbindelse med undersøgelsen på grund af importstigningen i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(113)

Indledningsvis ønsker Kommissionen at præcisere, at den har konstateret, at der foreligger en trussel om alvorlig skade, hvis importen fortsætter med at stige. Den har ikke konstateret skade i forbindelse med undersøgelsen på grund af importstigningen i den betragtede periode.

| (114) | For så vidt angår indholdet af denne påstand, er det vigtigt at understrege, at EU-erhvervsgrenen faktisk opnåede et rentabelt produktionsniveau i 2017, hvilket var klart højere end det, der blev opnået i alle andre år i den betragtede periode, hvor det kun lå tæt på break-even. Den største importstigning i denne periode var dog generelt mellem 2014 og 2015 (jf. tabel 2), og det sideløbende fald i rentabiliteten i samme periode (fra 0,8 % til 0,6 %, jf. tabel 6) illustrerer, at der uden tvivl er en forbindelse mellem importstigningen og EU-erhvervsgrenens situation. Som forklaret i betragtning 45 i forordningen om midlertidig told bør den rentabilitet, der blev opnået i 2017, desuden betragtes som midlertidig under de nuværende omstændigheder med en konstant stigende importtendens og usædvanligt gunstige salgspriser på markedet i denne periode. Ikke desto mindre er selv en fortjeneste på 5,6 % lav i denne kapitalintensive industri. Det ligger faktisk under det fastsatte minimumsmålniveau for alle industrisektorer i handelsbeskyttelsesundersøgelser udført af Kommissionen (25). Kommissionen var derfor af den opfattelse, at EU-erhvervsgrenen vil være sårbar og befinde sig i en kritisk situation, hvis importen fortsætter med at stige. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(114)

For så vidt angår indholdet af denne påstand, er det vigtigt at understrege, at EU-erhvervsgrenen faktisk opnåede et rentabelt produktionsniveau i 2017, hvilket var klart højere end det, der blev opnået i alle andre år i den betragtede periode, hvor det kun lå tæt på break-even. Den største importstigning i denne periode var dog generelt mellem 2014 og 2015 (jf. tabel 2), og det sideløbende fald i rentabiliteten i samme periode (fra 0,8 % til 0,6 %, jf. tabel 6) illustrerer, at der uden tvivl er en forbindelse mellem importstigningen og EU-erhvervsgrenens situation. Som forklaret i betragtning 45 i forordningen om midlertidig told bør den rentabilitet, der blev opnået i 2017, desuden betragtes som midlertidig under de nuværende omstændigheder med en konstant stigende importtendens og usædvanligt gunstige salgspriser på markedet i denne periode. Ikke desto mindre er selv en fortjeneste på 5,6 % lav i denne kapitalintensive industri. Det ligger faktisk under det fastsatte minimumsmålniveau for alle industrisektorer i handelsbeskyttelsesundersøgelser udført af Kommissionen (25). Kommissionen var derfor af den opfattelse, at EU-erhvervsgrenen vil være sårbar og befinde sig i en kritisk situation, hvis importen fortsætter med at stige. Påstanden afvises derfor.

25

| (115) | Forskellige interesserede parter fremførte også, at Kommissionen i tidligere antidumping- og antisubsidieundersøgelser vedrørende de samme varer havde fremført, at det var den påståede dumping eller subsidiering — og ikke blot en importstigning — som havde forårsaget pristryk og skade. Ifølge disse interesserede parter er den dumpede eller subsidierede import allerede blevet behandlet med et godt resultat gennem vedtagelsen af antidumping- og antisubsidieforanstaltninger, som afsluttede disse undersøgelser, og derfor burde Kommissionen ikke nu argumentere for, at den samme skade blev forvoldt af noget andet, dvs. øget import. |
| --- | --- |

(115)

Forskellige interesserede parter fremførte også, at Kommissionen i tidligere antidumping- og antisubsidieundersøgelser vedrørende de samme varer havde fremført, at det var den påståede dumping eller subsidiering — og ikke blot en importstigning — som havde forårsaget pristryk og skade. Ifølge disse interesserede parter er den dumpede eller subsidierede import allerede blevet behandlet med et godt resultat gennem vedtagelsen af antidumping- og antisubsidieforanstaltninger, som afsluttede disse undersøgelser, og derfor burde Kommissionen ikke nu argumentere for, at den samme skade blev forvoldt af noget andet, dvs. øget import.

| (116) | Med hensyn til denne påstand er det vigtigt at understrege, at antidumping- og antisubsidieforanstaltninger ikke følger samme logik som beskyttelsesforanstaltninger. De har faktisk forskellige målsætninger. For at nævne nogle af de mest slående og relevante forskelle er både antidumping- og antisubsidieforanstaltninger specifikke for en begrænset varedækning og behandler spørgsmålet om illoyal konkurrence gennem dumping eller subsidiering, for så vidt angår import fra en bestemt oprindelse (et land), og de anvendes som regel i fem år med mulighed for forlængelse af denne periode, hvis visse betingelser er opfyldt. Beskyttelsesforanstaltninger vedrører derimod en generel importstigning uden hensyntagen til, hvilken form for konkurrence eller oprindelse der er tale om (dvs. de anvendes ikke »sui generis« på en bestemt type import), og de er normalt tidsbegrænsede. Nærmere bestemt vedrører de antidumping- og antisubsidieforanstaltninger, der henvises til i denne påstand, desuden kun nogle få af de varekategorier, der er omfattet af den nuværende undersøgelse, og kun med specifikke oprindelser. På trods af disse foranstaltninger konstaterede Kommissionen ikke desto mindre en betydelig, pludselig og voldsom stigning i importen og konstaterede en dermed forbunden trussel om skade. Den påstand er derfor afvist. |
| --- | --- |

(116)

Med hensyn til denne påstand er det vigtigt at understrege, at antidumping- og antisubsidieforanstaltninger ikke følger samme logik som beskyttelsesforanstaltninger. De har faktisk forskellige målsætninger. For at nævne nogle af de mest slående og relevante forskelle er både antidumping- og antisubsidieforanstaltninger specifikke for en begrænset varedækning og behandler spørgsmålet om illoyal konkurrence gennem dumping eller subsidiering, for så vidt angår import fra en bestemt oprindelse (et land), og de anvendes som regel i fem år med mulighed for forlængelse af denne periode, hvis visse betingelser er opfyldt. Beskyttelsesforanstaltninger vedrører derimod en generel importstigning uden hensyntagen til, hvilken form for konkurrence eller oprindelse der er tale om (dvs. de anvendes ikke »sui generis« på en bestemt type import), og de er normalt tidsbegrænsede. Nærmere bestemt vedrører de antidumping- og antisubsidieforanstaltninger, der henvises til i denne påstand, desuden kun nogle få af de varekategorier, der er omfattet af den nuværende undersøgelse, og kun med specifikke oprindelser. På trods af disse foranstaltninger konstaterede Kommissionen ikke desto mindre en betydelig, pludselig og voldsom stigning i importen og konstaterede en dermed forbunden trussel om skade. Den påstand er derfor afvist.

| (117) | En række interesserede parter gjorde gældende, at Kommissionen ikke havde foretaget en analyse af, hvad skaden ikke kan tilskrives, for så vidt angår andre faktorer, der kunne have forårsaget skaden, navnlig med hensyn til udviklingen i råvarepriserne, de faldende eksportresultater og EU-producenternes import. Kommissionen ønsker at præcisere, at den i den foreløbige fase faktisk ikke har vurderet alle faktorer, der kunne bidrage til den alvorlige skade, som EU-erhvervsgrenen ville lide, hvis der ikke træffes foranstaltninger, da der på grund af de kritiske omstændigheder var behov for midlertidige foranstaltninger, som skulle vedtages og indføres uden forsinkelse. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger vurderede Kommissionen virkningen af disse tre faktorer på EU-erhvervsgrenens situation og dermed deres mulige bidrag til truslen om alvorlig skade. |
| --- | --- |

(117)

En række interesserede parter gjorde gældende, at Kommissionen ikke havde foretaget en analyse af, hvad skaden ikke kan tilskrives, for så vidt angår andre faktorer, der kunne have forårsaget skaden, navnlig med hensyn til udviklingen i råvarepriserne, de faldende eksportresultater og EU-producenternes import. Kommissionen ønsker at præcisere, at den i den foreløbige fase faktisk ikke har vurderet alle faktorer, der kunne bidrage til den alvorlige skade, som EU-erhvervsgrenen ville lide, hvis der ikke træffes foranstaltninger, da der på grund af de kritiske omstændigheder var behov for midlertidige foranstaltninger, som skulle vedtages og indføres uden forsinkelse. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger vurderede Kommissionen virkningen af disse tre faktorer på EU-erhvervsgrenens situation og dermed deres mulige bidrag til truslen om alvorlig skade.

| (118) | Med hensyn til udviklingen i råvareomkostningerne bemærkede en række parter generelt, at Kommissionen burde undersøge dette element, mens én interesseret part fremførte, at den konjunkturbestemte markedssituation, der er knyttet til billigere råvarer på verdensplan, har forårsaget Kommissionens »påståede« vanskeligheder. |
| --- | --- |

(118)

Med hensyn til udviklingen i råvareomkostningerne bemærkede en række parter generelt, at Kommissionen burde undersøge dette element, mens én interesseret part fremførte, at den konjunkturbestemte markedssituation, der er knyttet til billigere råvarer på verdensplan, har forårsaget Kommissionens »påståede« vanskeligheder.

| (119) | Oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen viser, at produktionsomkostningerne for den pågældende vare udviklede sig som følger:

  Tabel 15


  Produktionsomkostninger | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (EUR/ton) | 700 | 668 | 633 | 579 | 661 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 95 | 90 | 83 | 94 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(119)

Oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen viser, at produktionsomkostningerne for den pågældende vare udviklede sig som følger:

Tabel 15

Tabel 15

Produktionsomkostninger

Produktionsomkostninger

2013

2014

2015

2016

2017

Produktionsomkostninger (EUR/ton)

700

668

633

579

661

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

95

95

90

90

83

83

94

94

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (120) | Ovennævnte tendens svarer til tendensen i salgspriserne, jf. betragtning 5.1.3, med undtagelse af i 2017, hvor salgspriserne, som forklaret, var usædvanligt gunstige i forhold til omkostningerne, hvilket resulterede i en forholdsvis høj fortjeneste (om end stadig under målfortjenesten). Denne tendens afslører ikke en særlig forbindelse mellem råvareomkostninger og rentabilitetsudvikling bortset fra i det år, hvor EU-erhvervsgrenens fortjeneste faldt allermest i forhold til det foregående år, dvs. i 2015 (et fald på 25 %), og produktionsomkostningerne faldt betydeligt. Der er derfor ingen grund til at konkludere, at udviklingen i råvarepriserne enten i opadgående eller nedadgående retning udgør en trussel om skade. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(120)

Ovennævnte tendens svarer til tendensen i salgspriserne, jf. betragtning 5.1.3, med undtagelse af i 2017, hvor salgspriserne, som forklaret, var usædvanligt gunstige i forhold til omkostningerne, hvilket resulterede i en forholdsvis høj fortjeneste (om end stadig under målfortjenesten). Denne tendens afslører ikke en særlig forbindelse mellem råvareomkostninger og rentabilitetsudvikling bortset fra i det år, hvor EU-erhvervsgrenens fortjeneste faldt allermest i forhold til det foregående år, dvs. i 2015 (et fald på 25 %), og produktionsomkostningerne faldt betydeligt. Der er derfor ingen grund til at konkludere, at udviklingen i råvarepriserne enten i opadgående eller nedadgående retning udgør en trussel om skade. Påstanden blev derfor afvist.

| (121) | Interesserede parter fremførte også påstanden om, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater var faldende. De baserede deres påstande på erklæringer fra Eurofer og på den antagelse eller sandsynlighed, at eksporten til USA og Tyrkiet ville falde i betragtning af USA's foranstaltninger jf. Section 232 og den tyrkiske beskyttelsesundersøgelse. |
| --- | --- |

(121)

Interesserede parter fremførte også påstanden om, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater var faldende. De baserede deres påstande på erklæringer fra Eurofer og på den antagelse eller sandsynlighed, at eksporten til USA og Tyrkiet ville falde i betragtning af USA's foranstaltninger jf. Section 232 og den tyrkiske beskyttelsesundersøgelse.

| (122) | Der er foretaget en analyse af EU-erhvervsgrenens eksportresultater for så vidt angår den pågældende vare på grundlag af data fra Eurostat:

  Tabel 16


  EU-erhvervsgrenens eksport | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængde (i 1 000 ton) | 31 181 | 31 599 | 29 449 | 27 578 | 27 603 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 | 89 |
| Eksportpriser (i EUR/ton) | 962 | 931 | 934 | 850 | 953 |
| Indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 97 | 88 | 99 |
| Kilde: Eurostat. |

(122)

Der er foretaget en analyse af EU-erhvervsgrenens eksportresultater for så vidt angår den pågældende vare på grundlag af data fra Eurostat:

Tabel 16

Tabel 16

EU-erhvervsgrenens eksport

EU-erhvervsgrenens eksport

2013

2014

2015

2016

2017

Eksportmængde (i 1 000 ton)

31 181

31 599

29 449

27 578

27 603

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

89

89

Eksportpriser (i EUR/ton)

962

931

934

850

953

Indeks 2013 = 100

Indeks 2013 = 100

100

100

97

97

97

97

88

88

99

99

Kilde: Eurostat.

Kilde:

| (123) | Ovenstående tabel viser to ting. For det første er de mængder, som EU-erhvervsgrenen eksporterede i den betragtede periode, forholdsvis små i forhold til de mængder, der blev solgt på EU-markedet — de tegnede sig afhængigt af, hvilket år der er tale om, for kun 17 %-19 % af EU-erhvervsgrenens salgsmængder. For det andet var prisudviklingen snarere flad i den betragtede periode, med undtagelse af i 2016, hvor eksportpriserne samlet set var betydeligt lavere end i de øvrige år (produktionsomkostningerne var også lave i 2016). På grundlag af eksportsalgsmængderne, udviklingen i disse mængder i den betragtede periode og eksportsalgspriserne fandt Kommissionen ingen grund til at antage, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater udgør en stor trussel om alvorlig skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(123)

Ovenstående tabel viser to ting. For det første er de mængder, som EU-erhvervsgrenen eksporterede i den betragtede periode, forholdsvis små i forhold til de mængder, der blev solgt på EU-markedet — de tegnede sig afhængigt af, hvilket år der er tale om, for kun 17 %-19 % af EU-erhvervsgrenens salgsmængder. For det andet var prisudviklingen snarere flad i den betragtede periode, med undtagelse af i 2016, hvor eksportpriserne samlet set var betydeligt lavere end i de øvrige år (produktionsomkostningerne var også lave i 2016). På grundlag af eksportsalgsmængderne, udviklingen i disse mængder i den betragtede periode og eksportsalgspriserne fandt Kommissionen ingen grund til at antage, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater udgør en stor trussel om alvorlig skade for EU-erhvervsgrenen.

| (124) | Hvad angår den rolle, som importen foretaget af EU-producenterne eller deres forhandlere/distributører spiller, jf. betragtning 44, var denne import marginal og forholdsvis stabil i den betragtede periode og udgjorde mellem 0,3 %-0,7 % af den samlede import, afhængigt af hvilket år der er tale om. Denne import har ikke påvirket importudviklingen, og påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(124)

Hvad angår den rolle, som importen foretaget af EU-producenterne eller deres forhandlere/distributører spiller, jf. betragtning 44, var denne import marginal og forholdsvis stabil i den betragtede periode og udgjorde mellem 0,3 %-0,7 % af den samlede import, afhængigt af hvilket år der er tale om. Denne import har ikke påvirket importudviklingen, og påstanden blev derfor afvist.

| (125) | En række interesserede parter fremførte, at Kommissionen ikke havde vurderet konkurrencevilkårene mellem de importerede varer og de indenlandske varer, da den efter sigende har set bort fra bredden og forskelligartetheden af de forskellige varekategorier, der er omfattet af beskyttelsesundersøgelsen, og kun nåede frem til konklusioner for alle varekategorier samlet set. I samme forbindelse påstod en række interesserede parter, at Kommissionen for hver af varekategorierne burde have foretaget en separat analyse af årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(125)

En række interesserede parter fremførte, at Kommissionen ikke havde vurderet konkurrencevilkårene mellem de importerede varer og de indenlandske varer, da den efter sigende har set bort fra bredden og forskelligartetheden af de forskellige varekategorier, der er omfattet af beskyttelsesundersøgelsen, og kun nåede frem til konklusioner for alle varekategorier samlet set. I samme forbindelse påstod en række interesserede parter, at Kommissionen for hver af varekategorierne burde have foretaget en separat analyse af årsagssammenhængen.

| (126) | Som forklaret i afsnit 2.1 fandt Kommissionen, at i betragtning af den høje grad af indbyrdes forbindelse mellem de varekategorier, der udgør den pågældende vare, er den importerede vare og EU-varen »tilsvarende eller direkte konkurrerende«. Erkendelsen af, at det er berettiget at foretage en global analyse på grund af de stærke indbyrdes forbindelser mellem alle de varekategorier, der er omfattet af undersøgelsen, betyder også, at den mest hensigtsmæssige måde at udføre analysen af årsagssammenhængen på består i at aggregere de tre produktfamilier, der var udskilt i visse dele af den samlede analyse. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(126)

Som forklaret i afsnit 2.1 fandt Kommissionen, at i betragtning af den høje grad af indbyrdes forbindelse mellem de varekategorier, der udgør den pågældende vare, er den importerede vare og EU-varen »tilsvarende eller direkte konkurrerende«. Erkendelsen af, at det er berettiget at foretage en global analyse på grund af de stærke indbyrdes forbindelser mellem alle de varekategorier, der er omfattet af undersøgelsen, betyder også, at den mest hensigtsmæssige måde at udføre analysen af årsagssammenhængen på består i at aggregere de tre produktfamilier, der var udskilt i visse dele af den samlede analyse. Påstanden blev derfor afvist.

6.2.   Konklusion

Konklusion

| (127) | Den kumulative analyse af, hvad skaden kan tilskrives, for så vidt angår de andre faktorer i betragtning 79-80 i forordningen om midlertidig told og i afsnit 6.1, viste, at de andre faktorer, både separat og samlet set, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem stigningen i importen og truslen om alvorlig skade for EU-erhvervsgrenen. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 70-81 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(127)

Den kumulative analyse af, hvad skaden kan tilskrives, for så vidt angår de andre faktorer i betragtning 79-80 i forordningen om midlertidig told og i afsnit 6.1, viste, at de andre faktorer, både separat og samlet set, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem stigningen i importen og truslen om alvorlig skade for EU-erhvervsgrenen. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 70-81 i forordningen om midlertidig told.

7.   UNIONENS INTERESSE

UNIONENS INTERESSE

| (128) | Formålet med beskyttelsesforanstaltninger er at afhjælpe eller forebygge alvorlig skade, der er opstået som følge af øget import. I overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) 2015/478 har Kommissionen også undersøgt, om der er tvingende økonomiske årsager, der kunne føre til den konklusion, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger. |
| --- | --- |

(128)

Formålet med beskyttelsesforanstaltninger er at afhjælpe eller forebygge alvorlig skade, der er opstået som følge af øget import. I overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) 2015/478 har Kommissionen også undersøgt, om der er tvingende økonomiske årsager, der kunne føre til den konklusion, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger.

| (129) | Med henblik herpå blev virkningerne af eventuelle foranstaltninger på alle EU-producenter, importører og brugere af den pågældende vare og de eventuelle konsekvenser af at træffe eller undlade at træffe foranstaltninger vurderet på grundlag af de foreliggende oplysninger. Kommissionen har om nødvendigt udviklet en mekanisme, der kan forhindre, at der opstår alvorlig skade, samtidig med at den tillader traditionelle handelsstrømme på en måde, der er foreneligt med, at stålmarkedet fortsat fungerer konkurrencedygtigt. |
| --- | --- |

(129)

Med henblik herpå blev virkningerne af eventuelle foranstaltninger på alle EU-producenter, importører og brugere af den pågældende vare og de eventuelle konsekvenser af at træffe eller undlade at træffe foranstaltninger vurderet på grundlag af de foreliggende oplysninger. Kommissionen har om nødvendigt udviklet en mekanisme, der kan forhindre, at der opstår alvorlig skade, samtidig med at den tillader traditionelle handelsstrømme på en måde, der er foreneligt med, at stålmarkedet fortsat fungerer konkurrencedygtigt.

7.1.   EU-producenternes interesse

EU-producenternes interesse

| (130) | Det blev foreløbigt konkluderet, at det ville være i EU-producenternes interesse at indføre beskyttelsesforanstaltninger, da det ville forhindre alvorlig skade som følge af en yderligere og betydelig importstigning. Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger modtog Kommissionen ingen bemærkninger fra de EU-producenter, der var uenige i dette synspunkt. De foreløbige konklusioner blev derfor bekræftet. |
| --- | --- |

(130)

Det blev foreløbigt konkluderet, at det ville være i EU-producenternes interesse at indføre beskyttelsesforanstaltninger, da det ville forhindre alvorlig skade som følge af en yderligere og betydelig importstigning. Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger modtog Kommissionen ingen bemærkninger fra de EU-producenter, der var uenige i dette synspunkt. De foreløbige konklusioner blev derfor bekræftet.

7.2.   EU-importørernes og brugernes interesser

EU-importørernes og brugernes interesser

| (131) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til kendte importører og brugere med henblik på at vurdere deres interesse. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til kendte importører og brugere med henblik på at vurdere deres interesse.

| (132) | Kommissionen modtog 61 besvarelser fra importører og 70 besvarelser fra brugere, der ikke var forretningsmæssigt forbundet med importører. Importører og brugere tilkendegav også deres synspunkter både mundtligt og skriftligt. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen modtog 61 besvarelser fra importører og 70 besvarelser fra brugere, der ikke var forretningsmæssigt forbundet med importører. Importører og brugere tilkendegav også deres synspunkter både mundtligt og skriftligt.

| (133) | Flere EU-importører og -brugere hævdede, at indførelsen af beskyttelsesforanstaltninger ikke ville være i Unionens interesse, fordi den ville øge importpriserne og begrænse konkurrencen på EU-markedet. De hævdede også, at indførelsen af foranstaltninger ville føre til forsyningsmangler, da EU-producenterne angiveligt ikke producerer alle typer stålprodukter eller ikke i tilstrækkelige mængder til at dække efterspørgslen i Unionen. Dette forværres angiveligt yderligere af, at udbuddet af visse varer i Unionen er begrænset, da de er omfattet af antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger. |
| --- | --- |

(133)

Flere EU-importører og -brugere hævdede, at indførelsen af beskyttelsesforanstaltninger ikke ville være i Unionens interesse, fordi den ville øge importpriserne og begrænse konkurrencen på EU-markedet. De hævdede også, at indførelsen af foranstaltninger ville føre til forsyningsmangler, da EU-producenterne angiveligt ikke producerer alle typer stålprodukter eller ikke i tilstrækkelige mængder til at dække efterspørgslen i Unionen. Dette forværres angiveligt yderligere af, at udbuddet af visse varer i Unionen er begrænset, da de er omfattet af antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger.

| (134) | Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger fremførte en række brugere og importører i Unionen, at hvis der skulle træffes endelige foranstaltninger, burde følgende elementer tages i betragtning:






  — | Et kontingent, der er fastsat på grundlag af gennemsnittet for de seneste tre år, bør forhøjes med 10 %, således som det skete for EU-stålbeskyttelsesforanstaltningerne i 2002, for at imødekomme den sandsynlige stigning i efterspørgslen i aftagersektorerne. |
| --- | --- | --- |

(134)

Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger fremførte en række brugere og importører i Unionen, at hvis der skulle træffes endelige foranstaltninger, burde følgende elementer tages i betragtning:

—

Et kontingent, der er fastsat på grundlag af gennemsnittet for de seneste tre år, bør forhøjes med 10 %, således som det skete for EU-stålbeskyttelsesforanstaltningerne i 2002, for at imødekomme den sandsynlige stigning i efterspørgslen i aftagersektorerne.

| — | Der bør tildeles kontingenter til hvert enkelt leverandørland i stedet for at anvende »først til mølle«-princippet for at opretholde traditionelle handelsstrømme og undgå, at visse leverandørlande kan udnytte deres geografiske position eller eksportkapacitet til hurtigt at opbruge kontingentet og fortrænge andre traditionelle leverandørlande. |
| --- | --- |

—

Der bør tildeles kontingenter til hvert enkelt leverandørland i stedet for at anvende »først til mølle«-princippet for at opretholde traditionelle handelsstrømme og undgå, at visse leverandørlande kan udnytte deres geografiske position eller eksportkapacitet til hurtigt at opbruge kontingentet og fortrænge andre traditionelle leverandørlande.

| — | Der bør sikres økonomisk sikkerhed ved at indføre en kontingentordning baseret på licenser. Dette vil sikre kontinuitet i forbindelse med udbud og garantere, at det toldfrie kontingent benyttes til leverancer på det tidspunkt, hvor de forlader eksportlandet. Alternativt blev det hævdet, at det årlige kontingent bør fastsættes kvartalsvis for at undgå en massiv import i begyndelsen af året, hvilket ville være til skade for de brugere, der ikke kan opbygge lagre, og som skal have regelmæssige leverancer i årets løb. |
| --- | --- |

—

Der bør sikres økonomisk sikkerhed ved at indføre en kontingentordning baseret på licenser. Dette vil sikre kontinuitet i forbindelse med udbud og garantere, at det toldfrie kontingent benyttes til leverancer på det tidspunkt, hvor de forlader eksportlandet. Alternativt blev det hævdet, at det årlige kontingent bør fastsættes kvartalsvis for at undgå en massiv import i begyndelsen af året, hvilket ville være til skade for de brugere, der ikke kan opbygge lagre, og som skal have regelmæssige leverancer i årets løb.

| — | Visse varetyper bør være underlagt særskilte kontingenter på grund af deres særlige karakteristika sammenlignet med andre varetyper inden for samme kategori. For disse varer bør kontingenterne forhøjes yderligere med regelmæssige mellemrum for at afspejle den forventede betydelige stigning i efterspørgslen på EU-markedet i de kommende år. |
| --- | --- |

—

Visse varetyper bør være underlagt særskilte kontingenter på grund af deres særlige karakteristika sammenlignet med andre varetyper inden for samme kategori. For disse varer bør kontingenterne forhøjes yderligere med regelmæssige mellemrum for at afspejle den forventede betydelige stigning i efterspørgslen på EU-markedet i de kommende år.

| (135) | Kommissionen undersøgte i detaljer disse påstande og nåede frem til følgende konklusioner. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen undersøgte i detaljer disse påstande og nåede frem til følgende konklusioner.

| (136) | For det første er Kommissionen som allerede fastslået i forordningen om midlertidig told enig i, at de traditionelle handelsstrømme så vidt muligt bør opretholdes. Ud fra ovenstående konklusioner om, at der foreligger en trussel om alvorlig skade, vil kun import, der overstiger disse traditionelle handelsstrømme, medføre alvorlig skade for EU-erhvervsgrenen. Med beskyttelsesforanstaltninger, der er fastlagt i form af et toldkontingent, mener Kommissionen, at der vil blive opretholdt en effektiv konkurrence mellem importen og EU-erhvervsgrenen, og at risikoen for generelle prisstigninger og enhver mangel er usandsynlig. Med en sådan form for foranstaltninger forventes det, at importen vil fortsætte på det traditionelle ikke-skadevoldende niveau, og beskyttelsesforanstaltningerne vil kun finde anvendelse, hvis og når kontingentet er opbrugt, og truslen bliver til virkelighed. |
| --- | --- |

(136)

For det første er Kommissionen som allerede fastslået i forordningen om midlertidig told enig i, at de traditionelle handelsstrømme så vidt muligt bør opretholdes. Ud fra ovenstående konklusioner om, at der foreligger en trussel om alvorlig skade, vil kun import, der overstiger disse traditionelle handelsstrømme, medføre alvorlig skade for EU-erhvervsgrenen. Med beskyttelsesforanstaltninger, der er fastlagt i form af et toldkontingent, mener Kommissionen, at der vil blive opretholdt en effektiv konkurrence mellem importen og EU-erhvervsgrenen, og at risikoen for generelle prisstigninger og enhver mangel er usandsynlig. Med en sådan form for foranstaltninger forventes det, at importen vil fortsætte på det traditionelle ikke-skadevoldende niveau, og beskyttelsesforanstaltningerne vil kun finde anvendelse, hvis og når kontingentet er opbrugt, og truslen bliver til virkelighed.

| (137) | EU-erhvervsgrenen hævdede desuden, at den er i stand til at fremstille alle typer stålprodukter. Under alle omstændigheder opretholdes importen — uden foranstaltninger — på det traditionelle niveau og er stadig mulig ud over kontingentet, selv om den er omfattet af beskyttelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(137)

EU-erhvervsgrenen hævdede desuden, at den er i stand til at fremstille alle typer stålprodukter. Under alle omstændigheder opretholdes importen — uden foranstaltninger — på det traditionelle niveau og er stadig mulig ud over kontingentet, selv om den er omfattet af beskyttelsesforanstaltninger.

| (138) | Hvad angår antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger, er formålet hermed at afhjælpe illoyal handelspraksis. Disse foranstaltninger kan rent faktisk have en indvirkning på eksportniveauet fra nogle leverandørlande, men det påvirker ikke importniveauet til rimelige priser, som ville være kommet ind på EU-markedet uden skadevoldende dumping eller subsidiering. Dette spørgsmål og navnlig kumuleringen af beskyttelsesforanstaltninger med antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger behandles i betragtning 186. |
| --- | --- |

(138)

Hvad angår antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger, er formålet hermed at afhjælpe illoyal handelspraksis. Disse foranstaltninger kan rent faktisk have en indvirkning på eksportniveauet fra nogle leverandørlande, men det påvirker ikke importniveauet til rimelige priser, som ville være kommet ind på EU-markedet uden skadevoldende dumping eller subsidiering. Dette spørgsmål og navnlig kumuleringen af beskyttelsesforanstaltninger med antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger behandles i betragtning 186.

| (139) | Af ovennævnte grunde afvises hermed de påstande, som parterne fremsatte, jf. betragtning 133. |
| --- | --- |

(139)

Af ovennævnte grunde afvises hermed de påstande, som parterne fremsatte, jf. betragtning 133.

| (140) | Hvad angår påstandene om foranstaltningernes form og niveau, tog Kommissionen følgende elementer i betragtning. |
| --- | --- |

(140)

Hvad angår påstandene om foranstaltningernes form og niveau, tog Kommissionen følgende elementer i betragtning.

Niveauet for toldkontingentet

Niveauet for toldkontingentet

| (141) | Mens brugere og importører mener, at et toldkontingent bør fastsættes til 10 % over den gennemsnitlige import i de seneste tre år, eftersom EU-forbruget af stål i visse varekategorier sandsynligvis vil opleve tocifrede vækstrater, påstod EU-producenterne, at EU-forbruget af stål fortsat vil være forholdsvis fladt i de kommende år. |
| --- | --- |

(141)

Mens brugere og importører mener, at et toldkontingent bør fastsættes til 10 % over den gennemsnitlige import i de seneste tre år, eftersom EU-forbruget af stål i visse varekategorier sandsynligvis vil opleve tocifrede vækstrater, påstod EU-producenterne, at EU-forbruget af stål fortsat vil være forholdsvis fladt i de kommende år.

| (142) | I henhold til artikel 15, stk. 3, i forordning (EU) 2015/478 fastsættes ethvert kontingent i princippet til det gennemsnitlige importniveau for de seneste tre repræsentative år. Denne bestemmelse gælder imidlertid, hvis foranstaltningerne har form af et kontingent. Som det bekræftes i den relevante retspraksis (26), er et toldkontingent ikke en kvantitativ restriktion i henhold til WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger, og Kommissionen er derfor ikke forpligtet til at fastsætte niveauet for toldkontingentet i dette særlige tilfælde på et niveau, der nøje svarer til den gennemsnitlige import i de seneste tre år. |
| --- | --- |

(142)

I henhold til artikel 15, stk. 3, i forordning (EU) 2015/478 fastsættes ethvert kontingent i princippet til det gennemsnitlige importniveau for de seneste tre repræsentative år. Denne bestemmelse gælder imidlertid, hvis foranstaltningerne har form af et kontingent. Som det bekræftes i den relevante retspraksis (26), er et toldkontingent ikke en kvantitativ restriktion i henhold til WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger, og Kommissionen er derfor ikke forpligtet til at fastsætte niveauet for toldkontingentet i dette særlige tilfælde på et niveau, der nøje svarer til den gennemsnitlige import i de seneste tre år.

26

| (143) | På baggrund af påstandene i betragtning 141 og i overensstemmelse med de store økonomiske, politiske og retlige skønsbeføjelser, som Kommissionen har fået tillagt i henhold til artikel 16 i forordning (EU) 2015/478 og artikel 13 i forordning (EU) 2015/755, fandt Kommissionen det nødvendigt at tilpasse niveauet for toldkontingentet til over det gennemsnitlige importniveau i de seneste tre år for at tage hensyn til de konkurrerende interesser mellem på den ene side brugere og importører og på den anden side EU-erhvervsgrenen. I den forbindelse bemærker Kommissionen, jf. betragtning 32, at importen af de pågældende varekategorier steg med 4 % fra 2017 til MRP uden at forårsage alvorlig skade. Udsigten til en fremtidig om end fladere importstigning under normale markedsvilkår, kombineret med EU-erhvervsgrenens økonomiske og politiske interesser som helhed, gav derfor et mandat til at indføre et kvantitativt niveau for toldkontingentet lige over den gennemsnitlige import i perioden fra 2017 til MRP. |
| --- | --- |

(143)

På baggrund af påstandene i betragtning 141 og i overensstemmelse med de store økonomiske, politiske og retlige skønsbeføjelser, som Kommissionen har fået tillagt i henhold til artikel 16 i forordning (EU) 2015/478 og artikel 13 i forordning (EU) 2015/755, fandt Kommissionen det nødvendigt at tilpasse niveauet for toldkontingentet til over det gennemsnitlige importniveau i de seneste tre år for at tage hensyn til de konkurrerende interesser mellem på den ene side brugere og importører og på den anden side EU-erhvervsgrenen. I den forbindelse bemærker Kommissionen, jf. betragtning 32, at importen af de pågældende varekategorier steg med 4 % fra 2017 til MRP uden at forårsage alvorlig skade. Udsigten til en fremtidig om end fladere importstigning under normale markedsvilkår, kombineret med EU-erhvervsgrenens økonomiske og politiske interesser som helhed, gav derfor et mandat til at indføre et kvantitativt niveau for toldkontingentet lige over den gennemsnitlige import i perioden fra 2017 til MRP.

| (144) | På dette grundlag og for at begrænse stigningen i importen til et niveau, der ikke forventes at kunne forvolde alvorlig skade for EU-erhvervsgrenen, samtidig med at det sikres, at de traditionelle handelsstrømme opretholdes, og at den eksisterende bruger- og importindustri modtager tilstrækkelig støtte, mener Kommissionen, at det kvantitative niveau for toldkontingentet bør baseres på den gennemsnitlige import i perioden 2015-2017 plus 5 %. |
| --- | --- |

(144)

På dette grundlag og for at begrænse stigningen i importen til et niveau, der ikke forventes at kunne forvolde alvorlig skade for EU-erhvervsgrenen, samtidig med at det sikres, at de traditionelle handelsstrømme opretholdes, og at den eksisterende bruger- og importindustri modtager tilstrækkelig støtte, mener Kommissionen, at det kvantitative niveau for toldkontingentet bør baseres på den gennemsnitlige import i perioden 2015-2017 plus 5 %.

Tildeling af toldkontingenterne

Tildeling af toldkontingenterne

| (145) | Næsten alle interesserede parter, herunder EU-erhvervsgrenen, argumenterede for en tildeling af toldkontingenter til bestemte leverandørlande i stedet for en global kontingentordning, der blev indført i den foreløbige fase. |
| --- | --- |

(145)

Næsten alle interesserede parter, herunder EU-erhvervsgrenen, argumenterede for en tildeling af toldkontingenter til bestemte leverandørlande i stedet for en global kontingentordning, der blev indført i den foreløbige fase.

| (146) | Kommissionen er enig i, at en landespecifik toldkontingentordning er den mest hensigtsmæssige ordning til sikring af traditionelle handelsstrømme. Den har dog visse begrænsninger. For det første er antallet af leverandørlande stort for hver varekategori. Det er ikke praktisk muligt at tildele hvert enkelt et toldkontingent. For det andet mener Kommissionen, at det for en passende toldkontingenttildeling er nødvendigt at tage hensyn til særlige faktorer, der vil påvirke handelen med de pågældende varer. For en række varer, der er omfattet af denne undersøgelse, har Unionen for nylig faktisk indført antidumping-/udligningstold over for visse eksportlande. Dette har ofte ført til et betydeligt fald i importen fra disse lande i det seneste år og vil fortsat gøre det i den periode, hvor disse foranstaltninger gælder. Et landespecifikt toldkontingent for disse lande vil derfor sandsynligvis kun blive anvendt marginalt, da niveauet for toldkontingentet er baseret på det gennemsnitlige importniveau i årene 2015-2017, dvs. inklusive en periode, hvor der endnu ikke var indført antidumping-/udligningstold, og hvor importniveauet var betydeligt på grund af illoyal handelspraksis. Det ville derfor ikke være i Unionens interesse at tildele et landespecifikt toldkontingent under disse omstændigheder, da omfanget af den fremtidige import uundgåeligt ville være lavere end det traditionelle handelsomfang. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen er enig i, at en landespecifik toldkontingentordning er den mest hensigtsmæssige ordning til sikring af traditionelle handelsstrømme. Den har dog visse begrænsninger. For det første er antallet af leverandørlande stort for hver varekategori. Det er ikke praktisk muligt at tildele hvert enkelt et toldkontingent. For det andet mener Kommissionen, at det for en passende toldkontingenttildeling er nødvendigt at tage hensyn til særlige faktorer, der vil påvirke handelen med de pågældende varer. For en række varer, der er omfattet af denne undersøgelse, har Unionen for nylig faktisk indført antidumping-/udligningstold over for visse eksportlande. Dette har ofte ført til et betydeligt fald i importen fra disse lande i det seneste år og vil fortsat gøre det i den periode, hvor disse foranstaltninger gælder. Et landespecifikt toldkontingent for disse lande vil derfor sandsynligvis kun blive anvendt marginalt, da niveauet for toldkontingentet er baseret på det gennemsnitlige importniveau i årene 2015-2017, dvs. inklusive en periode, hvor der endnu ikke var indført antidumping-/udligningstold, og hvor importniveauet var betydeligt på grund af illoyal handelspraksis. Det ville derfor ikke være i Unionens interesse at tildele et landespecifikt toldkontingent under disse omstændigheder, da omfanget af den fremtidige import uundgåeligt ville være lavere end det traditionelle handelsomfang.

| (147) | Kommissionen konkluderede, at i betragtning af ovenstående ville en blandet tilgang være den mest hensigtsmæssige. For det første bør et landespecifikt toldkontingent tildeles lande med en betydelig leverandørinteresse baseret på deres import i de seneste 3 år. I forbindelse med denne forordning anses lande med en andel på over 5 % af importen for den pågældende varekategori for at have en betydelig leverandørinteresse. Et globalt toldkontingent (»det resterende toldkontingent«) baseret på gennemsnittet af den resterende import i de seneste tre år bør tildeles alle andre leverandørlande. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen konkluderede, at i betragtning af ovenstående ville en blandet tilgang være den mest hensigtsmæssige. For det første bør et landespecifikt toldkontingent tildeles lande med en betydelig leverandørinteresse baseret på deres import i de seneste 3 år. I forbindelse med denne forordning anses lande med en andel på over 5 % af importen for den pågældende varekategori for at have en betydelig leverandørinteresse. Et globalt toldkontingent (»det resterende toldkontingent«) baseret på gennemsnittet af den resterende import i de seneste tre år bør tildeles alle andre leverandørlande.

| (148) | Der bør dog ikke tildeles et landespecifikt toldkontingent til de lande, hvis eksport — for hver af de pågældende varekategorier — i det væsentlige er blevet mindre inden for den seneste tid på grund af den antidumping-/udligningstold, der er indført af ovennævnte grunde. Disse lande bør falde ind under det resterende toldkontingent. |
| --- | --- |

(148)

Der bør dog ikke tildeles et landespecifikt toldkontingent til de lande, hvis eksport — for hver af de pågældende varekategorier — i det væsentlige er blevet mindre inden for den seneste tid på grund af den antidumping-/udligningstold, der er indført af ovennævnte grunde. Disse lande bør falde ind under det resterende toldkontingent.

| (149) | I det særlige tilfælde med varekategori 1 (varmvalsede bredbånd), finder Kommissionen, at et globalt kontingent og ingen landespecifik tildeling er det mest hensigtsmæssige, da næsten 60 % af importen i øjeblikket er omfattet af antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(149)

I det særlige tilfælde med varekategori 1 (varmvalsede bredbånd), finder Kommissionen, at et globalt kontingent og ingen landespecifik tildeling er det mest hensigtsmæssige, da næsten 60 % af importen i øjeblikket er omfattet af antidumpingforanstaltninger.

| (150) | Endelig mener Kommissionen, at det også er i Unionens interesse, at et leverandørland har mulighed for at få adgang til det resterende toldkontingent, når det har opbrugt sit specifikke toldkontingent. Denne mulighed bør dog kun anvendes i sidste kvartal af perioden for at sikre, at der er balance mellem de interesser, der gør sig gældende i lande med et landespecifikt toldkontingent, og i de lande, der benytter sig af det globale toldkontingent. Dette vil ikke blot sikre bevarelsen af de traditionelle handelsstrømme, men også forhindre, at dele af det resterende toldkontingent forbliver uudnyttet, alt efter hvad der er relevant. |
| --- | --- |

(150)

Endelig mener Kommissionen, at det også er i Unionens interesse, at et leverandørland har mulighed for at få adgang til det resterende toldkontingent, når det har opbrugt sit specifikke toldkontingent. Denne mulighed bør dog kun anvendes i sidste kvartal af perioden for at sikre, at der er balance mellem de interesser, der gør sig gældende i lande med et landespecifikt toldkontingent, og i de lande, der benytter sig af det globale toldkontingent. Dette vil ikke blot sikre bevarelsen af de traditionelle handelsstrømme, men også forhindre, at dele af det resterende toldkontingent forbliver uudnyttet, alt efter hvad der er relevant.

Forudsigelighed i forbindelse med toldkontingentet over tid

Forudsigelighed i forbindelse med toldkontingentet over tid

| (151) | Kommissionen mener ikke, at det er nødvendigt at indføre en licenssordning for at sikre forudsigelighed. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen mener ikke, at det er nødvendigt at indføre en licenssordning for at sikre forudsigelighed.

| (152) | For det første er data vedrørende udviklingen i importen under toldkontingentet og den toldfrie anvendelse af kontingentet offentligt tilgængelige og opdateres dagligt. Dataene om anvendelsen af toldkontingenterne findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp. |
| --- | --- |

(152)

For det første er data vedrørende udviklingen i importen under toldkontingentet og den toldfrie anvendelse af kontingentet offentligt tilgængelige og opdateres dagligt. Dataene om anvendelsen af toldkontingenterne findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp.

| (153) | Desuden bør en landespecifik tildeling også sikre en yderligere forudsigelighed for traditionelle leverandører og brugere. Når et landespecifikt toldkontingent er opbrugt, vil det pågældende land desuden være i stand til at eksportere gennem det resterende toldkontingent, om end kun i sidste kvartal af perioden, hvilket er den mest kritiske periode, når det handler om disponible kontingenter. |
| --- | --- |

(153)

Desuden bør en landespecifik tildeling også sikre en yderligere forudsigelighed for traditionelle leverandører og brugere. Når et landespecifikt toldkontingent er opbrugt, vil det pågældende land desuden være i stand til at eksportere gennem det resterende toldkontingent, om end kun i sidste kvartal af perioden, hvilket er den mest kritiske periode, når det handler om disponible kontingenter.

| (154) | Endelig mener Kommissionen, at det resterende toldkontingent bør deles op i kvartaler for at sikre, at importen er jævnt fordelt over året, og forhindre, at en betydelig import af standardvarer oplagres ved periodens begyndelse for at undgå en eventuel told. Kvartalsvise uudnyttede tildelinger af toldkontingenter ville også automatisk blive overført til den næste periode. |
| --- | --- |

(154)

Endelig mener Kommissionen, at det resterende toldkontingent bør deles op i kvartaler for at sikre, at importen er jævnt fordelt over året, og forhindre, at en betydelig import af standardvarer oplagres ved periodens begyndelse for at undgå en eventuel told. Kvartalsvise uudnyttede tildelinger af toldkontingenter ville også automatisk blive overført til den næste periode.

Produktklassifikation

Produktklassifikation

| (155) | Kommissionen har undersøgt de påstande, som brugere og importører har fremsat vedrørende oprettelse af specifikke underkategorier for deres varer. Kommissionen har navnlig konstateret, at to varekategorier, nemlig kategori 3 og 4, udviser særlige karakteristika, for hvilke påstandene er acceptable. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen har undersøgt de påstande, som brugere og importører har fremsat vedrørende oprettelse af specifikke underkategorier for deres varer. Kommissionen har navnlig konstateret, at to varekategorier, nemlig kategori 3 og 4, udviser særlige karakteristika, for hvilke påstandene er acceptable.

| (156) | Kategori 4 — korrosionsbestandige plader — omfatter både varer, der er fremstillet specifikt til bilindustrien, og som er baseret på præcise varespecifikationer og er omfattet af langfristede kontrakter, og andre standardvarer. For de førstnævnte varers vedkommende skal leverandørerne først have en certificering, der er påkrævet for at kunne forsyne industrien over en lang periode, baseret på et »just-in-time«-princip. For denne varekategori anerkender Kommissionen, at der er risiko for, at visse specifikke varetyper fortrænges fra et toldfrit kontingent af standardvarer, der kan leveres i stor mængde og oplagres i begyndelsen af året. |
| --- | --- |

(156)

Kategori 4 — korrosionsbestandige plader — omfatter både varer, der er fremstillet specifikt til bilindustrien, og som er baseret på præcise varespecifikationer og er omfattet af langfristede kontrakter, og andre standardvarer. For de førstnævnte varers vedkommende skal leverandørerne først have en certificering, der er påkrævet for at kunne forsyne industrien over en lang periode, baseret på et »just-in-time«-princip. For denne varekategori anerkender Kommissionen, at der er risiko for, at visse specifikke varetyper fortrænges fra et toldfrit kontingent af standardvarer, der kan leveres i stor mængde og oplagres i begyndelsen af året.

| (157) | Desuden er standardvaretyper under denne varekategori i øjeblikket pålagt antidumpingtold, hvilket også har en indvirkning på den fremtidige import og på tildelingen af kontingenter på grundlag af det ovenfor forklarede. Det forhold, at disse mere specialiserede varer ikke var omfattet af industriens anmodning om antidumpingforanstaltninger, er også et tegn på, at disse varer bør betragtes særskilt i forhold til de almindelige varetyper. |
| --- | --- |

(157)

Desuden er standardvaretyper under denne varekategori i øjeblikket pålagt antidumpingtold, hvilket også har en indvirkning på den fremtidige import og på tildelingen af kontingenter på grundlag af det ovenfor forklarede. Det forhold, at disse mere specialiserede varer ikke var omfattet af industriens anmodning om antidumpingforanstaltninger, er også et tegn på, at disse varer bør betragtes særskilt i forhold til de almindelige varetyper.

| (158) | For så vidt angår kategori 3 — elektriske plader — hævdede den relevante brugerindustri også, at visse specialiserede varer, dvs. kornorienterede elektriske plader (27), bør adskilles fra andre varer i denne kategori. Denne påstand er baseret på, at disse varetyper er af strategisk betydning for Unionens økonomi, da de anvendes i de nye energi-/mobilitetssektorer (f.eks. køretøjer drevet af ny energi, vindmøller). Brugere og importører hævder, at disse varer er særlige varer af høj værdi, og at der er risiko for, at de fortrænges af standardvarer i samme varekategori. Desuden hævdede brugerne også, at efterspørgslen i Unionen sandsynligvis vil stige betydeligt i den nærmeste fremtid, og at det specifikke kontingent bør forhøjes tilsvarende i fremtiden. Selv om sidstnævnte påstand ikke kunne dokumenteres behørigt, ville et særskilt kontingent for disse varer gøre det muligt at undersøge behørigt begrundede anmodninger i fremtiden yderligere. |
| --- | --- |

(158)

For så vidt angår kategori 3 — elektriske plader — hævdede den relevante brugerindustri også, at visse specialiserede varer, dvs. kornorienterede elektriske plader (27), bør adskilles fra andre varer i denne kategori. Denne påstand er baseret på, at disse varetyper er af strategisk betydning for Unionens økonomi, da de anvendes i de nye energi-/mobilitetssektorer (f.eks. køretøjer drevet af ny energi, vindmøller). Brugere og importører hævder, at disse varer er særlige varer af høj værdi, og at der er risiko for, at de fortrænges af standardvarer i samme varekategori. Desuden hævdede brugerne også, at efterspørgslen i Unionen sandsynligvis vil stige betydeligt i den nærmeste fremtid, og at det specifikke kontingent bør forhøjes tilsvarende i fremtiden. Selv om sidstnævnte påstand ikke kunne dokumenteres behørigt, ville et særskilt kontingent for disse varer gøre det muligt at undersøge behørigt begrundede anmodninger i fremtiden yderligere.

27

| (159) | Kommissionen mener endvidere, at det uden at underminere den afhjælpende virkning af foranstaltningen er muligt at skabe underkategorier af varer inden for disse to eksisterende varekategorier, som derfor vil blive tildelt deres egen kontingent. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen mener endvidere, at det uden at underminere den afhjælpende virkning af foranstaltningen er muligt at skabe underkategorier af varer inden for disse to eksisterende varekategorier, som derfor vil blive tildelt deres egen kontingent.

| (160) | På grundlag af ovenstående accepterede Kommissionen påstandene om opdeling af varekategori 4 (plader overtrukket med metal) og varekategori 3 (elektriske plader (undtagen kornorienterede elektriske plader)) i to underkategorier. |
| --- | --- |

(160)

På grundlag af ovenstående accepterede Kommissionen påstandene om opdeling af varekategori 4 (plader overtrukket med metal) og varekategori 3 (elektriske plader (undtagen kornorienterede elektriske plader)) i to underkategorier.

Revisionsklausul

Revisionsklausul

| (161) | Endelig mener Kommissionen, at den ud fra Unionens interesse kan være nødt til at justere niveauet for eller tildelingen af det toldkontingent, som er fastsat i bilag IV.1 og IV.2, i tilfælde af ændrede omstændigheder i den periode, hvor foranstaltningerne gælder. En sådan revision kan vedrøre enhver varekategori, der er genstand for foranstaltninger, herunder (men ikke begrænset til) varekategorierne 3, 4, 6 og 16, som var genstand for detaljerede og underbyggede bemærkninger i løbet af undersøgelsen samt i forbindelse med de bilaterale høringer, som Kommissionen afholdt. De ændrede omstændigheder kan f.eks. vise sig i tilfælde af en samlet stigning eller tilbagegang i efterspørgslen i Unionen efter visse varekategorier, der vil kræve en revurdering af niveauet for toldkontingentet, indførelsen af antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger, som i væsentlig grad kan påvirke den fremtidige udvikling i importen, eller endog enhver udvikling vedrørende USA's foranstaltninger jf. Section 232, som kan have en direkte indvirkning på konklusionerne i denne undersøgelse, nemlig i form af handelsomlægning. Kommissionen kan også undersøge, om forvaltningen af foranstaltningerne kan have en skadelig virkning med hensyn til at nå de integrationsmål, der forfølges med præferentielle handelspartnere, såsom at deres stabilisering eller økonomiske udvikling i væsentlig grad bringes i fare. Kommissionen vil foretage en regelmæssig vurdering af situationen og overveje en revision som minimum ved udgangen af hvert år, hvor der indføres foranstaltninger. Kommissionen indleder den første revision senest den 1. juli 2019. |
| --- | --- |

(161)

Endelig mener Kommissionen, at den ud fra Unionens interesse kan være nødt til at justere niveauet for eller tildelingen af det toldkontingent, som er fastsat i bilag IV.1 og IV.2, i tilfælde af ændrede omstændigheder i den periode, hvor foranstaltningerne gælder. En sådan revision kan vedrøre enhver varekategori, der er genstand for foranstaltninger, herunder (men ikke begrænset til) varekategorierne 3, 4, 6 og 16, som var genstand for detaljerede og underbyggede bemærkninger i løbet af undersøgelsen samt i forbindelse med de bilaterale høringer, som Kommissionen afholdt. De ændrede omstændigheder kan f.eks. vise sig i tilfælde af en samlet stigning eller tilbagegang i efterspørgslen i Unionen efter visse varekategorier, der vil kræve en revurdering af niveauet for toldkontingentet, indførelsen af antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger, som i væsentlig grad kan påvirke den fremtidige udvikling i importen, eller endog enhver udvikling vedrørende USA's foranstaltninger jf. Section 232, som kan have en direkte indvirkning på konklusionerne i denne undersøgelse, nemlig i form af handelsomlægning. Kommissionen kan også undersøge, om forvaltningen af foranstaltningerne kan have en skadelig virkning med hensyn til at nå de integrationsmål, der forfølges med præferentielle handelspartnere, såsom at deres stabilisering eller økonomiske udvikling i væsentlig grad bringes i fare. Kommissionen vil foretage en regelmæssig vurdering af situationen og overveje en revision som minimum ved udgangen af hvert år, hvor der indføres foranstaltninger. Kommissionen indleder den første revision senest den 1. juli 2019.

7.3.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (162) | Ud fra ovenstående betragtninger og en omhyggelig undersøgelse af de forskellige interesser konkluderer Kommissionen, at Unionens interesse kræver vedtagelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger i form af et toldkontingent for at forhindre en yderligere forværring af EU-producenternes situation. |
| --- | --- |

(162)

Ud fra ovenstående betragtninger og en omhyggelig undersøgelse af de forskellige interesser konkluderer Kommissionen, at Unionens interesse kræver vedtagelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger i form af et toldkontingent for at forhindre en yderligere forværring af EU-producenternes situation.

8.   AFSLUTTENDE BETRAGTNINGER

AFSLUTTENDE BETRAGTNINGER

| (163) | Det konkluderes, at EU's stålindustri befinder sig i en situation, hvor der er trussel om alvorlig skade for 26 varekategorier, og at denne situation sandsynligvis i mangel af foranstaltninger vil føre til en faktisk alvorlig skade i den nærmeste fremtid. Det konkluderes også, at det vil være i Unionens interesse at vedtage passende foranstaltninger for at undgå en yderligere importstigning. |
| --- | --- |

(163)

Det konkluderes, at EU's stålindustri befinder sig i en situation, hvor der er trussel om alvorlig skade for 26 varekategorier, og at denne situation sandsynligvis i mangel af foranstaltninger vil føre til en faktisk alvorlig skade i den nærmeste fremtid. Det konkluderes også, at det vil være i Unionens interesse at vedtage passende foranstaltninger for at undgå en yderligere importstigning.

8.1.   Foranstaltningernes form og omfang

Foranstaltningernes form og omfang

| (164) | I den foreløbige fase fandt Kommissionen, at en foranstaltning i form af et toldkontingent var den bedste metode til at forene EU-stålproducenternes og -brugernes interesser. En sådan foranstaltning vil, hvis den tilpasses korrekt, gøre det muligt midlertidigt at øge importen til et ikke-skadevoldende niveau for Unionens stålindustri, samtidig med at der bibeholdes et passende udvalg af forsyningskilder for kunderne på en måde, der er forenelig med et fortsat konkurrencedygtigt stålmarked. |
| --- | --- |

(164)

I den foreløbige fase fandt Kommissionen, at en foranstaltning i form af et toldkontingent var den bedste metode til at forene EU-stålproducenternes og -brugernes interesser. En sådan foranstaltning vil, hvis den tilpasses korrekt, gøre det muligt midlertidigt at øge importen til et ikke-skadevoldende niveau for Unionens stålindustri, samtidig med at der bibeholdes et passende udvalg af forsyningskilder for kunderne på en måde, der er forenelig med et fortsat konkurrencedygtigt stålmarked.

| (165) | På grundlag af analysen af Unionens interesse finder Kommissionen, at et toldkontingent er den bedste form for foranstaltning til at finde en balance mellem de forskellige interesser, der står på spil, nemlig forebyggelse af alvorlig skade og sikring af, at de traditionelle handelsstrømme opretholdes. |
| --- | --- |

(165)

På grundlag af analysen af Unionens interesse finder Kommissionen, at et toldkontingent er den bedste form for foranstaltning til at finde en balance mellem de forskellige interesser, der står på spil, nemlig forebyggelse af alvorlig skade og sikring af, at de traditionelle handelsstrømme opretholdes.

| (166) | I de bemærkninger, som Kommissionen modtog efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, fremlagde de fleste stålbrugere, selv om de anfægtede vedtagelsen heraf, også nyttige forslag til at tilpasse foranstaltningerne og minimere deres negative virkninger på markedet. |
| --- | --- |

(166)

I de bemærkninger, som Kommissionen modtog efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, fremlagde de fleste stålbrugere, selv om de anfægtede vedtagelsen heraf, også nyttige forslag til at tilpasse foranstaltningerne og minimere deres negative virkninger på markedet.

| (167) | Blandt de indkomne bemærkninger vedrørte meget få de mikrosimuleringer og den makromodel, som Kommissionen havde forelagt for at kontrollere proportionaliteten af tolden uden for kontingentet. |
| --- | --- |

(167)

Blandt de indkomne bemærkninger vedrørte meget få de mikrosimuleringer og den makromodel, som Kommissionen havde forelagt for at kontrollere proportionaliteten af tolden uden for kontingentet.

| (168) | Med hensyn til makromodellen har en sammenslutning af eksportører i et tredjeland kritiseret, at de elasticiteter, der er anvendt i Armington-modellen for det samlede sæt af varekategorier, adskiller sig fra dem, der er anvendt i visse mere opdelte undersøgelser af specifikke kategorier af stålprodukter; disse parter foreslog imidlertid ikke alternative niveauer for den samlede beregning. Samme sammenslutning hævdede også, at Kommissionen havde ignoreret den betydelige stigning i prisniveauerne på det amerikanske marked, som fortsat tiltrækker import på trods af foranstaltningerne jf. Section 232. Hvad angår mikrosimuleringerne, anfægtede en EU-brugersammenslutning og flere eksportører, at fastsættelsen af benchmarks for mikrosimuleringerne kun var blevet foretaget for et begrænset antal varekategorier, mens foranstaltningerne omfattede et større antal; de kritiserede også, at beregningerne angiveligt var baseret på de kinesiske producenters omkostninger, som ikke kunne betragtes som repræsentative for alle importkilder. Flere eksportører hævdede, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad har forklaret anvendelsen af ovennævnte modeller, og at fastsættelsen af en toldsats uden for kontingentet på 25 % på dette grundlag er vilkårlig. |
| --- | --- |

(168)

Med hensyn til makromodellen har en sammenslutning af eksportører i et tredjeland kritiseret, at de elasticiteter, der er anvendt i Armington-modellen for det samlede sæt af varekategorier, adskiller sig fra dem, der er anvendt i visse mere opdelte undersøgelser af specifikke kategorier af stålprodukter; disse parter foreslog imidlertid ikke alternative niveauer for den samlede beregning. Samme sammenslutning hævdede også, at Kommissionen havde ignoreret den betydelige stigning i prisniveauerne på det amerikanske marked, som fortsat tiltrækker import på trods af foranstaltningerne jf. Section 232. Hvad angår mikrosimuleringerne, anfægtede en EU-brugersammenslutning og flere eksportører, at fastsættelsen af benchmarks for mikrosimuleringerne kun var blevet foretaget for et begrænset antal varekategorier, mens foranstaltningerne omfattede et større antal; de kritiserede også, at beregningerne angiveligt var baseret på de kinesiske producenters omkostninger, som ikke kunne betragtes som repræsentative for alle importkilder. Flere eksportører hævdede, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad har forklaret anvendelsen af ovennævnte modeller, og at fastsættelsen af en toldsats uden for kontingentet på 25 % på dette grundlag er vilkårlig.

| (169) | Kommissionen mener, at både mikrosimuleringerne og makromodellen er stiliseringer af virkeligheden, men at de i modsætning til nogle bemærkninger er midler, der giver mulighed for en teknisk drøftelse af alternative scenarier med henblik på at træffe politiske beslutninger ud fra fakta snarere end ud fra vilkårlige vurderinger. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen mener, at både mikrosimuleringerne og makromodellen er stiliseringer af virkeligheden, men at de i modsætning til nogle bemærkninger er midler, der giver mulighed for en teknisk drøftelse af alternative scenarier med henblik på at træffe politiske beslutninger ud fra fakta snarere end ud fra vilkårlige vurderinger.

| (170) | Kommissionen vil gerne understrege, at den told uden for kontingentet på 25 %, der var fastsat af Kommissionen i forbindelse med de midlertidige foranstaltninger, tager højde for en betydelig stigning i stålimporten til Unionen, der i den seneste tid har taget fart som følge af den globale told på 25 %, som USA har pålagt stålimporten (med et begrænset antal undtagelser for så vidt angår oprindelse, som er underlagt meget restriktive kontingenter), og tolden på 50 % på tyrkisk import. Det udtrykkelige mål for USA med deres foranstaltninger er at nå det industripolitiske mål kunstigt at reducere stålimportniveauet med 13,3 mio. ton, hvilket så vil gøre det muligt for den amerikanske stålindustri at operere med en kapacitetsudnyttelsesgrad på 80 %. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen vil gerne understrege, at den told uden for kontingentet på 25 %, der var fastsat af Kommissionen i forbindelse med de midlertidige foranstaltninger, tager højde for en betydelig stigning i stålimporten til Unionen, der i den seneste tid har taget fart som følge af den globale told på 25 %, som USA har pålagt stålimporten (med et begrænset antal undtagelser for så vidt angår oprindelse, som er underlagt meget restriktive kontingenter), og tolden på 50 % på tyrkisk import. Det udtrykkelige mål for USA med deres foranstaltninger er at nå det industripolitiske mål kunstigt at reducere stålimportniveauet med 13,3 mio. ton, hvilket så vil gøre det muligt for den amerikanske stålindustri at operere med en kapacitetsudnyttelsesgrad på 80 %.

| (171) | På denne baggrund og i modsætning til nogle få interesserede parters synspunkter er en EU-toldsats uden for kontingentet på 25 % ikke vilkårlig og forekommer at være en fuldt ud forholdsmæssig foranstaltning og helt i overensstemmelse med målet om at beskytte EU's stålmarked mod en kraftig importstigning, som i den seneste tid i høj grad stammer fra den handelsomlægning, som de amerikanske protektionistiske foranstaltninger forårsager. Globale eksportører af stål, der er konfronteret med en toldsats på 25 % eller 50 % eller restriktive kontingenter i USA, vil således kunne omdirigere deres eksport til Unionen ud over niveauet for deres traditionelle salg og forvolde skade på EU's stålindustri, hvis der ikke findes en tilstrækkelig afskrækkende hindring i Unionen, når importen begynder at overstige deres traditionelle niveauer. |
| --- | --- |

(171)

På denne baggrund og i modsætning til nogle få interesserede parters synspunkter er en EU-toldsats uden for kontingentet på 25 % ikke vilkårlig og forekommer at være en fuldt ud forholdsmæssig foranstaltning og helt i overensstemmelse med målet om at beskytte EU's stålmarked mod en kraftig importstigning, som i den seneste tid i høj grad stammer fra den handelsomlægning, som de amerikanske protektionistiske foranstaltninger forårsager. Globale eksportører af stål, der er konfronteret med en toldsats på 25 % eller 50 % eller restriktive kontingenter i USA, vil således kunne omdirigere deres eksport til Unionen ud over niveauet for deres traditionelle salg og forvolde skade på EU's stålindustri, hvis der ikke findes en tilstrækkelig afskrækkende hindring i Unionen, når importen begynder at overstige deres traditionelle niveauer.

| (172) | Det er her endnu en gang vigtigt at understrege, at mens tolden i henhold til USA's foranstaltninger jf. Section 232 opkræves fra den første import og derfor alvorligt forvrider importhandelsstrømmene i negativ retning, tillader EU's toldkontingenter den fortsatte indførsel fra alle oprindelseslande uden yderligere hindringer og har kun virkninger, hvis de relevante kontingenter, der repræsenterer den traditionelle importstrøm fra hvert enkelt oprindelsesland, overskrides, navnlig på grund af den handelsomlægning, der forårsages af de amerikanske foranstaltninger. |
| --- | --- |

(172)

Det er her endnu en gang vigtigt at understrege, at mens tolden i henhold til USA's foranstaltninger jf. Section 232 opkræves fra den første import og derfor alvorligt forvrider importhandelsstrømmene i negativ retning, tillader EU's toldkontingenter den fortsatte indførsel fra alle oprindelseslande uden yderligere hindringer og har kun virkninger, hvis de relevante kontingenter, der repræsenterer den traditionelle importstrøm fra hvert enkelt oprindelsesland, overskrides, navnlig på grund af den handelsomlægning, der forårsages af de amerikanske foranstaltninger.

| (173) | Under disse omstændigheder vil eksportøren til USA, medmindre Unionen pålægger en told ud over kontingentet for den relevante stålimport på et beløb, der mindst svarer til USA's told, yderligere øge marginen eller minimere tabet ved at omdirigere salget til Unionen. Denne analyse viser, at den nedre ende af den toldkontingentmængde uden for kontingentet, der kan sikre en minimal beskyttelse af Unionen mod handelsomlægning, mindst bør være på 25 %. Dette niveau vil imidlertid ikke forhindre handelsomlægning. Da importpriserne skubbes opad i USA gennem protektionistiske foranstaltninger, bliver en stor del af den amerikanske stålproduktion, som tidligere var uøkonomisk, rentabel og fortrænger importen og omdirigerer handelen til andre markeder, hvor det mest attraktive alternativ er Unionen. |
| --- | --- |

(173)

Under disse omstændigheder vil eksportøren til USA, medmindre Unionen pålægger en told ud over kontingentet for den relevante stålimport på et beløb, der mindst svarer til USA's told, yderligere øge marginen eller minimere tabet ved at omdirigere salget til Unionen. Denne analyse viser, at den nedre ende af den toldkontingentmængde uden for kontingentet, der kan sikre en minimal beskyttelse af Unionen mod handelsomlægning, mindst bør være på 25 %. Dette niveau vil imidlertid ikke forhindre handelsomlægning. Da importpriserne skubbes opad i USA gennem protektionistiske foranstaltninger, bliver en stor del af den amerikanske stålproduktion, som tidligere var uøkonomisk, rentabel og fortrænger importen og omdirigerer handelen til andre markeder, hvor det mest attraktive alternativ er Unionen.

| (174) | I denne forbindelse er de mikroøkonomiske simuleringer af dækningsbidraget for EU-importen til leveringspris, som EU-erhvervsgrenen har foreslået, og som blev forelagt i den foreløbige fase af Kommissionen, af afgørende betydning for en drøftelse af den kommercielle adfærd hos en eksportør, der står over for ovennævnte valg om salg på det amerikanske marked efter betaling af tolden i henhold til Section 232 eller alternativt gradvist at eksportere til Unionen ud over det traditionelle salg for at undgå en sådan betaling. |
| --- | --- |

(174)

I denne forbindelse er de mikroøkonomiske simuleringer af dækningsbidraget for EU-importen til leveringspris, som EU-erhvervsgrenen har foreslået, og som blev forelagt i den foreløbige fase af Kommissionen, af afgørende betydning for en drøftelse af den kommercielle adfærd hos en eksportør, der står over for ovennævnte valg om salg på det amerikanske marked efter betaling af tolden i henhold til Section 232 eller alternativt gradvist at eksportere til Unionen ud over det traditionelle salg for at undgå en sådan betaling.

| (175) | I modsætning til de bemærkninger, der er fremsat af visse parter, er de antagelser, der ligger til grund for simuleringerne, realistiske og konservative. De er ikke hovedsagelig baseret på kinesiske omkostninger. Den vigtigste komponent i de omkostninger, der indgår i simuleringen, er en råvarekurv, der værdifastsættes til internationale priser. De kinesiske benchmarks anvendes kun på en forholdsvis lavere andel af de supplerende variable omkostninger i tilgift til råvarerne, da Kina er en af de mest fremtrædende eksportører på tværs af varekategorierne. Endelig er valget af fragtomkostninger fra Kina til Unionen ved beregning af leveringsprisen en meget konservativ antagelse i beregningen, eftersom dækningsbidraget ville være højere, hvis der var blevet anvendt lavere fragtomkostninger for andre mulige oprindelseslande. |
| --- | --- |

(175)

I modsætning til de bemærkninger, der er fremsat af visse parter, er de antagelser, der ligger til grund for simuleringerne, realistiske og konservative. De er ikke hovedsagelig baseret på kinesiske omkostninger. Den vigtigste komponent i de omkostninger, der indgår i simuleringen, er en råvarekurv, der værdifastsættes til internationale priser. De kinesiske benchmarks anvendes kun på en forholdsvis lavere andel af de supplerende variable omkostninger i tilgift til råvarerne, da Kina er en af de mest fremtrædende eksportører på tværs af varekategorierne. Endelig er valget af fragtomkostninger fra Kina til Unionen ved beregning af leveringsprisen en meget konservativ antagelse i beregningen, eftersom dækningsbidraget ville være højere, hvis der var blevet anvendt lavere fragtomkostninger for andre mulige oprindelseslande.

| (176) | Disse simuleringer gør det muligt at beregne det faktiske niveau for den told uden for kontingentet, der kan virke afskrækkende i forhold til en handelsomlægning. Som forklaret i forordningen om midlertidige foranstaltninger viser disse simuleringer, at dækningsbidraget for en ståleksportørs salg til Unionen inden for en lang række af de mest repræsentative kategorier af stålprodukter, der er omfattet af undersøgelsen, overstiger 30 % med en median på 34 %. Kun told på import ud over kontingentet på dette niveau vil være i stand til fuldt ud at udligne dækningsbidraget for den relevante import af stål til EU-markedet, og på denne måde fjernes incitamentet for en eksportør til USA til at omdirigere salg til EU-markedet, da det med denne told bliver uøkonomisk. |
| --- | --- |

(176)

Disse simuleringer gør det muligt at beregne det faktiske niveau for den told uden for kontingentet, der kan virke afskrækkende i forhold til en handelsomlægning. Som forklaret i forordningen om midlertidige foranstaltninger viser disse simuleringer, at dækningsbidraget for en ståleksportørs salg til Unionen inden for en lang række af de mest repræsentative kategorier af stålprodukter, der er omfattet af undersøgelsen, overstiger 30 % med en median på 34 %. Kun told på import ud over kontingentet på dette niveau vil være i stand til fuldt ud at udligne dækningsbidraget for den relevante import af stål til EU-markedet, og på denne måde fjernes incitamentet for en eksportør til USA til at omdirigere salg til EU-markedet, da det med denne told bliver uøkonomisk.

| (177) | På denne baggrund har Unionen valgt at vedtage den told, der er mindst forstyrrende, for import ud over kontingentet på 25 %, som er i den lavere ende af de ovennævnte drøftede muligheder. Som forklaret ovenfor giver denne told for import ud over kontingentet ikke fuldstændig beskyttelse, der skærmer Unionen fuldt ud mod handelsomlægning. Tværtimod vil den give mulighed for fri bevægelighed for traditionel import, og samtidig vil disse toldniveauer for kontingenter også gøre det muligt til trods for toldbetalingen at sikre, at en begrænset del af handelen stadig omdirigeres på EU-markedet, også når traditionelle handelsniveauer overskrides for at opfylde en forventet stigende efterspørgsel. |
| --- | --- |

(177)

På denne baggrund har Unionen valgt at vedtage den told, der er mindst forstyrrende, for import ud over kontingentet på 25 %, som er i den lavere ende af de ovennævnte drøftede muligheder. Som forklaret ovenfor giver denne told for import ud over kontingentet ikke fuldstændig beskyttelse, der skærmer Unionen fuldt ud mod handelsomlægning. Tværtimod vil den give mulighed for fri bevægelighed for traditionel import, og samtidig vil disse toldniveauer for kontingenter også gøre det muligt til trods for toldbetalingen at sikre, at en begrænset del af handelen stadig omdirigeres på EU-markedet, også når traditionelle handelsniveauer overskrides for at opfylde en forventet stigende efterspørgsel.

| (178) | Med hensyn til de interesserede parters bemærkninger til anvendelsen af én enkelt makroøkonomisk model, der omfatter alle varekategorier i stedet for at anvende en mere opdelt analyse efter modellen, mener Kommissionen, som forklaret i den foreløbige fase og i afsnit 2 ovenfor, at i betragtning af den store grad af indbyrdes forbindelser mellem varekategorierne ud fra et udbuds- og efterspørgselssynspunkt er en sådan samlet vurdering fuldt ud relevant, navnlig hvis der anvendes konservative værdier for elasticiteter. |
| --- | --- |

(178)

Med hensyn til de interesserede parters bemærkninger til anvendelsen af én enkelt makroøkonomisk model, der omfatter alle varekategorier i stedet for at anvende en mere opdelt analyse efter modellen, mener Kommissionen, som forklaret i den foreløbige fase og i afsnit 2 ovenfor, at i betragtning af den store grad af indbyrdes forbindelser mellem varekategorierne ud fra et udbuds- og efterspørgselssynspunkt er en sådan samlet vurdering fuldt ud relevant, navnlig hvis der anvendes konservative værdier for elasticiteter.

| (179) | I forordningen om midlertidig told anførte Kommissionen, at den nøje ville følge udviklingen i importen, inden den vedtog en endelig holdning. De amerikanske statistikker og EU-statistikkerne over importen af de kategorier af stålprodukter, der er omfattet af undersøgelsen, viser, at der til trods for den betydelige stigning i priserne i henhold til foranstaltningerne jf. Section 232 på det amerikanske marked er en betydelig varig tilbagegang i importen i USA inden for de seneste seks måneder siden maj 2018, hvilket svarede til en vedvarende stigning i importen til Unionen af de samme kategorier af stålprodukter i samme periode. Siden maj og frem til september 2018 faldt importen fra USA af de undersøgte varekategorier med 2,6 mio. ton i samme periode i 2017, mens EU's import af de samme varer steg kraftigt med en stigning på 2 mio. ton (77 % af det amerikanske fald) i samme periode. Dette er en klar opadgående tendens. Disse data viser tydeligt, at de tilsigtede virkninger af USA's protektionistiske foranstaltninger jf. Section 232, nemlig at opnå et fald i stålimporten på 13.3 mio. ton i forhold til 2017-niveauet, er godt i gang. Derfor synes de senest konstaterede importtendenser ikke at være i modstrid med antagelserne i modellen for en eventuel handelsomlægning på ca. 70 %, som de amerikanske foranstaltninger med tiden vil kunne opnå, når først deres fulde protektionistiske potentiale er udrullet over tid. Det ville heller ikke være i modstrid med det deraf følgende behov for at have en toldsats på over 30 % for import ud over kontingentet for at beskytte EU-markedet fuldt ud mod de afledte virkninger. Dette niveau falder også sammen med de ovenfor beskrevne resultater af de mikroøkonomiske simuleringer. |
| --- | --- |

(179)

I forordningen om midlertidig told anførte Kommissionen, at den nøje ville følge udviklingen i importen, inden den vedtog en endelig holdning. De amerikanske statistikker og EU-statistikkerne over importen af de kategorier af stålprodukter, der er omfattet af undersøgelsen, viser, at der til trods for den betydelige stigning i priserne i henhold til foranstaltningerne jf. Section 232 på det amerikanske marked er en betydelig varig tilbagegang i importen i USA inden for de seneste seks måneder siden maj 2018, hvilket svarede til en vedvarende stigning i importen til Unionen af de samme kategorier af stålprodukter i samme periode. Siden maj og frem til september 2018 faldt importen fra USA af de undersøgte varekategorier med 2,6 mio. ton i samme periode i 2017, mens EU's import af de samme varer steg kraftigt med en stigning på 2 mio. ton (77 % af det amerikanske fald) i samme periode. Dette er en klar opadgående tendens. Disse data viser tydeligt, at de tilsigtede virkninger af USA's protektionistiske foranstaltninger jf. Section 232, nemlig at opnå et fald i stålimporten på 13.3 mio. ton i forhold til 2017-niveauet, er godt i gang. Derfor synes de senest konstaterede importtendenser ikke at være i modstrid med antagelserne i modellen for en eventuel handelsomlægning på ca. 70 %, som de amerikanske foranstaltninger med tiden vil kunne opnå, når først deres fulde protektionistiske potentiale er udrullet over tid. Det ville heller ikke være i modstrid med det deraf følgende behov for at have en toldsats på over 30 % for import ud over kontingentet for at beskytte EU-markedet fuldt ud mod de afledte virkninger. Dette niveau falder også sammen med de ovenfor beskrevne resultater af de mikroøkonomiske simuleringer.

| (180) | Kommissionen har derfor besluttet at bekræfte tolden på 25 % på import ud over kontingentet, hvilket repræsenterer den nedre ende og er den mindst forstyrrende foranstaltning til bekæmpelse af den handelsomlægning, der forårsages af USA's foranstaltninger jf. Section 232. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen har derfor besluttet at bekræfte tolden på 25 % på import ud over kontingentet, hvilket repræsenterer den nedre ende og er den mindst forstyrrende foranstaltning til bekæmpelse af den handelsomlægning, der forårsages af USA's foranstaltninger jf. Section 232.

8.2.   Forvaltning af toldkontingenterne

Forvaltning af toldkontingenterne

| (181) | Som forklaret ovenfor og ud fra hensyn til Unionens interesse og for så vidt muligt at opretholde de traditionelle handelsstrømme er den bedste måde til at sikre en optimal anvendelse af toldkontingenterne, at fordele dem mellem de lande, der har en væsentlig interesse i at levere den pågældende vare, og for de andres vedkommende i kronologisk orden efter de datoer, hvor angivelserne om overgang til fri omsætning er antaget, jf. Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (28). Denne form for forvaltning kræver et nært samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen. |
| --- | --- |

(181)

Som forklaret ovenfor og ud fra hensyn til Unionens interesse og for så vidt muligt at opretholde de traditionelle handelsstrømme er den bedste måde til at sikre en optimal anvendelse af toldkontingenterne, at fordele dem mellem de lande, der har en væsentlig interesse i at levere den pågældende vare, og for de andres vedkommende i kronologisk orden efter de datoer, hvor angivelserne om overgang til fri omsætning er antaget, jf. Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (28). Denne form for forvaltning kræver et nært samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen.

28

| (182) | Muligheden for, at varer importeret fra udviklingslande kan fritages for toldkontingenterne, er afhængig af varernes oprindelse. De kriterier for fastlæggelse af ikke-præferenceoprindelse, der i øjeblikket er i kraft i Unionen, bør derfor anvendes. |
| --- | --- |

(182)

Muligheden for, at varer importeret fra udviklingslande kan fritages for toldkontingenterne, er afhængig af varernes oprindelse. De kriterier for fastlæggelse af ikke-præferenceoprindelse, der i øjeblikket er i kraft i Unionen, bør derfor anvendes.

| (183) | Med henblik på de endelige foranstaltninger vil der for at muliggøre en fortsættelse af de traditionelle handelsstrømme blive fastlagt et specifikt kontingent for hver af de varekategorier, over for hvilken denne forordning indfører endelige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(183)

Med henblik på de endelige foranstaltninger vil der for at muliggøre en fortsættelse af de traditionelle handelsstrømme blive fastlagt et specifikt kontingent for hver af de varekategorier, over for hvilken denne forordning indfører endelige foranstaltninger.

8.3.   Gældende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger

Gældende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger

| (184) | Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger gentog en række brugere og importører deres påstande om, at EU-producenterne ikke har behov for yderligere beskyttelse på grund af eksisterende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger, og at beskyttelsesforanstaltninger og antidumping- og antisubsidieforanstaltninger under alle omstændigheder ikke bør kumuleres. |
| --- | --- |

(184)

Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger gentog en række brugere og importører deres påstande om, at EU-producenterne ikke har behov for yderligere beskyttelse på grund af eksisterende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger, og at beskyttelsesforanstaltninger og antidumping- og antisubsidieforanstaltninger under alle omstændigheder ikke bør kumuleres.

| (185) | Kommissionen minder om, at antidumping- og udligningsforanstaltninger ikke har til formål at lukke EU-markedet, men blot afhjælpe skadelig handelspraksis. Disse foranstaltninger er som sådan rettet mod landespecifikke tilfælde af dumping og subsidiering, har et andet anvendelsesområde og formål end den beskyttelsesforanstaltning, der er indført ved denne forordning, og udelukker ikke hinanden. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen minder om, at antidumping- og udligningsforanstaltninger ikke har til formål at lukke EU-markedet, men blot afhjælpe skadelig handelspraksis. Disse foranstaltninger er som sådan rettet mod landespecifikke tilfælde af dumping og subsidiering, har et andet anvendelsesområde og formål end den beskyttelsesforanstaltning, der er indført ved denne forordning, og udelukker ikke hinanden.

| (186) | Som nævnt i betragtning 117 i forordningen om midlertidig told anerkender Kommissionen imidlertid, at en kumulering af antidumping- og antisubsidieforanstaltninger sammen med beskyttelsesforanstaltninger kan give en større virkning end ønskeligt. Da dette spørgsmål om kumulering kun kunne tænkes at opstå, når toldkontingenterne er opbrugt, vil Kommissionen undersøge behovet for at behandle spørgsmålet på et senere tidspunkt, og når det bliver aktuelt. For at undgå, at der indføres »dobbelte foranstaltninger«, når toldkontingentet overskrides, kan Kommissionen inden for disse rammer anse det for nødvendigt at suspendere eller nedsætte den gældende antidumping-/udligningstold for at sikre, at den kombinerede virkning af disse foranstaltninger ikke overstiger den højeste grad af beskyttelse eller den gældende antidumping- eller udligningstold. |
| --- | --- |

(186)

Som nævnt i betragtning 117 i forordningen om midlertidig told anerkender Kommissionen imidlertid, at en kumulering af antidumping- og antisubsidieforanstaltninger sammen med beskyttelsesforanstaltninger kan give en større virkning end ønskeligt. Da dette spørgsmål om kumulering kun kunne tænkes at opstå, når toldkontingenterne er opbrugt, vil Kommissionen undersøge behovet for at behandle spørgsmålet på et senere tidspunkt, og når det bliver aktuelt. For at undgå, at der indføres »dobbelte foranstaltninger«, når toldkontingentet overskrides, kan Kommissionen inden for disse rammer anse det for nødvendigt at suspendere eller nedsætte den gældende antidumping-/udligningstold for at sikre, at den kombinerede virkning af disse foranstaltninger ikke overstiger den højeste grad af beskyttelse eller den gældende antidumping- eller udligningstold.

8.4.   Varighed

Varighed

| (187) | Kommissionen mener, at foranstaltningerne bør være på plads i en periode på tre år (inklusive perioden for indførelsen af de midlertidige foranstaltninger), der udløber den 30. juni 2021. Der bør åbnes et toldkontingent for perioden fra 2. februar 2019-30. juni 2019, derefter for perioden fra 1. juli 2019-30. juni 2020 og derefter for perioden fra 1. juli 2020-30. juni 2021, jf. bilag IV, for hver af de pågældende varekategorier. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen mener, at foranstaltningerne bør være på plads i en periode på tre år (inklusive perioden for indførelsen af de midlertidige foranstaltninger), der udløber den 30. juni 2021. Der bør åbnes et toldkontingent for perioden fra 2. februar 2019-30. juni 2019, derefter for perioden fra 1. juli 2019-30. juni 2020 og derefter for perioden fra 1. juli 2020-30. juni 2021, jf. bilag IV, for hver af de pågældende varekategorier.

| (188) | Da foranstaltningernes varighed er på over et år, skal de gradvis liberaliseres med regelmæssige mellemrum i anvendelsesperioden. Kommissionen mener, at den mest hensigtsmæssige måde at liberalisere foranstaltningerne på er at øge det toldfrie kontingent med 5 % efter hvert år. Dette bør omfatte anvendelsesperioden for midlertidige foranstaltninger, hvilket betyder, at den første liberalisering vil finde sted den 1. juli 2019 og den anden liberalisering den 1. juli 2020. Efterfølgende liberaliseringer følger samme mønster. |
| --- | --- |

(188)

Da foranstaltningernes varighed er på over et år, skal de gradvis liberaliseres med regelmæssige mellemrum i anvendelsesperioden. Kommissionen mener, at den mest hensigtsmæssige måde at liberalisere foranstaltningerne på er at øge det toldfrie kontingent med 5 % efter hvert år. Dette bør omfatte anvendelsesperioden for midlertidige foranstaltninger, hvilket betyder, at den første liberalisering vil finde sted den 1. juli 2019 og den anden liberalisering den 1. juli 2020. Efterfølgende liberaliseringer følger samme mønster.

8.5.   Overvågning af stålprodukter

Overvågning af stålprodukter

| (189) | Overvågningsforanstaltninger vedrørende stålprodukter, der er omfattet af denne undersøgelse, blev indført i april 2016, da det så ud til, at udviklingen i importen truede med at forvolde alvorlig skade. På baggrund af resultaterne af denne undersøgelse og indførelsen af endelige beskyttelsesforanstaltninger finder Kommissionen, at overvågningssystemet for stålprodukter, der er omfattet af beskyttelsesforanstaltninger, bør suspenderes i det tidsrum, hvor der indføres beskyttelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(189)

Overvågningsforanstaltninger vedrørende stålprodukter, der er omfattet af denne undersøgelse, blev indført i april 2016, da det så ud til, at udviklingen i importen truede med at forvolde alvorlig skade. På baggrund af resultaterne af denne undersøgelse og indførelsen af endelige beskyttelsesforanstaltninger finder Kommissionen, at overvågningssystemet for stålprodukter, der er omfattet af beskyttelsesforanstaltninger, bør suspenderes i det tidsrum, hvor der indføres beskyttelsesforanstaltninger.

9.   UDELUKKELSE AF VISSE LANDE FRA ANVENDELSESOMRÅDET FOR DE ENDELIGE FORANSTALTNINGER

UDELUKKELSE AF VISSE LANDE FRA ANVENDELSESOMRÅDET FOR DE ENDELIGE FORANSTALTNINGER

| (190) | I overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EU) 2015/478 og som følge af EU's internationale forpligtelser bør de midlertidige foranstaltninger ikke finde anvendelse på nogen vare med oprindelse i et udviklingsland, der er medlem af WTO, så længe dets andel af importen af den pågældende vare til Unionen ikke overstiger 3 %, forudsat at de udviklingslande, der er medlemmer af WTO, med en importandel på mindre end 3 % tilsammen tegner sig for højst 9 % af Unionens samlede import af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(190)

I overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EU) 2015/478 og som følge af EU's internationale forpligtelser bør de midlertidige foranstaltninger ikke finde anvendelse på nogen vare med oprindelse i et udviklingsland, der er medlem af WTO, så længe dets andel af importen af den pågældende vare til Unionen ikke overstiger 3 %, forudsat at de udviklingslande, der er medlemmer af WTO, med en importandel på mindre end 3 % tilsammen tegner sig for højst 9 % af Unionens samlede import af den pågældende vare.

| (191) | Den endelige afgørelse, som Kommissionen har truffet, viser, at de pågældende varekategorier med oprindelse i visse udviklingslande opfylder kravene med hensyn til at kunne drage fordel af ovennævnte fritagelse. I bilag III.2 (Liste over kategorier af varer med oprindelse i udviklingslande, for hvilke de endelige foranstaltninger gælder) anføres udviklingslandene i forbindelse med denne forordning. Bilaget indeholder også for hver af de 26 varekategorier de udviklingslande, for hvilke de midlertidige foranstaltninger gælder. Kommissionen finder det hensigtsmæssigt at beregne mængden af import fra udviklingslande ud fra de statistikker, der er tilgængelige i den seneste periode for hver varekategori, eftersom toldkontingentet også er fastsat med henvisning til de traditionelle handelsstrømme fra hver enkelt kategori. |
| --- | --- |

(191)

Den endelige afgørelse, som Kommissionen har truffet, viser, at de pågældende varekategorier med oprindelse i visse udviklingslande opfylder kravene med hensyn til at kunne drage fordel af ovennævnte fritagelse. I bilag III.2 (Liste over kategorier af varer med oprindelse i udviklingslande, for hvilke de endelige foranstaltninger gælder) anføres udviklingslandene i forbindelse med denne forordning. Bilaget indeholder også for hver af de 26 varekategorier de udviklingslande, for hvilke de midlertidige foranstaltninger gælder. Kommissionen finder det hensigtsmæssigt at beregne mængden af import fra udviklingslande ud fra de statistikker, der er tilgængelige i den seneste periode for hver varekategori, eftersom toldkontingentet også er fastsat med henvisning til de traditionelle handelsstrømme fra hver enkelt kategori.

Liste over kategorier af varer med oprindelse i udviklingslande, for hvilke de endelige foranstaltninger gælder

| (192) | Da udelukkelsen af de udviklingslande, der er medlemmer af WTO, bør gælde, så længe landenes andel af Unionens import ikke overstiger 3 %, vil Kommissionen som minimum ved udgangen af hvert år, hvor der indføres foranstaltninger, foretage en regelmæssig vurdering af situationen for at undersøge, om et land har overskredet ovennævnte tærskel og i sidste ende burde være omfattet af beskyttelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(192)

Da udelukkelsen af de udviklingslande, der er medlemmer af WTO, bør gælde, så længe landenes andel af Unionens import ikke overstiger 3 %, vil Kommissionen som minimum ved udgangen af hvert år, hvor der indføres foranstaltninger, foretage en regelmæssig vurdering af situationen for at undersøge, om et land har overskredet ovennævnte tærskel og i sidste ende burde være omfattet af beskyttelsesforanstaltningerne.

| (193) | Som anført i betragtning 80 i forordningen om midlertidig told finder Kommissionen på grund af den tætte markedsintegration med EØS-medlemslandene, de samlede tal for importen fra disse lande og den lave risiko for handelsomlægning, at de varer, der var genstand for vurdering, med oprindelse i Norge, Island og Liechtenstein bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. For at overholde bilaterale forpligtelser bør visse lande, med hvilke Unionen har undertegnet en økonomisk partnerskabsaftale, som i øjeblikket er i kraft (29), også udelukkes fra anvendelsen af denne forordning. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger modtog Kommissionen ingen bemærkninger, som ville føre til en ændring i disse konklusioner, som derfor bekræftes. |
| --- | --- |

(193)

Som anført i betragtning 80 i forordningen om midlertidig told finder Kommissionen på grund af den tætte markedsintegration med EØS-medlemslandene, de samlede tal for importen fra disse lande og den lave risiko for handelsomlægning, at de varer, der var genstand for vurdering, med oprindelse i Norge, Island og Liechtenstein bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. For at overholde bilaterale forpligtelser bør visse lande, med hvilke Unionen har undertegnet en økonomisk partnerskabsaftale, som i øjeblikket er i kraft (29), også udelukkes fra anvendelsen af denne forordning. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger modtog Kommissionen ingen bemærkninger, som ville føre til en ændring i disse konklusioner, som derfor bekræftes.

29

10.   FORPLIGTELSER, DER FØLGER AF BILATERALE AFTALER MELLEM UNIONEN OG TREDJELANDE

FORPLIGTELSER, DER FØLGER AF BILATERALE AFTALER MELLEM UNIONEN OG TREDJELANDE

| (194) | Kommissionen har sikret sig, at de beskyttelsesforanstaltninger, der er truffet i henhold til denne forordning, også er i overensstemmelse med de forpligtelser, der følger af de bilaterale aftaler, der er indgået med en række tredjelande. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen har sikret sig, at de beskyttelsesforanstaltninger, der er truffet i henhold til denne forordning, også er i overensstemmelse med de forpligtelser, der følger af de bilaterale aftaler, der er indgået med en række tredjelande.

| (195) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at det konstateredes, at importen fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til Unionen var steget betydeligt i den undersøgte periode og bidrog til truslen om alvorlig skade for EU's stålindustri. Denne import opfylder således betingelserne for at træffe beskyttelsesforanstaltninger i henhold til artikel 37, stk. 1, i stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side (30). |
| --- | --- |

(195)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at det konstateredes, at importen fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til Unionen var steget betydeligt i den undersøgte periode og bidrog til truslen om alvorlig skade for EU's stålindustri. Denne import opfylder således betingelserne for at træffe beskyttelsesforanstaltninger i henhold til artikel 37, stk. 1, i stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side (30).

30

| (196) | Det fastslås også, at i betragtning af omfanget og konklusionerne af undersøgelsen er der alvorlige forstyrrelser i stålsektoren, og at det derfor også er berettiget med beskyttelsesforanstaltninger i henhold til artikel 26 i den aftale, der blev indgået mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz i 1972 (31). |
| --- | --- |

(196)

Det fastslås også, at i betragtning af omfanget og konklusionerne af undersøgelsen er der alvorlige forstyrrelser i stålsektoren, og at det derfor også er berettiget med beskyttelsesforanstaltninger i henhold til artikel 26 i den aftale, der blev indgået mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz i 1972 (31).

31

| (197) | Endelig opfylder importen med oprindelse i Tyrkiet også betingelserne i artikel 12 i aftalen mellem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Republikken Tyrkiet om handel med produkter, der er omfattet af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (32), og artikel 60 i tillægsprotokollen, der blev undertegnet den 23. november 1970, og som er knyttet til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet (33). |
| --- | --- |

(197)

Endelig opfylder importen med oprindelse i Tyrkiet også betingelserne i artikel 12 i aftalen mellem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Republikken Tyrkiet om handel med produkter, der er omfattet af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (32), og artikel 60 i tillægsprotokollen, der blev undertegnet den 23. november 1970, og som er knyttet til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet (33).

32

33

11.   AFSLUTTENDE BETRAGTNINGER

AFSLUTTENDE BETRAGTNINGER

| (198) | I lyset af Domstolens retspraksis (34) er det hensigtsmæssigt at fastsætte de morarenter, der skal betales i tilfælde af en eventuel tilbagebetaling af endelig told, fordi de relevante gældende bestemmelser vedrørende told ikke fastsætter en sådan rente, og anvendelsen af nationale regler ville føre til urimelige konkurrenceforvridninger mellem de økonomiske aktører, alt efter hvilken medlemsstat der vælges til toldklareringen. |
| --- | --- |

(198)

I lyset af Domstolens retspraksis (34) er det hensigtsmæssigt at fastsætte de morarenter, der skal betales i tilfælde af en eventuel tilbagebetaling af endelig told, fordi de relevante gældende bestemmelser vedrørende told ikke fastsætter en sådan rente, og anvendelsen af nationale regler ville føre til urimelige konkurrenceforvridninger mellem de økonomiske aktører, alt efter hvilken medlemsstat der vælges til toldklareringen.

34

| (199) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra udvalget for beskyttelsesforanstaltninger, der er nedsat i henhold til artikel 3, stk. 3, i forordning (EU) 2015/478 og artikel 22, stk. 3, i forordning (EU) 2015/755 — |
| --- | --- |

(199)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra udvalget for beskyttelsesforanstaltninger, der er nedsat i henhold til artikel 3, stk. 3, i forordning (EU) 2015/478 og artikel 22, stk. 3, i forordning (EU) 2015/755 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Med forbehold af artikel 6 og 7 åbnes der et toldkontingent for import til Unionen for hver af de 26 berørte varekategorier (defineret under henvisning til de KN-koder, der er anført i den forbindelse i bilag I), og for hver af de perioder, der er anført i bilag IV.1 og IV.2.

2.   For hver af de pågældende varekategorier og med undtagelse af varekategori 1 tildeles en del af hvert toldkontingent til de lande, der er anført i bilag IV.

3.   Den resterende del af hvert toldkontingent samt toldkontingentet for varekategori 1 tildeles efter »først til mølle«-princippet baseret på et toldkontingent, der fastsættes ligeligt for hvert kvartal i anvendelsesperioden.

4.   Træk på hvert kvartalskontingent indstilles den tyvende arbejdsdag af Kommissionen efter udgangen af kvartalsperioden. Ved udgangen af hvert kvartal overføres den uudnyttede del af toldkontingentet automatisk til næste kvartal. Der overføres ingen uudnyttet saldo ved udgangen af det sidste kvartal i hvert anvendelsesår for det endelige toldkontingent.

5.   Hvis det relevante kontingent i henhold til stk. 2 er opbrugt for et bestemt land, kan importen fra dette land finde sted under den resterende del af toldkontingentet for samme varekategori. Denne bestemmelse gælder kun i løbet af det sidste kvartal i hvert anvendelsesår for det endelige toldkontingent.

6.   Hvis det relevante toldkontingent er opbrugt, eller hvis importen af varekategorier ikke er omfattet af det relevante toldkontingent, anvendes en tillægstold på 25 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de varekategorier, der er anført i bilag IV.1.

Artikel 2

1.   Oprindelsen af enhver vare, på hvilken denne forordning finder anvendelse, fastsættes i overensstemmelse med de i Unionen gældende bestemmelser vedrørende ikke-præferenceoprindelse.

2.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. De morarenter, der skal betales i tilfælde af tilbagebetaling, der giver anledning til retten til betaling af morarenter, er den sats, der anvendes af Den Europæiske Centralbank til dennes vigtigste refinansieringstransaktioner, som er offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, der er gældende den første kalenderdag i den måned, hvor fristen udløber, forhøjet med ét procentpoint.

Artikel 3

Toldkontingenterne, der er anført i artikel 1, forvaltes af Kommissionen og medlemsstaterne i overensstemmelse med den forvaltningsordning for toldkontingenter, der er fastsat i artikel 49 til 54 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.

Artikel 4

Medlemsstaterne og Kommissionen indgår et nært samarbejde for at sikre, at denne forordning overholdes.

Artikel 5

1.   Med forbehold af stk. 2 er importen af de 26 varekategorier, der er anført i bilag IV, og som har oprindelse i et af de lande, der er anført i bilag III, ikke omfattet af foranstaltningerne i artikel 1.

2.   For hver af de 26 varekategorier i bilag IV fastsætter bilag III.2 de oprindelseslande, som er omfattet af foranstaltningerne i artikel 1.

Artikel 6

1.   Varer med oprindelse i Norge, Island og Liechtenstein er ikke omfattet af de foranstaltninger, der er beskrevet i artikel 1.

2.   Følgende lande er heller ikke omfattet af de foranstaltninger, der er beskrevet i artikel 1. Botswana, Cameroun, Elfenbenskysten, Eswatini, Fiji, Ghana, Lesotho, Mozambique, Namibia og Sydafrika.

Artikel 7

Forudgående tilsynsforanstaltninger, der er i kraft ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/670 (35), suspenderes for de varer, der er nævnt i bilag IV, i den periode, hvor de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i artikel 1, anvendes.

Artikel 8

I løbet af den periode, der er fastsat i bilag IV.1 og IV.2, kan Kommissionen revidere foranstaltningerne i tilfælde af ændrede omstændigheder.

Artikel 9

Eventuelle beløb, der er betalt i forbindelse med tillægstold i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2018/1013, for så vidt angår de varer, der er anført i bilag IV til denne forordning, opkræves endeligt på det niveau, der er fastsat i artikel 1, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1013.

Artikel 10

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. januar 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 83 af 27.3.2015, s. 16.

1

(2)  
  EUT L 123 af 19.5.2015, s. 33.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1013 af 17. juli 2018 om indførelse af midlertidige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 181 af 18.7.2018, s. 39).

3

(4)  Meddelelse om indledning af en beskyttelsesundersøgelse vedrørende importen af stålprodukter (EUT C 111 af 26.3.2018, s. 29).

4

(5)  Meddelelse om ændring af en meddelelse om indledning af en beskyttelsesundersøgelse vedrørende importen af stålprodukter (EUT C 225 af 28.6.2018, s. 54).

5

(6)  WTO-appelorganets rapport, US — Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/AB/R, afsnit 319.

6

US — Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products

(7)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1694/2002 (EFT L 261 af 28.9.2002, s. 1).

7

(8)  WTO-panelets rapport, Dominican Republic — Safeguard Measures on Imports of Polypropylene Bags and Tubular Fabric, WT/DS415/R, WT/DS416/R, WT/DS417/R og WT/DS418/R, afsnit 7.177 og 7.236.

8

Dominican Republic — Safeguard Measures on Imports of Polypropylene Bags and Tubular Fabric

(9)  Botswana, Cameroun, Elfenbenskysten, Eswatini, Fiji, Ghana, Lesotho, Mozambique, Namibia og Sydafrika.

9

(10)  Der var tale om varekategori 10, 11, 19, 24 og 27.

10

(11)  Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Folkerepublikken Kina, Indien, Rusland, Sydkorea og Tyrkiet.

11

(12)  WTO-appelorganets rapport, Argentina — Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/9, afsnit 131.

12

Argentina — Safeguard Measures on Imports of Footwear

(13)  WTO-panelets rapport, US — Definitive Safeguard Measures on Imports of Wheat Gluten from the European Communities, WT/DS166/R, afsnit 8.31.

13

US — Definitive Safeguard Measures on Imports of Wheat Gluten from the European Communities

(14)  WTO-panelets rapport, Ukraine — Definitive Safeguard Measures on Passenger Cars, WT/DS468/R, panelrapport af 26. juni 2015, afsnit 7.146.

14

Ukraine — Definitive Safeguard Measures on Passenger Cars

(15)  WTO-panelets rapport, US — Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/AB/R, afsnit 10.168.

15

US — Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products

(16)  WTO-appelorganets rapport, Argentina — Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/9, vedtaget den 12. januar 2000, afsnit 130.

16

Argentina — Safeguard Measures on Imports of Footwear

(17)  WTO-panelets, US — Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/AB/R, fodnote 17, afsnit 374.

17

US — Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products

(18)  WTO-panelets rapport, US — Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/AB/R, afsnit 10.168, fodnote 16, afsnit 7.132.

18

US — Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products

(19)  https://www.globaltradealert.org/reports/download/44, s. 11.

19

(20)  COM(2016) 155 final af 16.3.2016.

20

(21)  
  Kilde: Global Trade Atlas.

21

Kilde

(22)  https://www.cbp.gov/trade/quota/bulletins/qb-18-126-absolute-quota-aluminum-products-argentina-brazil-south-korea.

22

(23)  USA's foranstaltninger jf. Section 232 trådte i kraft den 8. marts 2018, og Kommissionen analyserede data frem til september 2018.

23

(24)  Virksomhed og dato(er) for meddelelse(r), mio. short ton: Big River, 25.4.2018 og 29.6.2018, 3,2; US Steel, 5.3.2018, 2,8; JSW Steel, 26.3.2018 og 21.6.2018, 2,5; Nucor, 10.1.2018, 2.3.2018, 11.5.2018 og 7.9.2018, 2,25; North Star Bluescope, 13.8.2018, 0,7-1,0; Liberty Steel Group, 26.6.2018, 0,75; Republic Steel Group, 12.3.2018 og 19.7.2018, 0,66 og Steel Dynamics, 26.6.2018, 0,4. Den samlede planlagte kapacitetsudvidelse, som fremgik af denne ikke-udtømmende liste over pressemeddelelser i 2018 (hovedsagelig virksomhedspressemeddelelser), er på 13,5 mio. short ton, hvilket svarer til ca. 12 mio. metriske ton.

24

(25)  Artikel 7, stk. 2, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/825 af 30. maj 2018 (EUT L 143 af 7.6.2018, s. 6).

25

(26)  WTO-appelorganets rapport, US- Line Pipe, WT/DS202, afsnit 235.

26

US- Line Pipe

(27)  KN-kode 7225 19 90 og 7226 19 80.

27

(28)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).

28

(29)  Botswana, Cameroun, Elfenbenskysten, Eswatini, Fiji, Ghana, Lesotho, Mozambique, Namibia og Sydafrika.

29

(30)  
  EUT L 84 af 20.3.2004, s. 13.

30

(31)  
  EFT L 300 af 31.12.1972, s. 189.

31

(32)  
  EFT L 227 af 7.9.1996, s. 3.

32

(33)  
  EFT L 293 af 29.12.1972, s. 3.

33

(34)  Domstolens dom (Tredje Afdeling) af 18. januar 2017, sag C-365/15, Wortmann mod Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, præmis 35-39.

34

(35)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/670 af 28. april 2016 om indførelse af forudgående EU-tilsyn af importen af visse jern- og stålprodukter med oprindelse i visse tredjelande (EUT L 115 af 29.4.2016, s. 37).

35

---

BILAG I

Pågældende vare

| Varenummer | Varekategori | KN-koder |
| --- | --- | --- |
| 1 | Varmvalsede plader og smalle bånd af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 2 | Koldvalsede plader af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
| 3 | Elektriske plader (undtagen kornorienterede elektriske plader) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
| 4 | Plader overtrukket med metal | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 5 | Plader overtrukket med organisk materiale | 7210 70 80 , 7212 40 80 |
| 6 | Tinvalseprodukter | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
| 7 | Kvartoplader af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
| 8 | Varmvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
| 9 | Koldvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
| 10 | Varmvalsede kvartoplader af rustfrit stål | 7219 21 10 , 7219 21 90 |
| 11 | Kornorienterede elektriske plader | 7225 11 00 , 7226 11 00 |
| 12 | Handelsstål og lette profiler af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
| 13 | Rebars | 7214 20 00 , 7214 99 10 |
| 14 | Stænger og lette profiler af rustfrit stål | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
| 15 | Valsetråd af rustfrit stål | 7221 00 10 , 7221 00 90 |
| 16 | Valsetråd af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
| 17 | Profiler af jern eller ulegeret stål | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
| 18 | Spunsvægjern | 7301 10 00 |
| 19 | Jernbanemateriel | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 |
| 20 | Gasrør | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
| 21 | Hule profiler | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
| 22 | Sømløse rør af rustfrit stål | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
| 23 | Rør med lejer | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
| 24 | Andre sømløse rør | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 |
| 25 | Store svejsede rør | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
| 26 | Andre svejsede rør | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
| 27 | Koldtbehandlede stænger af ulegeret stål eller andre former for legeret stål | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 |
| 28 | Ulegeret tråd | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Varenummer

Varekategori

KN-koder

1

Varmvalsede plader og smalle bånd af ulegeret stål og andre former for legeret stål

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

2

Koldvalsede plader af ulegeret stål og andre former for legeret stål

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

3

Elektriske plader (undtagen kornorienterede elektriske plader)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

4

Plader overtrukket med metal

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

5

Plader overtrukket med organisk materiale

7210 70 80 , 7212 40 80

6

Tinvalseprodukter

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

7

Kvartoplader af ulegeret stål og andre former for legeret stål

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

8

Varmvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

9

Koldvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

10

Varmvalsede kvartoplader af rustfrit stål

7219 21 10 , 7219 21 90

11

Kornorienterede elektriske plader

7225 11 00 , 7226 11 00

12

Handelsstål og lette profiler af ulegeret stål og andre former for legeret stål

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

13

Rebars

7214 20 00 , 7214 99 10

14

Stænger og lette profiler af rustfrit stål

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

15

Valsetråd af rustfrit stål

7221 00 10 , 7221 00 90

16

Valsetråd af ulegeret stål og andre former for legeret stål

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

17

Profiler af jern eller ulegeret stål

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

18

Spunsvægjern

7301 10 00

19

Jernbanemateriel

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

20

Gasrør

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

21

Hule profiler

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

22

Sømløse rør af rustfrit stål

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

23

Rør med lejer

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

24

Andre sømløse rør

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

25

Store svejsede rør

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

26

Andre svejsede rør

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

27

Koldtbehandlede stænger af ulegeret stål eller andre former for legeret stål

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

28

Ulegeret tråd

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

---

BILAG II

II.1 — Vækst i importen for de 26 varekategorier (ton)

| Varenummer | Varekategori | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | MRP | Væksten i MRP i forhold til 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Varmvalsede plader og smalle bånd af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 4 867 242 | 5 263 815 | 7 854 395 | 8 610 847 | 7 048 217 | 7 209 718 | 48 % |
| 2 | Koldvalsede plader af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 1 837 875 | 1 906 067 | 2 761 337 | 2 007 299 | 2 463 937 | 2 463 941 | 34 % |
| 3 | Elektriske plader (undtagen kornorienterede elektriske plader) | 266 355 | 284 376 | 279 777 | 312 647 | 377 744 | 433 526 | 63 % |
| 4 | Plader overtrukket med metal | 1 855 325 | 2 203 135 | 2 688 830 | 3 924 906 | 5 019 132 | 4 637 052 | 150 % |
| 5 | Plader overtrukket med organisk materiale | 681 646 | 725 004 | 622 482 | 730 619 | 919 000 | 937 693 | 38 % |
| 6 | Tinvalseprodukter | 549 941 | 660 743 | 634 722 | 754 638 | 616 810 | 735 928 | 34 % |
| 7 | Kvartoplader af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 1 439 430 | 1 968 634 | 2 573 220 | 2 834 744 | 2 549 694 | 2 374 170 | 65 % |
| 8 | Varmvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål | 157 197 | 213 885 | 247 090 | 326 631 | 407 886 | 408 468 | 160 % |
| 9 | Koldvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål | 645 004 | 954 179 | 697 199 | 753 058 | 869 091 | 972 415 | 51 % |
| 10 | Varmvalsede kvartoplader af rustfrit stål | 26 799 | 34 700 | 31 586 | 25 995 | 27 704 | 28 677 | 7 % |
| 12 | Handelsstål og lette profiler af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 942 999 | 1 265 397 | 1 233 328 | 1 429 511 | 1 419 973 | 1 792 392 | 90 % |
| 13 | Rebars | 528 702 | 972 572 | 1 430 000 | 1 292 936 | 1 191 379 | 1 755 338 | 232 % |
| 14 | Stænger og lette profiler af rustfrit stål | 114 638 | 149 670 | 144 875 | 149 499 | 161 973 | 184 811 | 61 % |
| 15 | Valsetråd af rustfrit stål | 52 068 | 71 209 | 57 542 | 58 659 | 63 022 | 69 786 | 34 % |
| 16 | Valsetråd af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 1 107 169 | 1 267 308 | 1 694 707 | 2 001 322 | 2 093 877 | 2 354 164 | 113 % |
| 17 | Profiler af jern eller ulegeret stål | 222 797 | 274 863 | 267 851 | 387 353 | 262 759 | 373 732 | 68 % |
| 18 | Spunsvægjern | 15 871 | 16 497 | 14 051 | 36 683 | 84 549 | 83 502 | 426 % |
| 19 | Jernbanemateriel | 14 587 | 25 532 | 23 202 | 12 494 | 18 232 | 23 013 | 58 % |
| 20 | Gasrør | 275 378 | 349 078 | 314 471 | 354 261 | 401 410 | 445 569 | 62 % |
| 21 | Hule profiler | 485 038 | 578 426 | 602 190 | 757 274 | 862 889 | 956 360 | 97 % |
| 22 | Sømløse rør af rustfrit stål | 42 417 | 55 590 | 54 948 | 51 614 | 49 593 | 49 781 | 17 % |
| 24 | Andre sømløse rør | 440 696 | 509 052 | 448 761 | 448 333 | 410 822 | 480 600 | 9 % |
| 25 | Store svejsede rør | 295 502 | 418 808 | 218 549 | 171 512 | 1 053 049 | 720 886 | 144 % |
| 26 | Andre svejsede rør | 462 137 | 484 915 | 494 914 | 526 634 | 551 764 | 558 457 | 21 % |
| 27 | Koldtbehandlede stænger af ulegeret stål eller andre former for legeret stål | 446 086 | 514 066 | 479 271 | 454 924 | 454 921 | 501 232 | 12 % |
| 28 | Ulegeret tråd | 555 798 | 700 560 | 683 041 | 726 158 | 714 480 | 762 600 | 37 % |

Varenummer

Varekategori

2013

2014

2015

2016

2017

MRP

Væksten i MRP i forhold til 2013

1

Varmvalsede plader og smalle bånd af ulegeret stål og andre former for legeret stål

4 867 242

5 263 815

7 854 395

8 610 847

7 048 217

7 209 718

48 %

2

Koldvalsede plader af ulegeret stål og andre former for legeret stål

1 837 875

1 906 067

2 761 337

2 007 299

2 463 937

2 463 941

34 %

3

Elektriske plader (undtagen kornorienterede elektriske plader)

266 355

284 376

279 777

312 647

377 744

433 526

63 %

4

Plader overtrukket med metal

1 855 325

2 203 135

2 688 830

3 924 906

5 019 132

4 637 052

150 %

5

Plader overtrukket med organisk materiale

681 646

725 004

622 482

730 619

919 000

937 693

38 %

6

Tinvalseprodukter

549 941

660 743

634 722

754 638

616 810

735 928

34 %

7

Kvartoplader af ulegeret stål og andre former for legeret stål

1 439 430

1 968 634

2 573 220

2 834 744

2 549 694

2 374 170

65 %

8

Varmvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål

157 197

213 885

247 090

326 631

407 886

408 468

160 %

9

Koldvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål

645 004

954 179

697 199

753 058

869 091

972 415

51 %

10

Varmvalsede kvartoplader af rustfrit stål

26 799

34 700

31 586

25 995

27 704

28 677

7 %

12

Handelsstål og lette profiler af ulegeret stål og andre former for legeret stål

942 999

1 265 397

1 233 328

1 429 511

1 419 973

1 792 392

90 %

13

Rebars

528 702

972 572

1 430 000

1 292 936

1 191 379

1 755 338

232 %

14

Stænger og lette profiler af rustfrit stål

114 638

149 670

144 875

149 499

161 973

184 811

61 %

15

Valsetråd af rustfrit stål

52 068

71 209

57 542

58 659

63 022

69 786

34 %

16

Valsetråd af ulegeret stål og andre former for legeret stål

1 107 169

1 267 308

1 694 707

2 001 322

2 093 877

2 354 164

113 %

17

Profiler af jern eller ulegeret stål

222 797

274 863

267 851

387 353

262 759

373 732

68 %

18

Spunsvægjern

15 871

16 497

14 051

36 683

84 549

83 502

426 %

19

Jernbanemateriel

14 587

25 532

23 202

12 494

18 232

23 013

58 %

20

Gasrør

275 378

349 078

314 471

354 261

401 410

445 569

62 %

21

Hule profiler

485 038

578 426

602 190

757 274

862 889

956 360

97 %

22

Sømløse rør af rustfrit stål

42 417

55 590

54 948

51 614

49 593

49 781

17 %

24

Andre sømløse rør

440 696

509 052

448 761

448 333

410 822

480 600

9 %

25

Store svejsede rør

295 502

418 808

218 549

171 512

1 053 049

720 886

144 %

26

Andre svejsede rør

462 137

484 915

494 914

526 634

551 764

558 457

21 %

27

Koldtbehandlede stænger af ulegeret stål eller andre former for legeret stål

446 086

514 066

479 271

454 924

454 921

501 232

12 %

28

Ulegeret tråd

555 798

700 560

683 041

726 158

714 480

762 600

37 %

II.2 — Vækst i importen for de 2 varekategorier (ton)

| Varenummer | Varekategori | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | MRP | Væksten i MRP i forhold til 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 | Kornorienterede elektriske plader | 114 388 | 112 258 | 101 737 | 109 518 | 99 917 | 106 570 | – 7 % |
| 23 | Rør med lejer | 7 475 | 8 998 | 8 337 | 7 035 | 6 137 | 6 265 | – 16 % |

Varenummer

Varekategori

2013

2014

2015

2016

2017

MRP

Væksten i MRP i forhold til 2013

11

Kornorienterede elektriske plader

114 388

112 258

101 737

109 518

99 917

106 570

– 7 %

23

Rør med lejer

7 475

8 998

8 337

7 035

6 137

6 265

– 16 %

---

BILAG III

III.1 — Liste over udviklingslande, der er medlemmer af WTO

Afghanistan, Albanien, Angola, Antigua og Barbuda, Argentina, Armenien, Bahrain, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Bolivia, Botswana, Brasilien, Brunei, Burkina Faso, Burundi, Kap Verde, Cambodja, Cameroun, Den Centralafrikanske Republik, Tchad, Chile, Kina, Colombia, Congo, Costa Rica, Elfenbenskysten, Cuba, Den Demokratiske Republik Congo, Djibouti, Dominica, Den Dominikanske Republik, Ecuador, Egypten, El Salvador, Eswatini, Fiji, Gabon, Gambia, Georgien, Ghana, Grenada, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Honduras, Hongkong, Indien, Indonesien, Jamaica, Jordan, Kasakhstan, Kenya, Kuwait, Kirgisistan, Den Demokratiske Folkerepublik Laos, Lesotho, Liberia, Macao, Madagaskar, Malawi, Malaysia, Maldiverne, Mali, Mauretanien, Mauritius, Mexico, Moldova, Mongoliet, Montenegro, Marokko, Mozambique, Myanmar, Namibia, Nepal, Nicaragua, Niger, Nigeria, Oman, Pakistan, Panama, Papua Ny Guinea, Paraguay, Peru, Filippinerne, Qatar, Rwanda, Saint Kitts og Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent og Grenadinerne, Samoa, Saudi-Arabien, Senegal, Seychellerne, Sierra Leone, Salomonøerne, Sydafrika, Sri Lanka, Surinam, Tadsjikistan, Tanzania, Thailand, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Togo, Tonga, Trinidad og Tobago, Tunesien, Tyrkiet, Uganda, Ukraine, De Forenede Arabiske Emirater, Uruguay, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Yemen, Zambia, Zimbabwe

III.2 — Liste over kategorier af varer med oprindelse i udviklingslande, for hvilke de endelige foranstaltninger finder anvendelse

| Land/Varegruppe | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | x | x | | | | x | x | x | | | | | | | | x | | | | | | x | | | | |
| Kina | | | x | x | | x | | x | | x | x | | | x | | | x | x | | x | x | x | x | x | x | x |
| Egypten | x | | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| den tidligere jugoslaviske republik Makedonien | | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| Indien | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | | | x | x | | | | | x | | x | | | x | | |
| Indonesien | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malaysia | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mexico | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Moldova | | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | | | | |
| Thailand | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tyrkiet | x | x | | x | x | | | | x | x | x | x | | | x | x | | x | x | x | | | x | x | x | x |
| Ukraine | x | x | | | | | x | | | | | x | x | | x | x | | x | x | x | x | x | | | x | x |
| De Forenede Arabiske Emirater | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | x | | | | | x | | |
| Vietnam | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Land/Varegruppe

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

12

13

14

15

16

17

18

19

20

21

22

24

25

26

27

28

Brasilien

x

x

x

x

x

x

x

Kina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Egypten

x

x

den tidligere jugoslaviske republik Makedonien

x

x

x

x

Indien

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indonesien

x

Malaysia

x

Mexico

x

Moldova

x

x

Thailand

x

Tyrkiet

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ukraine

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

De Forenede Arabiske Emirater

x

x

x

x

Vietnam

x

x

x

---

BILAG IV

IV.1 — Toldkontingentmængder

| Varenummer | Varekategori | KN-koder | Tildeling pr. land (hvis relevant) | Fra 2.2.2019 til 30.6.2019 | Fra 1.7.2019 til 30.6.2020 | Fra 1.7.2020 til 30.6.2021 | Tillægstoldsats | Løbenumre |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde pr. toldkontingent (ton netto) | Mængde pr. toldkontingent (ton netto) | Mængde pr. toldkontingent (ton netto) |
| 1 | Varmvalsede plader og smalle bånd af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | Alle tredjelande | 3 359 532,08 | 8 641 212,54 | 9 073 273,16 | 25 % | (1) |
| 2 | Koldvalsede plader af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | Indien | 234 714,39 | 603 720,07 | 633 906,07 | 25 % | 09.8801 |
| Republikken Korea | 144 402,99 | 371 425,82 | 389 997,11 | 25 % | 09.8802 |
| Ukraine | 102 325,83 | 263 197,14 | 276 357,00 | 25 % | 09.8803 |
| Brasilien | 65 398,61 | 168 214,89 | 176 625,64 | 25 % | 09.8804 |
| Serbien | 56 480,21 | 145 275,43 | 152 539,20 | 25 % | 09.8805 |
| Andre lande | 430 048,96 | 1 106 149,42 | 1 161 456,89 | 25 % | (2) |
| 3.A | Elektriske plader (undtagen kornorienterede elektriske plader) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 | Republikken Korea | 1 923,96 | 4 948,72 | 5 196,15 | 25 % | 09.8806 |
| Kina | 822,98 | 2 116,84 | 2 222,68 | 25 % | 09.8807 |
| Rusland | 519,69 | 1 336,71 | 1 403,54 | 25 % | 09.8808 |
| Den Islamiske Republik Iran | 227,52 | 585,21 | 614,47 | 25 % | 09.8809 |
| Andre lande | 306,34 | 787,96 | 827,35 | 25 % | (3) |
| 3.B | 7225 19 90 , 7226 19 80 | Rusland | 51 426,29 | 132 276,00 | 138 889,80 | 25 % | 09.8811 |
| Republikken Korea | 31 380,40 | 80 715,02 | 84 750,77 | 25 % | 09.8812 |
| Kina | 24 187,01 | 62 212,57 | 65 323,20 | 25 % | 09.8813 |
| Taiwan | 18 144,97 | 46 671,54 | 49 005,12 | 25 % | 09.8814 |
| Andre lande | 8 395,39 | 21 594,19 | 22 673,90 | 25 % | (4) |
| 4.A (5) | Plader overtrukket med metal | KN-koder: 7210 41 00 20, 7210 49 00 207210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 94 | Republikken Korea | 69 571,10 | 178 947,15 | 187 894,51 | 25 % | 09.8816 |
| Indien | 83 060,42 | 213 643,66 | 224 325,84 | 25 % | 09.8817 |
| Andre lande | 761 518,93 | 1 958 739,13 | 2 056 676,09 | 25 % | (6) |
| 4.B (7) | KN-koder: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10
  Taric-koder: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96 | Kina | 204 951,07 | 527 164,42 | 553 522,64 | 25 % | 09.8821 |
| Republikken Korea | 249 533,26 | 641 836,39 | 673 928,21 | 25 % | 09.8822 |
| Indien | 118 594,25 | 305 041,91 | 320 294,00 | 25 % | 09.8823 |
| Taiwan | 49 248,78 | 126 675,12 | 133 008,88 | 25 % | 09.8824 |
| Andre lande | 125 598,05 | 323 056,72 | 339 209,55 | 25 % | (8) |
| 5 | Plader overtrukket med organisk materiale | 7210 70 80 , 7212 40 80 | Indien | 108 042,36 | 277 900,89 | 291 795,94 | 25 % | 09.8826 |
| Republikken Korea | 103 354,11 | 265 842,04 | 279 134,14 | 25 % | 09.8827 |
| Taiwan | 31 975,79 | 82 246,46 | 86 358,79 | 25 % | 09.8828 |
| Tyrkiet | 21 834,45 | 56 161,42 | 58 969,49 | 25 % | 09.8829 |
| den tidligere jugoslaviske republik Makedonien | 16 331,15 | 42 006,13 | 44 106,44 | 25 % | 09.8830 |
| Andre lande | 43 114,71 | 110 897,39 | 116 442,26 | 25 % | (9) |
| 6 | Tinvalseprodukter | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | Kina | 158 139,17 | 406 757,31 | 427 095,17 | 25 % | 09.8831 |
| Serbien | 30 545,88 | 78 568,52 | 82 496,95 | 25 % | 09.8832 |
| Republikken Korea | 23 885,70 | 61 437,55 | 64 509,42 | 25 % | 09.8833 |
| Taiwan | 21 167,00 | 54 444,65 | 57 166,88 | 25 % | 09.8834 |
| Brasilien | 19 730,03 | 50 748,55 | 53 285,98 | 25 % | 09.8835 |
| Andre lande | 33 167,30 | 85 311,19 | 89 576,75 | 25 % | (10) |
| 7 | Kvartoplader af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 | Ukraine | 339 678,24 | 873 702,59 | 917 387,71 | 25 % | 09.8836 |
| Republikken Korea | 140 011,38 | 360 129,93 | 378 136,43 | 25 % | 09.8837 |
| Rusland | 115 485,12 | 297 044,77 | 311 897,01 | 25 % | 09.8838 |
| Indien | 74 811,09 | 192 425,17 | 202 046,43 | 25 % | 09.8839 |
| Andre lande | 466 980,80 | 1 201 143,58 | 1 261 200,76 | 25 % | (11) |
| 8 | Varmvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | Kina | 87 328,82 | 224 622,62 | 235 853,75 | 25 % | 09.8841 |
| Republikken Korea | 18 082,33 | 46 510,43 | 48 835,95 | 25 % | 09.8842 |
| Taiwan | 12 831,07 | 33 003,41 | 34 653,58 | 25 % | 09.8843 |
| Amerikas Forenede Stater | 11 810,30 | 30 377,84 | 31 896,74 | 25 % | 09.8844 |
| Andre lande | 10 196,61 | 26 227,19 | 27 538,55 | 25 % | (12) |
| 9 | Koldvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | Republikken Korea | 70 813,18 | 182 141,97 | 191 249,07 | 25 % | 09.8846 |
| Taiwan | 65 579,14 | 168 679,23 | 177 113,19 | 25 % | 09.8847 |
| Indien | 42 720,54 | 109 883,53 | 115 377,71 | 25 % | 09.8848 |
| Amerikas Forenede Stater | 35 609,52 | 91 592,94 | 96 172,59 | 25 % | 09.8849 |
| Tyrkiet | 29 310,69 | 75 391,41 | 79 160,98 | 25 % | 09.8850 |
| Malaysia | 19 799,24 | 50 926,57 | 53 472,90 | 25 % | 09.8851 |
| Vietnam | 16 832,28 | 43 295,10 | 45 459,86 | 25 % | 09.8852 |
| Andre lande | 50 746,86 | 130 528,43 | 137 054,85 | 25 % | (13) |
| 10 | Varmvalsede kvartoplader af rustfrit stål | 7219 21 10 , 7219 21 90 | Kina | 6 765,50 | 17 401,86 | 18 271,95 | 25 % | 09.8856 |
| Indien | 2 860,33 | 7 357,20 | 7 725,06 | 25 % | 09.8857 |
| Taiwan | 1 119,34 | 2 879,11 | 3 023,06 | 25 % | 09.8858 |
| Andre lande | 1 440,07 | 3 704,07 | 3 889,27 | 25 % | (14) |
| 12 | Handelsstål og lette profiler af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | Kina | 166 217,87 | 427 536,89 | 448 913,74 | 25 % | 09.8861 |
| Tyrkiet | 114 807,87 | 295 302,79 | 310 067,93 | 25 % | 09.8862 |
| Rusland | 94 792,44 | 243 820,15 | 256 011,16 | 25 % | 09.8863 |
| Schweiz | 73 380,52 | 188 745,54 | 198 182,81 | 25 % | 09.8864 |
| Belarus | 57 907,73 | 148 947,24 | 156 394,60 | 25 % | 09.8865 |
| Andre lande | 76 245,19 | 196 113,88 | 205 919,57 | 25 % | (15) |
| 13 | Rebars | 7214 20 00 , 7214 99 10 | Tyrkiet | 117 231,80 | 301 537,50 | 316 614,37 | 25 % | 09.8866 |
| Rusland | 94 084,20 | 241 998,46 | 254 098,38 | 25 % | 09.8867 |
| Ukraine | 62 534,65 | 160 848,36 | 168 890,77 | 25 % | 09.8868 |
| Bosnien-Hercegovina | 39 356,10 | 101 229,71 | 106 291,20 | 25 % | 09.8869 |
| Moldova | 28 284,59 | 72 752,14 | 76 389,74 | 25 % | 09.8870 |
| Andre lande | 217 775,50 | 560 150,74 | 588 158,28 | | (16) |
| 14 | Stænger og lette profiler af rustfrit stål | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | Indien | 44 433,00 | 114 288,24 | 120 002,65 | 25 % | 09.8871 |
| Schweiz | 6 502,75 | 16 726,03 | 17 562,33 | 25 % | 09.8872 |
| Ukraine | 5 733,50 | 14 747,41 | 15 484,78 | 25 % | 09.8873 |
| Andre lande | 8 533,24 | 21 948,75 | 23 046,19 | 25 % | (17) |
| 15 | Valsetråd af rustfrit stål | 7221 00 10 , 7221 00 90 | Indien | 10 135,23 | 26 069,31 | 27 372,78 | 25 % | 09.8876 |
| Taiwan | 6 619,68 | 17 026,79 | 17 878,13 | 25 % | 09.8877 |
| Republikken Korea | 3 300,07 | 8 488,26 | 8 912,67 | 25 % | 09.8878 |
| Kina | 2 216,86 | 5 702,09 | 5 987,20 | 25 % | 09.8879 |
| Japan | 2 190,40 | 5 634,03 | 5 915,73 | 25 % | 09.8880 |
| Andre lande | 1 144,43 | 2 943,64 | 3 090,82 | 25 % | (18) |
| 16 | Valsetråd af ulegeret stål og andre former for legeret stål | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | Ukraine | 149 009,10 | 383 273,39 | 402 437,06 | 25 % | 09.8881 |
| Schweiz | 141 995,22 | 365 232,67 | 383 494,31 | 25 % | 09.8882 |
| Rusland | 122 883,63 | 316 074,84 | 331 878,59 | 25 % | 09.8883 |
| Tyrkiet | 121 331,08 | 312 081,44 | 327 685,51 | 25 % | 09.8884 |
| Belarus | 97 436,46 | 250 620,96 | 263 152,01 | 25 % | 09.8885 |
| Moldova | 73 031,65 | 187 848,18 | 197 240,59 | 25 % | 09.8886 |
| Andre lande | 122 013,20 | 313 835,96 | 329 527,76 | 25 % | (19) |
| 17 | Profiler af jern eller ulegeret stål | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukraine | 42 915,19 | 110 384,21 | 115 903,42 | 25 % | 09.8891 |
| Tyrkiet | 38 465,03 | 98 937,73 | 103 884,61 | 25 % | 09.8892 |
| Republikken Korea | 10 366,76 | 26 664,84 | 27 998,09 | 25 % | 09.8893 |
| Rusland | 9 424,08 | 24 240,12 | 25 452,12 | 25 % | 09.8894 |
| Brasilien | 8 577,95 | 22 063,74 | 23 166,93 | 25 % | 09.8895 |
| Schweiz | 6 648,01 | 17 099,66 | 17 954,65 | 25 % | 09.8896 |
| Andre lande | 14 759,92 | 37 964,70 | 39 862,93 | 25 % | (20) |
| 18 | Spunsvægjern | 7301 10 00 | Kina | 12 198,24 | 31 375,68 | 32 944,46 | 25 % | 09.8901 |
| De Forenede Arabiske Emirater | 6 650,41 | 17 105,84 | 17 961,13 | 25 % | 09.8902 |
| Andre lande | 480,04 | 1 234,73 | 1 296,46 | 25 % | (21) |
| 19 | Jernbanemateriel | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 | Rusland | 2 147,19 | 5 522,90 | 5 799,05 | 25 % | 09.8906 |
| Kina | 2 145,07 | 5 517,42 | 5 793,30 | 25 % | 09.8907 |
| Tyrkiet | 1 744,68 | 4 487,58 | 4 711,96 | 25 % | 09.8908 |
| Ukraine | 657,60 | 1 691,46 | 1 776,03 | 25 % | 09.8909 |
| Andre lande | 1 010,85 | 2 600,06 | 2 730,07 | 25 % | (22) |
| 20 | Gasrør | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | Tyrkiet | 88 914,68 | 228 701,68 | 240 136,77 | 25 % | 09.8911 |
| Indien | 32 317,40 | 83 125,12 | 87 281,37 | 25 % | 09.8912 |
| den tidligere jugoslaviske republik Makedonien | 9 637,48 | 24 789,01 | 26 028,46 | 25 % | 09.8913 |
| Andre lande | 22 028,87 | 56 661,52 | 59 494,59 | 25 % | (23) |
| 21 | Hule profiler | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | Tyrkiet | 154 436,15 | 397 232,59 | 417 094,22 | 25 % | 09.8916 |
| Rusland | 35 406,28 | 91 070,18 | 95 623,68 | 25 % | 09.8917 |
| den tidligere jugoslaviske republik Makedonien | 34 028,95 | 87 527,48 | 91 903,85 | 25 % | 09.8918 |
| Ukraine | 25 240,74 | 64 922,92 | 68 169,06 | 25 % | 09.8919 |
| Schweiz | 25 265,29 | 57 369,40 | 60 237,87 | 25 % | 09.8920 |
| Belarus | 20 898,79 | 53 754,78 | 56 442,52 | 25 % | 09.8921 |
| Andre lande | 25 265,29 | 64 986,05 | 68 235,36 | 25 % | (24) |
| 22 | Sømløse rør af rustfrit stål | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | Indien | 8 315,90 | 21 389,71 | 22 459,20 | 25 % | 09.8926 |
| Ukraine | 5 224,94 | 13 439,33 | 14 111,29 | 25 % | 09.8927 |
| Republikken Korea | 1 649,31 | 4 242,27 | 4 454,39 | 25 % | 09.8928 |
| Japan | 1 590,45 | 4 090,86 | 4 295,41 | 25 % | 09.8929 |
| Amerikas Forenede Stater | 1 393,26 | 3 583,68 | 3 762,86 | 25 % | 09.8930 |
| Kina | 1 299,98 | 3 343,74 | 3 510,92 | 25 % | 09.8931 |
| Andre lande | 2 838,17 | 7 300,20 | 7 665,21 | 25 % | (25) |
| 24 | Andre sømløse rør | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 | Kina | 49 483,75 | 127 279,51 | 133 643,48 | 25 % | 09.8936 |
| Ukraine | 36 779,89 | 94 603,32 | 99 333,49 | 25 % | 09.8937 |
| Belarus | 19 655,31 | 50 556,35 | 53 084,17 | 25 % | 09.8938 |
| Japan | 13 766,04 | 35 408,29 | 37 178,71 | 25 % | 09.8939 |
| Amerikas Forenede Stater | 12 109,53 | 31 147,50 | 32 704,87 | 25 % | 09.8940 |
| Andre lande | 55 345,57 | 142 356,97 | 149 474,82 | 25 % | (26) |
| 25 | Store svejsede rør | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | Rusland | 140 602,32 | 361 649,91 | 379 732,41 | 25 % | 09.8941 |
| Tyrkiet | 17 543,40 | 45 124,22 | 47 380,43 | 25 % | 09.8942 |
| Kina | 14 213,63 | 36 559,56 | 38 387,54 | 25 % | 09.8943 |
| Andre lande | 34 011,86 | 87 483,52 | 91 857,70 | 25 % | (27) |
| 26 | Andre svejsede rør | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | Schweiz | 64 797,98 | 166 669,96 | 175 003,46 | 25 % | 09.8946 |
| Tyrkiet | 60 693,64 | 156 113,01 | 163 918,66 | 25 % | 09.8947 |
| De Forenede Arabiske Emirater | 18 676,40 | 48 038,46 | 50 440,38 | 25 % | 09.8948 |
| Kina | 18 010,22 | 46 324,96 | 48 641,20 | 25 % | 09.8949 |
| Taiwan | 14 374,20 | 36 972,56 | 38 821,19 | 25 % | 09.8950 |
| Indien | 11 358,87 | 29 216,69 | 30 677,53 | 25 % | 09.8951 |
| Andre lande | 36 898,57 | 94 908,57 | 99 653,99 | 25 % | (28) |
| 27 | Koldtbehandlede stænger af ulegeret stål eller andre former for legeret stål | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 | Rusland | 117 519,41 | 302 277,28 | 317 391,14 | 25 % | 09.8956 |
| Schweiz | 27 173,22 | 69 893,54 | 73 388,22 | 25 % | 09.8957 |
| Kina | 20 273,26 | 52 145,82 | 54 753,12 | 25 % | 09.8958 |
| Ukraine | 15 969,02 | 41 074,67 | 43 128,40 | 25 % | 09.8959 |
| Andre lande | 17 540,47 | 45 116,69 | 47 372,52 | 25 % | (29) |
| 28 | Ulegeret tråd | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | Belarus | 88 294,51 | 227 106,51 | 238 461,84 | 25 % | 09.8961 |
| Kina | 66 719,82 | 171 613,24 | 180 193,90 | 25 % | 09.8962 |
| Rusland | 41 609,21 | 107 025,04 | 112 376,29 | 25 % | 09.8963 |
| Tyrkiet | 40 302,46 | 103 663,89 | 108 847,08 | 25 % | 09.8964 |
| Ukraine | 26 755,09 | 68 818,05 | 72 258,95 | 25 % | 09.8965 |
| Andre lande | 39 770,29 | 102 295,06 | 107 409,81 | 25 % | (30) |

Varenummer

Varekategori

KN-koder

Tildeling pr. land (hvis relevant)

Fra 2.2.2019 til 30.6.2019

Fra 1.7.2019 til 30.6.2020

Fra 1.7.2020 til 30.6.2021

Tillægstoldsats

Løbenumre

Mængde pr. toldkontingent (ton netto)

Mængde pr. toldkontingent (ton netto)

Mængde pr. toldkontingent (ton netto)

1

Varmvalsede plader og smalle bånd af ulegeret stål og andre former for legeret stål

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

Alle tredjelande

3 359 532,08

8 641 212,54

9 073 273,16

25 %

(1)

2

Koldvalsede plader af ulegeret stål og andre former for legeret stål

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

Indien

234 714,39

603 720,07

633 906,07

25 %

09.8801

Republikken Korea

144 402,99

371 425,82

389 997,11

25 %

09.8802

Ukraine

102 325,83

263 197,14

276 357,00

25 %

09.8803

Brasilien

65 398,61

168 214,89

176 625,64

25 %

09.8804

Serbien

56 480,21

145 275,43

152 539,20

25 %

09.8805

Andre lande

430 048,96

1 106 149,42

1 161 456,89

25 %

(2)

3.A

Elektriske plader (undtagen kornorienterede elektriske plader)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10

Republikken Korea

1 923,96

4 948,72

5 196,15

25 %

09.8806

Kina

822,98

2 116,84

2 222,68

25 %

09.8807

Rusland

519,69

1 336,71

1 403,54

25 %

09.8808

Den Islamiske Republik Iran

227,52

585,21

614,47

25 %

09.8809

Andre lande

306,34

787,96

827,35

25 %

(3)

3.B

7225 19 90 , 7226 19 80

Rusland

51 426,29

132 276,00

138 889,80

25 %

09.8811

Republikken Korea

31 380,40

80 715,02

84 750,77

25 %

09.8812

Kina

24 187,01

62 212,57

65 323,20

25 %

09.8813

Taiwan

18 144,97

46 671,54

49 005,12

25 %

09.8814

Andre lande

8 395,39

21 594,19

22 673,90

25 %

(4)

4.A (5)

Plader overtrukket med metal

KN-koder: 7210 41 00 20, 7210 49 00 207210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 94

Republikken Korea

69 571,10

178 947,15

187 894,51

25 %

09.8816

Indien

83 060,42

213 643,66

224 325,84

25 %

09.8817

Andre lande

761 518,93

1 958 739,13

2 056 676,09

25 %

(6)

4.B (7)

KN-koder: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10

Taric-koder: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96

Kina

204 951,07

527 164,42

553 522,64

25 %

09.8821

Republikken Korea

249 533,26

641 836,39

673 928,21

25 %

09.8822

Indien

118 594,25

305 041,91

320 294,00

25 %

09.8823

Taiwan

49 248,78

126 675,12

133 008,88

25 %

09.8824

Andre lande

125 598,05

323 056,72

339 209,55

25 %

(8)

5

Plader overtrukket med organisk materiale

7210 70 80 , 7212 40 80

Indien

108 042,36

277 900,89

291 795,94

25 %

09.8826

Republikken Korea

103 354,11

265 842,04

279 134,14

25 %

09.8827

Taiwan

31 975,79

82 246,46

86 358,79

25 %

09.8828

Tyrkiet

21 834,45

56 161,42

58 969,49

25 %

09.8829

den tidligere jugoslaviske republik Makedonien

16 331,15

42 006,13

44 106,44

25 %

09.8830

Andre lande

43 114,71

110 897,39

116 442,26

25 %

(9)

6

Tinvalseprodukter

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

Kina

158 139,17

406 757,31

427 095,17

25 %

09.8831

Serbien

30 545,88

78 568,52

82 496,95

25 %

09.8832

Republikken Korea

23 885,70

61 437,55

64 509,42

25 %

09.8833

Taiwan

21 167,00

54 444,65

57 166,88

25 %

09.8834

Brasilien

19 730,03

50 748,55

53 285,98

25 %

09.8835

Andre lande

33 167,30

85 311,19

89 576,75

25 %

(10)

7

Kvartoplader af ulegeret stål og andre former for legeret stål

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

Ukraine

339 678,24

873 702,59

917 387,71

25 %

09.8836

Republikken Korea

140 011,38

360 129,93

378 136,43

25 %

09.8837

Rusland

115 485,12

297 044,77

311 897,01

25 %

09.8838

Indien

74 811,09

192 425,17

202 046,43

25 %

09.8839

Andre lande

466 980,80

1 201 143,58

1 261 200,76

25 %

(11)

8

Varmvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

Kina

87 328,82

224 622,62

235 853,75

25 %

09.8841

Republikken Korea

18 082,33

46 510,43

48 835,95

25 %

09.8842

Taiwan

12 831,07

33 003,41

34 653,58

25 %

09.8843

Amerikas Forenede Stater

11 810,30

30 377,84

31 896,74

25 %

09.8844

Andre lande

10 196,61

26 227,19

27 538,55

25 %

(12)

9

Koldvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

Republikken Korea

70 813,18

182 141,97

191 249,07

25 %

09.8846

Taiwan

65 579,14

168 679,23

177 113,19

25 %

09.8847

Indien

42 720,54

109 883,53

115 377,71

25 %

09.8848

Amerikas Forenede Stater

35 609,52

91 592,94

96 172,59

25 %

09.8849

Tyrkiet

29 310,69

75 391,41

79 160,98

25 %

09.8850

Malaysia

19 799,24

50 926,57

53 472,90

25 %

09.8851

Vietnam

16 832,28

43 295,10

45 459,86

25 %

09.8852

Andre lande

50 746,86

130 528,43

137 054,85

25 %

(13)

10

Varmvalsede kvartoplader af rustfrit stål

7219 21 10 , 7219 21 90

Kina

6 765,50

17 401,86

18 271,95

25 %

09.8856

Indien

2 860,33

7 357,20

7 725,06

25 %

09.8857

Taiwan

1 119,34

2 879,11

3 023,06

25 %

09.8858

Andre lande

1 440,07

3 704,07

3 889,27

25 %

(14)

12

Handelsstål og lette profiler af ulegeret stål og andre former for legeret stål

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

Kina

166 217,87

427 536,89

448 913,74

25 %

09.8861

Tyrkiet

114 807,87

295 302,79

310 067,93

25 %

09.8862

Rusland

94 792,44

243 820,15

256 011,16

25 %

09.8863

Schweiz

73 380,52

188 745,54

198 182,81

25 %

09.8864

Belarus

57 907,73

148 947,24

156 394,60

25 %

09.8865

Andre lande

76 245,19

196 113,88

205 919,57

25 %

(15)

13

Rebars

7214 20 00 , 7214 99 10

Tyrkiet

117 231,80

301 537,50

316 614,37

25 %

09.8866

Rusland

94 084,20

241 998,46

254 098,38

25 %

09.8867

Ukraine

62 534,65

160 848,36

168 890,77

25 %

09.8868

Bosnien-Hercegovina

39 356,10

101 229,71

106 291,20

25 %

09.8869

Moldova

28 284,59

72 752,14

76 389,74

25 %

09.8870

Andre lande

217 775,50

560 150,74

588 158,28

(16)

14

Stænger og lette profiler af rustfrit stål

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

Indien

44 433,00

114 288,24

120 002,65

25 %

09.8871

Schweiz

6 502,75

16 726,03

17 562,33

25 %

09.8872

Ukraine

5 733,50

14 747,41

15 484,78

25 %

09.8873

Andre lande

8 533,24

21 948,75

23 046,19

25 %

(17)

15

Valsetråd af rustfrit stål

7221 00 10 , 7221 00 90

Indien

10 135,23

26 069,31

27 372,78

25 %

09.8876

Taiwan

6 619,68

17 026,79

17 878,13

25 %

09.8877

Republikken Korea

3 300,07

8 488,26

8 912,67

25 %

09.8878

Kina

2 216,86

5 702,09

5 987,20

25 %

09.8879

Japan

2 190,40

5 634,03

5 915,73

25 %

09.8880

Andre lande

1 144,43

2 943,64

3 090,82

25 %

(18)

16

Valsetråd af ulegeret stål og andre former for legeret stål

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

Ukraine

149 009,10

383 273,39

402 437,06

25 %

09.8881

Schweiz

141 995,22

365 232,67

383 494,31

25 %

09.8882

Rusland

122 883,63

316 074,84

331 878,59

25 %

09.8883

Tyrkiet

121 331,08

312 081,44

327 685,51

25 %

09.8884

Belarus

97 436,46

250 620,96

263 152,01

25 %

09.8885

Moldova

73 031,65

187 848,18

197 240,59

25 %

09.8886

Andre lande

122 013,20

313 835,96

329 527,76

25 %

(19)

17

Profiler af jern eller ulegeret stål

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukraine

42 915,19

110 384,21

115 903,42

25 %

09.8891

Tyrkiet

38 465,03

98 937,73

103 884,61

25 %

09.8892

Republikken Korea

10 366,76

26 664,84

27 998,09

25 %

09.8893

Rusland

9 424,08

24 240,12

25 452,12

25 %

09.8894

Brasilien

8 577,95

22 063,74

23 166,93

25 %

09.8895

Schweiz

6 648,01

17 099,66

17 954,65

25 %

09.8896

Andre lande

14 759,92

37 964,70

39 862,93

25 %

(20)

18

Spunsvægjern

7301 10 00

Kina

12 198,24

31 375,68

32 944,46

25 %

09.8901

De Forenede Arabiske Emirater

6 650,41

17 105,84

17 961,13

25 %

09.8902

Andre lande

480,04

1 234,73

1 296,46

25 %

(21)

19

Jernbanemateriel

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

Rusland

2 147,19

5 522,90

5 799,05

25 %

09.8906

Kina

2 145,07

5 517,42

5 793,30

25 %

09.8907

Tyrkiet

1 744,68

4 487,58

4 711,96

25 %

09.8908

Ukraine

657,60

1 691,46

1 776,03

25 %

09.8909

Andre lande

1 010,85

2 600,06

2 730,07

25 %

(22)

20

Gasrør

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

Tyrkiet

88 914,68

228 701,68

240 136,77

25 %

09.8911

Indien

32 317,40

83 125,12

87 281,37

25 %

09.8912

den tidligere jugoslaviske republik Makedonien

9 637,48

24 789,01

26 028,46

25 %

09.8913

Andre lande

22 028,87

56 661,52

59 494,59

25 %

(23)

21

Hule profiler

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

Tyrkiet

154 436,15

397 232,59

417 094,22

25 %

09.8916

Rusland

35 406,28

91 070,18

95 623,68

25 %

09.8917

den tidligere jugoslaviske republik Makedonien

34 028,95

87 527,48

91 903,85

25 %

09.8918

Ukraine

25 240,74

64 922,92

68 169,06

25 %

09.8919

Schweiz

25 265,29

57 369,40

60 237,87

25 %

09.8920

Belarus

20 898,79

53 754,78

56 442,52

25 %

09.8921

Andre lande

25 265,29

64 986,05

68 235,36

25 %

(24)

22

Sømløse rør af rustfrit stål

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

Indien

8 315,90

21 389,71

22 459,20

25 %

09.8926

Ukraine

5 224,94

13 439,33

14 111,29

25 %

09.8927

Republikken Korea

1 649,31

4 242,27

4 454,39

25 %

09.8928

Japan

1 590,45

4 090,86

4 295,41

25 %

09.8929

Amerikas Forenede Stater

1 393,26

3 583,68

3 762,86

25 %

09.8930

Kina

1 299,98

3 343,74

3 510,92

25 %

09.8931

Andre lande

2 838,17

7 300,20

7 665,21

25 %

(25)

24

Andre sømløse rør

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

Kina

49 483,75

127 279,51

133 643,48

25 %

09.8936

Ukraine

36 779,89

94 603,32

99 333,49

25 %

09.8937

Belarus

19 655,31

50 556,35

53 084,17

25 %

09.8938

Japan

13 766,04

35 408,29

37 178,71

25 %

09.8939

Amerikas Forenede Stater

12 109,53

31 147,50

32 704,87

25 %

09.8940

Andre lande

55 345,57

142 356,97

149 474,82

25 %

(26)

25

Store svejsede rør

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

Rusland

140 602,32

361 649,91

379 732,41

25 %

09.8941

Tyrkiet

17 543,40

45 124,22

47 380,43

25 %

09.8942

Kina

14 213,63

36 559,56

38 387,54

25 %

09.8943

Andre lande

34 011,86

87 483,52

91 857,70

25 %

(27)

26

Andre svejsede rør

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

Schweiz

64 797,98

166 669,96

175 003,46

25 %

09.8946

Tyrkiet

60 693,64

156 113,01

163 918,66

25 %

09.8947

De Forenede Arabiske Emirater

18 676,40

48 038,46

50 440,38

25 %

09.8948

Kina

18 010,22

46 324,96

48 641,20

25 %

09.8949

Taiwan

14 374,20

36 972,56

38 821,19

25 %

09.8950

Indien

11 358,87

29 216,69

30 677,53

25 %

09.8951

Andre lande

36 898,57

94 908,57

99 653,99

25 %

(28)

27

Koldtbehandlede stænger af ulegeret stål eller andre former for legeret stål

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

Rusland

117 519,41

302 277,28

317 391,14

25 %

09.8956

Schweiz

27 173,22

69 893,54

73 388,22

25 %

09.8957

Kina

20 273,26

52 145,82

54 753,12

25 %

09.8958

Ukraine

15 969,02

41 074,67

43 128,40

25 %

09.8959

Andre lande

17 540,47

45 116,69

47 372,52

25 %

(29)

28

Ulegeret tråd

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

Belarus

88 294,51

227 106,51

238 461,84

25 %

09.8961

Kina

66 719,82

171 613,24

180 193,90

25 %

09.8962

Rusland

41 609,21

107 025,04

112 376,29

25 %

09.8963

Tyrkiet

40 302,46

103 663,89

108 847,08

25 %

09.8964

Ukraine

26 755,09

68 818,05

72 258,95

25 %

09.8965

Andre lande

39 770,29

102 295,06

107 409,81

25 %

(30)

IV.2 — Mængder af globale toldkontingenter pr. kvartal

| | ÅR 1 | ÅR 2 | ÅR 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Varenummer | | Fra 2.2.2019 til 31.3.2019 | Fra 1.4.2019 til 30.6.2019 | Fra 1.7.2019 til 30.9.2019 | Fra 1.10.2019 til 31.12.2019 | Fra 1.1.2020 til 31.3.2020 | Fra 1.4.2020 til 30.6.2020 | Fra 1.7.2020 til 30.9.2020 | Fra 1.10.2020 til 31.12.2020 | Fra 1.1.2021 til 31.3.2021 | Fra 1.4.2021 til 30.6.2021 |
| 1 | Andre lande | 1 307 737,32 | 2 051 794,76 | 2 172 108,07 | 2 172 108,07 | 2 148 498,20 | 2 148 498,20 | 2 286 962,00 | 2 286 962,00 | 2 237 245,44 | 2 262 103,72 |
| 2 | Andre lande | 167 401,61 | 262 647,35 | 278 048,49 | 278 048,49 | 275 026,22 | 275 026,22 | 292 750,78 | 292 750,78 | 286 386,63 | 289 568,70 |
| 3A | Andre lande | 119,25 | 187,09 | 198,07 | 198,07 | 195,91 | 195,91 | 208,54 | 208,54 | 204,01 | 206,27 |
| 3B | Andre lande | 3 268,01 | 5 127,39 | 5 428,05 | 5 428,05 | 5 369,05 | 5 369,05 | 5 715,07 | 5 715,07 | 5 590,82 | 5 652,94 |
| 4A | Andre lande | 296 430,19 | 465 088,74 | 492 360,66 | 492 360,66 | 487 008,91 | 487 008,91 | 518 395,07 | 518 395,07 | 507 125,61 | 512 760,34 |
| 4B | Andre lande | 48 890,51 | 76 707,53 | 81 205,51 | 81 205,51 | 80 322,84 | 80 322,84 | 85 499,39 | 85 499,39 | 83 640,71 | 84 570,05 |
| 5 | Andre lande | 16 782,91 | 26 331,80 | 27 875,85 | 27 875,85 | 27 572,85 | 27 572,85 | 29 349,83 | 29 349,83 | 28 711,79 | 29 030,81 |
| 6 | Andre lande | 12 910,76 | 20 256,54 | 21 444,34 | 21 444,34 | 21 211,25 | 21 211,25 | 22 578,25 | 22 578,25 | 22 087,42 | 22 332,83 |
| 7 | Andre lande | 181 777,76 | 285 203,04 | 301 926,80 | 301 926,80 | 298 644,99 | 298 644,99 | 317 891,70 | 317 891,70 | 310 981,01 | 314 436,35 |
| 8 | Andre lande | 3 969,15 | 6 227,46 | 6 592,63 | 6 592,63 | 6 520,97 | 6 520,97 | 6 941,22 | 6 941,22 | 6 790,33 | 6 865,78 |
| 9 | Andre lande | 19 753,81 | 30 993,05 | 32 810,42 | 32 810,42 | 32 453,79 | 32 453,79 | 34 545,33 | 34 545,33 | 33 794,35 | 34 169,84 |
| 10 | Andre lande | 560,56 | 879,51 | 931,08 | 931,08 | 920,96 | 920,96 | 980,31 | 980,31 | 959,00 | 969,65 |
| 12 | Andre lande | 29 679,33 | 46 565,85 | 49 296,38 | 49 296,38 | 48 760,55 | 48 760,55 | 51 903,01 | 51 903,01 | 50 774,69 | 51 338,85 |
| 13 | Andre lande | 84 771,67 | 133 003,83 | 140 802,92 | 140 802,92 | 139 272,45 | 139 272,45 | 148 248,11 | 148 248,11 | 145 025,33 | 146 636,72 |
| 14 | Andre lande | 3 321,66 | 5 211,58 | 5 517,17 | 5 517,17 | 5 457,20 | 5 457,20 | 5 808,90 | 5 808,90 | 5 682,62 | 5 745,76 |
| 15 | Andre lande | 445,48 | 698,95 | 739,93 | 739,93 | 731,89 | 731,89 | 779,06 | 779,06 | 762,12 | 770,59 |
| 16 | Andre lande | 47 495,07 | 74 518,13 | 78 887,73 | 78 887,73 | 78 030,25 | 78 030,25 | 83 059,05 | 83 059,05 | 81 253,42 | 82 156,24 |
| 17 | Andre lande | 5 745,47 | 9 014,45 | 9 543,04 | 9 543,04 | 9 439,31 | 9 439,31 | 10 047,64 | 10 047,64 | 9 829,22 | 9 938,43 |
| 18 | Andre lande | 186,86 | 293,18 | 310,37 | 310,37 | 306,99 | 306,99 | 326,78 | 326,78 | 319,68 | 323,23 |
| 19 | Andre lande | 393,49 | 617,37 | 653,57 | 653,57 | 646,46 | 646,46 | 688,13 | 688,13 | 673,17 | 680,65 |
| 20 | Andre lande | 8 575,00 | 13 453,88 | 14 242,79 | 14 242,79 | 14 087,97 | 14 087,97 | 14 995,90 | 14 995,90 | 14 669,90 | 14 832,90 |
| 21 | Andre lande | 9 834,81 | 15 430,48 | 16 335,29 | 16 335,29 | 16 157,73 | 16 157,73 | 17 199,05 | 17 199,05 | 16 825,16 | 17 012,10 |
| 22 | Andre lande | 1 104,79 | 1 733,38 | 1 835,02 | 1 835,02 | 1 815,08 | 1 815,08 | 1 932,05 | 1 932,05 | 1 890,05 | 1 911,05 |
| 24 | Andre lande | 21 543,91 | 33 801,65 | 35 783,72 | 35 783,72 | 35 394,77 | 35 394,77 | 37 675,84 | 37 675,84 | 36 856,80 | 37 266,32 |
| 25 | Andre lande | 13 239,52 | 20 772,34 | 21 990,39 | 21 990,39 | 21 751,37 | 21 751,37 | 23 153,17 | 23 153,17 | 22 649,84 | 22 901,51 |
| 26 | Andre lande | 14 363,20 | 22 535,37 | 23 856,80 | 23 856,80 | 23 597,48 | 23 597,48 | 25 118,27 | 25 118,27 | 24 572,22 | 24 845,24 |
| 27 | Andre lande | 6 827,84 | 10 712,64 | 11 340,81 | 11 340,81 | 11 217,54 | 11 217,54 | 11 940,47 | 11 940,47 | 11 680,90 | 11 810,68 |
| 28 | Andre lande | 15 481,05 | 24 289,24 | 25 713,51 | 25 713,51 | 25 434,02 | 25 434,02 | 27 073,16 | 27 073,16 | 26 484,61 | 26 778,88 |

ÅR 1

ÅR 2

ÅR 3

Varenummer

Fra 2.2.2019 til 31.3.2019

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019

Fra 1.7.2019 til 30.9.2019

Fra 1.10.2019 til 31.12.2019

Fra 1.1.2020 til 31.3.2020

Fra 1.4.2020 til 30.6.2020

Fra 1.7.2020 til 30.9.2020

Fra 1.10.2020 til 31.12.2020

Fra 1.1.2021 til 31.3.2021

Fra 1.4.2021 til 30.6.2021

1

Andre lande

1 307 737,32

2 051 794,76

2 172 108,07

2 172 108,07

2 148 498,20

2 148 498,20

2 286 962,00

2 286 962,00

2 237 245,44

2 262 103,72

2

Andre lande

167 401,61

262 647,35

278 048,49

278 048,49

275 026,22

275 026,22

292 750,78

292 750,78

286 386,63

289 568,70

3A

Andre lande

119,25

187,09

198,07

198,07

195,91

195,91

208,54

208,54

204,01

206,27

3B

Andre lande

3 268,01

5 127,39

5 428,05

5 428,05

5 369,05

5 369,05

5 715,07

5 715,07

5 590,82

5 652,94

4A

Andre lande

296 430,19

465 088,74

492 360,66

492 360,66

487 008,91

487 008,91

518 395,07

518 395,07

507 125,61

512 760,34

4B

Andre lande

48 890,51

76 707,53

81 205,51

81 205,51

80 322,84

80 322,84

85 499,39

85 499,39

83 640,71

84 570,05

5

Andre lande

16 782,91

26 331,80

27 875,85

27 875,85

27 572,85

27 572,85

29 349,83

29 349,83

28 711,79

29 030,81

6

Andre lande

12 910,76

20 256,54

21 444,34

21 444,34

21 211,25

21 211,25

22 578,25

22 578,25

22 087,42

22 332,83

7

Andre lande

181 777,76

285 203,04

301 926,80

301 926,80

298 644,99

298 644,99

317 891,70

317 891,70

310 981,01

314 436,35

8

Andre lande

3 969,15

6 227,46

6 592,63

6 592,63

6 520,97

6 520,97

6 941,22

6 941,22

6 790,33

6 865,78

9

Andre lande

19 753,81

30 993,05

32 810,42

32 810,42

32 453,79

32 453,79

34 545,33

34 545,33

33 794,35

34 169,84

10

Andre lande

560,56

879,51

931,08

931,08

920,96

920,96

980,31

980,31

959,00

969,65

12

Andre lande

29 679,33

46 565,85

49 296,38

49 296,38

48 760,55

48 760,55

51 903,01

51 903,01

50 774,69

51 338,85

13

Andre lande

84 771,67

133 003,83

140 802,92

140 802,92

139 272,45

139 272,45

148 248,11

148 248,11

145 025,33

146 636,72

14

Andre lande

3 321,66

5 211,58

5 517,17

5 517,17

5 457,20

5 457,20

5 808,90

5 808,90

5 682,62

5 745,76

15

Andre lande

445,48

698,95

739,93

739,93

731,89

731,89

779,06

779,06

762,12

770,59

16

Andre lande

47 495,07

74 518,13

78 887,73

78 887,73

78 030,25

78 030,25

83 059,05

83 059,05

81 253,42

82 156,24

17

Andre lande

5 745,47

9 014,45

9 543,04

9 543,04

9 439,31

9 439,31

10 047,64

10 047,64

9 829,22

9 938,43

18

Andre lande

186,86

293,18

310,37

310,37

306,99

306,99

326,78

326,78

319,68

323,23

19

Andre lande

393,49

617,37

653,57

653,57

646,46

646,46

688,13

688,13

673,17

680,65

20

Andre lande

8 575,00

13 453,88

14 242,79

14 242,79

14 087,97

14 087,97

14 995,90

14 995,90

14 669,90

14 832,90

21

Andre lande

9 834,81

15 430,48

16 335,29

16 335,29

16 157,73

16 157,73

17 199,05

17 199,05

16 825,16

17 012,10

22

Andre lande

1 104,79

1 733,38

1 835,02

1 835,02

1 815,08

1 815,08

1 932,05

1 932,05

1 890,05

1 911,05

24

Andre lande

21 543,91

33 801,65

35 783,72

35 783,72

35 394,77

35 394,77

37 675,84

37 675,84

36 856,80

37 266,32

25

Andre lande

13 239,52

20 772,34

21 990,39

21 990,39

21 751,37

21 751,37

23 153,17

23 153,17

22 649,84

22 901,51

26

Andre lande

14 363,20

22 535,37

23 856,80

23 856,80

23 597,48

23 597,48

25 118,27

25 118,27

24 572,22

24 845,24

27

Andre lande

6 827,84

10 712,64

11 340,81

11 340,81

11 217,54

11 217,54

11 940,47

11 940,47

11 680,90

11 810,68

28

Andre lande

15 481,05

24 289,24

25 713,51

25 713,51

25 434,02

25 434,02

27 073,16

27 073,16

26 484,61

26 778,88

---

(1)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8601.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8602.

(2)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8603.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8604.

(3)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8605.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8606.

(4)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8607.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8608.

(5)  Varer omfattet af antidumpingtold.

(6)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8609.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8610.

(7)  Varer, som ikke er omfattet af antidumpingtold (herunder bilindustrien).

(8)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8611.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8612.

(9)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8613.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8614.

(10)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8615.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8616.

(11)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8617.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8618.

(12)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8619.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8620.

(13)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8621.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8622.

(14)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8623.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8624.

(15)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8625.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8626.

(16)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8627.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8628.

(17)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8629.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8630.

(18)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8631.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8632.

(19)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8633.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8634.

(20)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8635.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8636.

(21)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8637.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8638.

(22)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8639.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8640.

(23)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8641.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8642.

(24)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8643.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8644.

(25)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8645.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8646.

(26)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8647.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8648.

(27)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8649.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8650.

(28)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8651.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8652.

(29)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8653.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8654.

(30)  Fra 2.2.2019 til 31.3.2019, fra 1.7.2019 til 31.3.2020 og fra 1.7.2020 til 31.3.2021: 09.8655.

Fra 1.4.2019 til 30.6.2019, fra 1.4.2020 til 30.6.2020 og fra 1.4.2021 til 30.6.2021: 09.8656.

---

AFGØRELSER

| 1.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 31/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 31/75

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/160

af 24. januar 2019

om indrømmelse af en midlertidig undtagelse fra de krævede betingelser for certificeret frø og sædekorn i Rådets direktiv 66/401/EØF og 66/402/EØF

(meddelt under nummer C(2019) 305)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 66/401/EØF af 14. juni 1966 om handel med frø af foderplanter (1) og Rådets direktiv 66/402/EØF af 14. juni 1966 om handel med sædekorn (2), særlig artikel 17, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De usædvanligt varme og tørre klimaforhold i 2018 i Sverige har forårsaget manglende jordfugtighed, som har beskadiget og udsat plantevæksten for stress, hvilket har betydet ringere høstudbytte og frøkvalitet. |
| --- | --- |

(1)

De usædvanligt varme og tørre klimaforhold i 2018 i Sverige har forårsaget manglende jordfugtighed, som har beskadiget og udsat plantevæksten for stress, hvilket har betydet ringere høstudbytte og frøkvalitet.

| (2) | Forsyningsvanskelighederne for frø og sædekorn blev også forstærket af den regnfulde høstsæson i 2017, der i Sverige forårsagede en mangel på frø og sædekorn til forårssåningen i 2018. |
| --- | --- |

(2)

Forsyningsvanskelighederne for frø og sædekorn blev også forstærket af den regnfulde høstsæson i 2017, der i Sverige forårsagede en mangel på frø og sædekorn til forårssåningen i 2018.

| (3) | Derfor råder Sverige nu kun over en begrænset mængde overskydende frø af foderplanter og sædekorn til forårssåning fra den foregående sæson og vil ikke kunne høste tilstrækkeligt frø og sædekorn til at dække efterspørgslen i foråret 2019. |
| --- | --- |

(3)

Derfor råder Sverige nu kun over en begrænset mængde overskydende frø af foderplanter og sædekorn til forårssåning fra den foregående sæson og vil ikke kunne høste tilstrækkeligt frø og sædekorn til at dække efterspørgslen i foråret 2019.

| (4) | Andre medlemsstater, som også delvist oplever høstvanskeligheder, har kun i begrænset omfang kunnet dække Sveriges behov for frø og sædekorn. |
| --- | --- |

(4)

Andre medlemsstater, som også delvist oplever høstvanskeligheder, har kun i begrænset omfang kunnet dække Sveriges behov for frø og sædekorn.

| (5) | I lyset af disse omstændigheder er der opstået midlertidige vanskeligheder ved den almindelige forsyning af frø af foderplanter og sædekorn til forårssåning, som forventes at fortsætte i Sverige. Disse vanskeligheder kan kun løses ved i en nærmere fastlagt periode at tillade handel i Unionen med en passende maksimumsmængde af certificeret frø af foderplanter og certificeret sædekorn til forårssåning, der er produceret i Sverige, af kategorien »certificeret frø af anden generation«/»certificeret sædekorn af anden generation«. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af disse omstændigheder er der opstået midlertidige vanskeligheder ved den almindelige forsyning af frø af foderplanter og sædekorn til forårssåning, som forventes at fortsætte i Sverige. Disse vanskeligheder kan kun løses ved i en nærmere fastlagt periode at tillade handel i Unionen med en passende maksimumsmængde af certificeret frø af foderplanter og certificeret sædekorn til forårssåning, der er produceret i Sverige, af kategorien »certificeret frø af anden generation«/»certificeret sædekorn af anden generation«.

| (6) | Derfor bør der med undtagelsen i denne afgørelse på visse betingelser og med visse begrænsninger gives tilladelse til handel i Unionen med certificeret frø af foderplanter og certificeret sædekorn til forårssåning, der er produceret i Sverige, af kategorien »certificeret frø af anden generation«/»certificeret sædekorn af anden generation«. |
| --- | --- |

(6)

Derfor bør der med undtagelsen i denne afgørelse på visse betingelser og med visse begrænsninger gives tilladelse til handel i Unionen med certificeret frø af foderplanter og certificeret sædekorn til forårssåning, der er produceret i Sverige, af kategorien »certificeret frø af anden generation«/»certificeret sædekorn af anden generation«.

| (7) | Det fremgår af de oplysninger, som Sverige har givet Kommissionen, at der i alt er behov for 2 525 ton frø af foderplanter og 18 240 ton sædekorn til forårssåning for at afhjælpe disse forsyningsvanskeligheder for en periode, der udløber den 30. juni 2019. |
| --- | --- |

(7)

Det fremgår af de oplysninger, som Sverige har givet Kommissionen, at der i alt er behov for 2 525 ton frø af foderplanter og 18 240 ton sædekorn til forårssåning for at afhjælpe disse forsyningsvanskeligheder for en periode, der udløber den 30. juni 2019.

| (8) | Undtagelsen bør ikke berøre anvendelsen af de øvrige betingelser for denne kategori af henholdsvis certificeret frø og sædekorn af anden generation, jf. direktiv 66/401/EØF og 66/402/EØF. |
| --- | --- |

(8)

Undtagelsen bør ikke berøre anvendelsen af de øvrige betingelser for denne kategori af henholdsvis certificeret frø og sædekorn af anden generation, jf. direktiv 66/401/EØF og 66/402/EØF.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   På de i stk. 2-5 omhandlede betingelser gives der tilladelse til handel i Unionen med frø af foderplanter og sædekorn til forårssåning, der er produceret i Sverige, af kategorien »certificeret frø af anden generation«/»certificeret sædekorn af anden generation« for en periode, der udløber den 30. juni 2019.

2.   Den samlede mængde frø og sædekorn, for hvilken der gives tilladelse til handel i Unionen i henhold til denne afgørelse, må ikke overstige 2 525 ton frø af foderplanter og 18 240 ton sædekorn til forårssåning.

3.   Frø og sædekorn som omhandlet i stk. 1 skal leve op til kravene i bilag II til direktiv 66/401/EØF og i bilag II til direktiv 66/402/EØF for så vidt angår de betingelser, der skal opfyldes for frø og sædekorn af kategorien »certificeret frø af anden generation«/»certificeret sædekorn af anden generation«.

4.   Uden at dette berører mærkningskravene i direktiv 66/401/EØF og direktiv 66/402/EØF skal det på den officielle etiket angives, at det pågældende frø og sædekorn er af en kategori, der ligger under kategorien »certificeret frø af anden generation«/»certificeret sædekorn af anden generation«.

5.   Der gives tilladelse til handel med frø og sædekorn som omhandlet i stk. 1 efter indgivelse af en ansøgning om markedsføringstilladelse i henhold til denne afgørelse.

Artikel 2

Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om de mængder frø og sædekorn, for hvilke de har givet tilladelse til handel i henhold til denne afgørelse.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. januar 2019.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT 125 af 11.7.1966, s. 2298/66.

1

(2)  
  EFT 125 af 11.7.1966, s. 2309/66.

2

---

| 1.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 31/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 31/77

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/161

af 31. januar 2019

om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater

(meddelt under nummer C(2019) 821)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Unionen med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (3), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater, hvor der har været bekræftede tilfælde af sygdommen hos tamsvin eller vildtlevende svin (i det følgende benævnt »de berørte medlemsstater«). I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i de berørte medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet under hensyntagen til den epidemiologiske situation for så vidt angår den pågældende sygdom. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU er blevet ændret flere gange med henblik på at tage hensyn til ændringer i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen, således at nævnte bilag nu afspejler disse ændringer. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/122 (5) som følge af nylige tilfælde af afrikansk svinepest i Rumænien. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater, hvor der har været bekræftede tilfælde af sygdommen hos tamsvin eller vildtlevende svin (i det følgende benævnt »de berørte medlemsstater«). I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i de berørte medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet under hensyntagen til den epidemiologiske situation for så vidt angår den pågældende sygdom. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU er blevet ændret flere gange med henblik på at tage hensyn til ændringer i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen, således at nævnte bilag nu afspejler disse ændringer. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/122 (5) som følge af nylige tilfælde af afrikansk svinepest i Rumænien.

| (2) | Risikoen for spredning af afrikansk svinepest blandt vildtlevende dyr hænger sammen med den naturlige langsomme spredning af sygdommen blandt populationer af vildtlevende svin og med menneskelig aktivitet, således som det fremgår af den nylige epidemiologiske udvikling i sygdommen i Unionen, og som dokumenteret af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »EFSA«) i den videnskabelige udtalelse fra Ekspertpanelet for Dyrs Sundhed og Velfærd, som blev offentliggjort den 14. juli 2015, i EFSA's videnskabelige rapport om epidemiologiske analyser af afrikansk svinepest i de baltiske lande og Polen, som blev offentliggjort den 23. marts 2017, i EFSA's videnskabelige rapport om epidemiologiske analyser af afrikansk svinepest i de baltiske lande og Polen, som blev offentliggjort den 8. november 2017, og i EFSA's videnskabelige rapport om epidemiologiske analyser af afrikansk svinepest i Den Europæiske Union, som blev offentliggjort den 29. november 2018 (6). |
| --- | --- |

(2)

Risikoen for spredning af afrikansk svinepest blandt vildtlevende dyr hænger sammen med den naturlige langsomme spredning af sygdommen blandt populationer af vildtlevende svin og med menneskelig aktivitet, således som det fremgår af den nylige epidemiologiske udvikling i sygdommen i Unionen, og som dokumenteret af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »EFSA«) i den videnskabelige udtalelse fra Ekspertpanelet for Dyrs Sundhed og Velfærd, som blev offentliggjort den 14. juli 2015, i EFSA's videnskabelige rapport om epidemiologiske analyser af afrikansk svinepest i de baltiske lande og Polen, som blev offentliggjort den 23. marts 2017, i EFSA's videnskabelige rapport om epidemiologiske analyser af afrikansk svinepest i de baltiske lande og Polen, som blev offentliggjort den 8. november 2017, og i EFSA's videnskabelige rapport om epidemiologiske analyser af afrikansk svinepest i Den Europæiske Union, som blev offentliggjort den 29. november 2018 (6).

| (3) | Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/122 har der været nye tilfælde af afrikansk svinepest hos tamsvin i Rumænien, der også skal være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/122 har der været nye tilfælde af afrikansk svinepest hos tamsvin i Rumænien, der også skal være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU.

| (4) | Der blev i januar 2019 konstateret to udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i Arad og Timiș amter i Rumænien uden for områder opført i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Rumænien, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(4)

Der blev i januar 2019 konstateret to udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i Arad og Timiș amter i Rumænien uden for områder opført i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Rumænien, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU.

| (5) | For at tage hensyn til den seneste epidemiologiske udvikling vedrørende afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Rumæniens vedkommende afgrænses nye højrisikoområder af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres i del I og III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

For at tage hensyn til den seneste epidemiologiske udvikling vedrørende afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Rumæniens vedkommende afgrænses nye højrisikoområder af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres i del I og III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. januar 2019.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU af 9. oktober 2014 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater og om ophævelse af gennemførelsesafgørelse 2014/178/EU (EUT L 295 af 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/122 af 25. januar 2019 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater (EUT L 24 af 28.1.2019, s. 31).

5

(6)  EFSA Journal 2015;13(7):4163, EFSA Journal 2017;15(3):4732, EFSA Journal 2017;15(11):5068 og EFSA Journal 2018;16(11):5494.

6

---

BILAG

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU affattes således:

»BILAG

DEL I

1.   Belgien

Følgende områder i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | the border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

the border with France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | N818, |
| --- | --- |

—

N818,

| — | N83: Le Buisson des Cailles, |
| --- | --- |

—

N83: Le Buisson des Cailles,

| — | Rue des Sources, |
| --- | --- |

—

Rue des Sources,

| — | Rue Antoine, |
| --- | --- |

—

Rue Antoine,

| — | Rue de la Cure, |
| --- | --- |

—

Rue de la Cure,

| — | Rue du Breux, |
| --- | --- |

—

Rue du Breux,

| — | Rue Blondiau, |
| --- | --- |

—

Rue Blondiau,

| — | Nouvelle Chiyue, |
| --- | --- |

—

Nouvelle Chiyue,

| — | Rue de Martué, |
| --- | --- |

—

Rue de Martué,

| — | Rue du Chêne, |
| --- | --- |

—

Rue du Chêne,

| — | Rue des Aubépines, |
| --- | --- |

—

Rue des Aubépines,

| — | N85: Rue des Iles, |
| --- | --- |

—

N85: Rue des Iles,

| — | N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois, |
| --- | --- |

—

N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois,

| — | N801: Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

N801: Rue Notre-Dame,

| — | N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie, |
| --- | --- |

—

N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie,

| — | N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | the border with the Grand Duchy of Luxembourg, |
| --- | --- |

—

the border with the Grand Duchy of Luxembourg,

| — | the border with France, |
| --- | --- |

—

the border with France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N897, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N897,

| — | La N897 jusque son intersection avec la N879, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la N879,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | the border with France. |
| --- | --- |

—

the border with France.

2.   Bulgarien

Følgende områder i Bulgarien:

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whole municipality of Dulovo, |
| --- |

whole municipality of Dulovo,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Tjekkiet

Følgende områder i Tjekkiet:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

4.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

5.   Ungarn

Følgende områder i Ungarn:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

7.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

8.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim,

| gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim; |
| --- |

gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim;

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Żelechów w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

9.   Rumænien

Følgende områder i Rumænien:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
| --- | --- |

—

Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

DEL II

1.   Belgien

Følgende områder i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | The border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

The border with France,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan,

| — | La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411,

| — | La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | The border with France. |
| --- | --- |

—

The border with France.

2.   Bulgarien

Følgende områder i Bulgarien:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Tjekkiet

Følgende områder i Tjekkiet:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

4.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

5.   Ungarn

Følgende områder i Ungarn:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

7.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

8.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński |
| --- |

powiat sejneński

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gmina Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gmina Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

9.   Romania

Følgende områder i Rumænien:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

DEL III

1.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

3.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumænien

Følgende områder i Rumænien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș. |
| --- | --- |

—

Județul Timiș.

DEL IV

Italien

Følgende områder i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Berigtigelser

| 1.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 31/108

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2017/2196 af 24. november 2017 om fastsættelse af en netregel for nødsituationer og systemgenoprettelse

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 312 af 28. november 2017
  )

Side 76, artikel 36, stk. 8:

I stedet for:

»8.   Senest den 18. juni 2019 skal hver TSO indsende de data til ENTSO for elektricitet, der er nødvendige for at udarbejde og indsende rapporten i overensstemmelse med stk. 7.«

læses:

»8.   Senest den 18. juni 2020 skal hver TSO indsende de data til ENTSO for elektricitet, der er nødvendige for at udarbejde og indsende rapporten i overensstemmelse med stk. 7.«

---

| 1.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 31/108

---

Berigtigelse til Rådets direktiv (EU) 2018/822 af 25. maj 2018 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet i forbindelse med indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 139 af 5. juni 2018
  )

Side 8, artikel 1, nr. 2) (vedrørende ny artikel 8ab, stk. 12):

I stedet for:

»12.   Hver medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger for at pålægge mellemmænd og relevante skatteydere at indgive oplysninger om indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger, hvor det første skridt blev gennemført mellem ikrafttrædelsesdatoen og datoen for anvendelsen af dette direktiv. Mellemmænd og relevante skatteydere skal indgive oplysninger om disse indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger senest den 31. august 2020.«

læses:

»12.   Hver medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger for at pålægge mellemmænd og relevante skatteydere at indgive oplysninger om indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger, hvor det første skridt blev gennemført mellem den 25. juni 2018 og den 30. juni 2020. Mellemmænd og relevante skatteydere skal indgive oplysninger om disse indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger senest den 31. august 2020.«

---