# Az Európai Unió C 162/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 162 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. május 10. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 162

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. május 10.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| 2019/C 162/?? | EURÓPAI PARLAMENT ÜLÉSSZAK: 2017‒2018 2018. március 12-i-i ülés Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 377., 2018.10.18 . ELFOGADOTT SZÖVEGEK ÜLÉSSZAK: 2018‒2019 2018. március 13–15-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 377., 2018.10.18 . ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

2019/C 162/??

EURÓPAI PARLAMENT ÜLÉSSZAK: 2017‒2018 2018. március 12-i-i ülés Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 377., 2018.10.18 . ELFOGADOTT SZÖVEGEK ÜLÉSSZAK: 2018‒2019 2018. március 13–15-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 377., 2018.10.18 . ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 377., 2018.10.18 .

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 377., 2018.10.18 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| 2019/C 162/01 | Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiájáról (2017/2067(INI)) | 2 |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| 2019/C 162/02 | Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőségről az uniós kereskedelmi megállapodásokban (2017/2015(INI)) | 9 |
| 2019/C 162/03 | Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása a lemaradó uniós régiókról (2017/2208(INI)) | 24 |
| 2019/C 162/04 | Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása az uniós régióknak és városoknak a COP 21 keretében létrejött, éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás végrehajtásában játszott szerepéről (2017/2006(INI)) | 31 |
| 2019/C 162/05 | Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretéről (2018/2573(RSP)) | 40 |
| 2019/C 162/06 | Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása a következő többéves pénzügyi keretről: a Parlament 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló álláspontjának előkészítése (2017/2052(INI)) | 51 |
| 2019/C 162/07 | Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása az Európai Unió saját forrásai rendszerének reformjáról (2017/2053(INI)) | 71 |
| 2019/C 162/08 | Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2018. évi éves növekedési jelentés (2017/2226(INI)) | 80 |
| 2019/C 162/09 | Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2018. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai (2017/2260(INI)) | 87 |
| 2019/C 162/10 | Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2018/2630(RSP)) | 102 |
| 2019/C 162/11 | Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása az emberi jogok védelmezőinek letartóztatásáról Szudánban, nevezetesen a Szaharov-díjjal kitüntetett Szálih Mahmúd Oszmán ügyéről (2018/2631(RSP)) | 107 |
| 2019/C 162/12 | Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása az ugandai kegyelemgyilkosságokról (2018/2632(RSP)) | 112 |
| 2019/C 162/13 | Az Európai Parlament 2018. március 15-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás felmondásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI)) | 116 |
| 2019/C 162/14 | Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2018/2626(RSP)) | 119 |
| 2019/C 162/15 | Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a KAP keretében nyújtott uniós mezőgazdasági támogatásra vonatkozóan bevezetett egyesült államokbeli intézkedésekről (a spanyol olajbogyó kapcsán) (2018/2566(RSP)) | 125 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2019/C 162/01

Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiájáról (2017/2067(INI))

2

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

2019/C 162/02

Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőségről az uniós kereskedelmi megállapodásokban (2017/2015(INI))

9

2019/C 162/03

Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása a lemaradó uniós régiókról (2017/2208(INI))

24

2019/C 162/04

Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása az uniós régióknak és városoknak a COP 21 keretében létrejött, éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás végrehajtásában játszott szerepéről (2017/2006(INI))

31

2019/C 162/05

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretéről (2018/2573(RSP))

40

2019/C 162/06

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása a következő többéves pénzügyi keretről: a Parlament 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló álláspontjának előkészítése (2017/2052(INI))

51

2019/C 162/07

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása az Európai Unió saját forrásai rendszerének reformjáról (2017/2053(INI))

71

2019/C 162/08

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2018. évi éves növekedési jelentés (2017/2226(INI))

80

2019/C 162/09

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2018. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai (2017/2260(INI))

87

2019/C 162/10

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2018/2630(RSP))

102

2019/C 162/11

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása az emberi jogok védelmezőinek letartóztatásáról Szudánban, nevezetesen a Szaharov-díjjal kitüntetett Szálih Mahmúd Oszmán ügyéről (2018/2631(RSP))

107

2019/C 162/12

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása az ugandai kegyelemgyilkosságokról (2018/2632(RSP))

112

2019/C 162/13

Az Európai Parlament 2018. március 15-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás felmondásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI))

116

2019/C 162/14

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2018/2626(RSP))

119

2019/C 162/15

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a KAP keretében nyújtott uniós mezőgazdasági támogatásra vonatkozóan bevezetett egyesült államokbeli intézkedésekről (a spanyol olajbogyó kapcsán) (2018/2566(RSP))

125

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| 2019/C 162/16 | Az Európai Parlament 2018. március 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14532/2017 – C8-0444/2017 – 2017/0213(APP)) | 127 |
| 2019/C 162/17 | Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE)) | 128 |
| 2019/C 162/18 | P8_TA(2018)0064A határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások ***IAz Európai Parlament 2018. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD)) | 129 |
| P8_TC1-COD(2016)0149Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 13-án került elfogadásra a határokon átnyúló csomagkézbesítésiszolgáltatásokról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsirendelet elfogadására tekintettel | 130 |
| 2019/C 162/19 | P8_TA(2018)0065Az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzése és továbbképzése, valamint a vezetői engedélyek ***IAz Európai Parlament 2018. március 13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló 2003/59/EK irányelv és a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD)) | 131 |
| P8_TC1-COD(2017)0015Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 13-án került elfogadásra az egyes közúti árufuvarozástvagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzésérőlés továbbképzéséről szóló 2003/59/EK irányelv és a vezetői engedélyekrőlszóló 2006/126/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európaiparlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 132 |
| 2019/C 162/20 | P8_TA(2018)0070Vasúti közlekedési statisztikák ***IAz Európai Parlament 2018. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti közlekedési statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD)) | 133 |
| P8_TC1-COD(2017)0146Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 14-én került elfogadásra a vasúti közlekedés statisztikájáról(átdolgozás) szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendeletelfogadására tekintettel | 134 |
| 2019/C 162/21 | Az Európai Parlament 2018. március 14-i határozata az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE)) | 135 |
| 2019/C 162/22 | P8_TA(2018)0072A Newcastle-betegség elleni védekezésre irányuló intézkedések ***IAz Európai Parlament 2018. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a Newcastle-betegség (baromfipestis) elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló 92/66/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD)) | 136 |
| P8_TC1-COD(2017)0329Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 14-én került elfogadásra a Newcastle-betegség (baromfipestis)elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetésérőlszóló 92/66/EGK irányelv módosításáról szóló (EU)2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 137 |
| 2019/C 162/23 | P8_TA(2018)0073A Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2018. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD)) | 138 |
| P8_TC1-COD(2017)0242Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 14-én került elfogadásra a Grúziának nyújtandó továbbimakroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2018/.... európai parlamentiés tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 139 |
| 2019/C 162/24 | Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Németország kérelme – EGF/2017/008 DE/Goodyear) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD)) | 140 |
| 2019/C 162/25 | Az Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás felmondásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE)) | 143 |
| 2019/C 162/26 | P8_TA(2018)0084Europass: a készségek és képesítések keretrendszere ***IAz Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD)) | 144 |
| P8_TC1-COD(2016)0304Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 15-én került elfogadásra a készségekkel és képesítésekkelkapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről(Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályonkívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsihatározat elfogadására tekintettel | 145 |
| 2019/C 162/27 | P8_TA(2018)0085A Kreatív Európa program (2014–2020) ***IAz Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD)) | 146 |
| P8_TC1-COD(2017)0163Az Európai Parlament álláspontja,amely első olvasatban 2018. március 15-én kerültelfogadásra a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásárólszóló 1295/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2018/... európaiparlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 147 |
| 2019/C 162/28 | Az Európai Parlament 2018. március 15-én elfogadott módosításai a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD)) 11 | 148 |
| 2019/C 162/29 | Az Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS)) | 152 |
| 2019/C 162/30 | Az Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a közös társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS)) | 182 |
| 2019/C 162/31 | Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a 2019. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2017/2286(BUD)) | 217 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2019/C 162/16

Az Európai Parlament 2018. március 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14532/2017 – C8-0444/2017 – 2017/0213(APP))

127

2019/C 162/17

Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE))

128

2019/C 162/18

P8_TA(2018)0064A határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások ***IAz Európai Parlament 2018. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD))

129

P8_TC1-COD(2016)0149Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 13-án került elfogadásra a határokon átnyúló csomagkézbesítésiszolgáltatásokról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsirendelet elfogadására tekintettel

130

2019/C 162/19

P8_TA(2018)0065Az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzése és továbbképzése, valamint a vezetői engedélyek ***IAz Európai Parlament 2018. március 13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló 2003/59/EK irányelv és a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD))

131

P8_TC1-COD(2017)0015Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 13-án került elfogadásra az egyes közúti árufuvarozástvagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzésérőlés továbbképzéséről szóló 2003/59/EK irányelv és a vezetői engedélyekrőlszóló 2006/126/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európaiparlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

132

2019/C 162/20

P8_TA(2018)0070Vasúti közlekedési statisztikák ***IAz Európai Parlament 2018. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti közlekedési statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD))

133

P8_TC1-COD(2017)0146Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 14-én került elfogadásra a vasúti közlekedés statisztikájáról(átdolgozás) szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendeletelfogadására tekintettel

134

2019/C 162/21

Az Európai Parlament 2018. március 14-i határozata az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE))

135

2019/C 162/22

P8_TA(2018)0072A Newcastle-betegség elleni védekezésre irányuló intézkedések ***IAz Európai Parlament 2018. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a Newcastle-betegség (baromfipestis) elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló 92/66/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD))

136

P8_TC1-COD(2017)0329Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 14-én került elfogadásra a Newcastle-betegség (baromfipestis)elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetésérőlszóló 92/66/EGK irányelv módosításáról szóló (EU)2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

137

2019/C 162/23

P8_TA(2018)0073A Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2018. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD))

138

P8_TC1-COD(2017)0242Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 14-én került elfogadásra a Grúziának nyújtandó továbbimakroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2018/.... európai parlamentiés tanácsi határozat elfogadására tekintettel

139

2019/C 162/24

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Németország kérelme – EGF/2017/008 DE/Goodyear) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD))

140

2019/C 162/25

Az Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás felmondásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE))

143

2019/C 162/26

P8_TA(2018)0084Europass: a készségek és képesítések keretrendszere ***IAz Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD))

144

P8_TC1-COD(2016)0304Az Európai Parlamentálláspontja, amely első olvasatban 2018.március 15-én került elfogadásra a készségekkel és képesítésekkelkapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről(Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályonkívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsihatározat elfogadására tekintettel

145

2019/C 162/27

P8_TA(2018)0085A Kreatív Európa program (2014–2020) ***IAz Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD))

146

P8_TC1-COD(2017)0163Az Európai Parlament álláspontja,amely első olvasatban 2018. március 15-én kerültelfogadásra a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásárólszóló 1295/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2018/... európaiparlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

147

2019/C 162/28

Az Európai Parlament 2018. március 15-én elfogadott módosításai a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD)) 11

11

148

2019/C 162/29

Az Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS))

152

2019/C 162/30

Az Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a közös társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS))

182

2019/C 162/31

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a 2019. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2017/2286(BUD))

217

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

10.5.2019

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2017‒2018

2018. március 12-i-i ülés

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 377., 2018.10.18.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

ÜLÉSSZAK: 2018‒2019

2018. március 13–15-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 377., 2018.10.18.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/2

---

P8_TA(2018)0063

A kooperatív intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiája

Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiájáról (2017/2067(INI))

(2019/C 162/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „A kooperatív, intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiája – mérföldkő a kooperatív, összekapcsolt és automatizált mobilitás megvalósítása felé”című, 2016. november 30-i közleményére (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A kooperatív, intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiája – mérföldkő a kooperatív, összekapcsolt és automatizált mobilitás megvalósítása felé”című, 2016. november 30-i közleményére (COM(2016)0766),

| — | tekintettel az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló, 2010. július 7-i 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), továbbá a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó mandátum meghosszabbítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló, 2010. július 7-i 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), továbbá a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó mandátum meghosszabbítására,

| — | tekintettel a Régiók Európai Bizottsága kooperatív intelligens közlekedési rendszerekről szóló, 2017. október 11-i véleményére (CDR 2552/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Európai Bizottsága kooperatív intelligens közlekedési rendszerekről szóló, 2017. október 11-i véleményére (CDR 2552/2017),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Az együttműködő, intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiája – mérföldkő az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitás megvalósítása felé”című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményről szóló, 2017. május 31-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Az együttműködő, intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiája – mérföldkő az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitás megvalósítása felé”című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményről szóló, 2017. május 31-i véleményére (2),

| — | tekintettel a kooperatív intelligens közlekedési rendszer (C-ITS) kiépítésével foglalkozó platform jelentéseire és különösen a C-ITS-re vonatkozó tanúsítási és biztonsági politikáról szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kooperatív intelligens közlekedési rendszer (C-ITS) kiépítésével foglalkozó platform jelentéseire és különösen a C-ITS-re vonatkozó tanúsítási és biztonsági politikáról szóló jelentésre,

| — | tekintettel „A halálos kimenetelű közúti balesetek csökkentése: a gépjárműbiztonság javítása az Európai Unióban”című, 2017. november 14-i állásfoglalására (3); |
| --- | --- |

—

tekintettel „A halálos kimenetelű közúti balesetek csökkentése: a gépjárműbiztonság javítása az Európai Unióban”című, 2017. november 14-i állásfoglalására (3);

| — | tekintettel az összekapcsolt és automatizált járművezetés terén való együttműködésről szóló, 2016. április 14-i amszterdami nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az összekapcsolt és automatizált járművezetés terén való együttműködésről szóló, 2016. április 14-i amszterdami nyilatkozatra,

| — | tekintettel az „Internetkapcsolat a növekedés, a versenyképesség és a kohézió érdekében: a gigabitalapú európai információs társadalom és az 5G”című, 2017. június 1-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Internetkapcsolat a növekedés, a versenyképesség és a kohézió érdekében: a gigabitalapú európai információs társadalom és az 5G”című, 2017. június 1-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményeire (A8-0036/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményeire (A8-0036/2018),

| A. | mivel az együttműködő intelligens közlekedési rendszerek (C-ITS) európai stratégiája (a továbbiakban: a stratégia) szorosan kapcsolódik a Bizottság politikai prioritásaihoz, mindenekelőtt a munkahelyteremtésre, a növekedésre és a beruházásra irányuló programhoz, az egységes európai közlekedési térség megteremtéséhez, a digitális tartalmak egységes piacához és az energiaunióra vonatkozó stratégiához; |
| --- | --- |

A.

mivel az együttműködő intelligens közlekedési rendszerek (C-ITS) európai stratégiája (a továbbiakban: a stratégia) szorosan kapcsolódik a Bizottság politikai prioritásaihoz, mindenekelőtt a munkahelyteremtésre, a növekedésre és a beruházásra irányuló programhoz, az egységes európai közlekedési térség megteremtéséhez, a digitális tartalmak egységes piacához és az energiaunióra vonatkozó stratégiához;

| B. | mivel a tagállami hatóságoknak és az iparágnak reagálnia kell arra a sürgető elvárásra, hogy a közlekedést biztonságosabbá, tisztábbá, hatékonyabbá, fenntarthatóbbá, multimodálissá és akadálymentessé kell tenni valamennyi úthasználó számára, beleértve a leginkább kiszolgáltatott és a csökkent mozgásképességű személyeket is; |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállami hatóságoknak és az iparágnak reagálnia kell arra a sürgető elvárásra, hogy a közlekedést biztonságosabbá, tisztábbá, hatékonyabbá, fenntarthatóbbá, multimodálissá és akadálymentessé kell tenni valamennyi úthasználó számára, beleértve a leginkább kiszolgáltatott és a csökkent mozgásképességű személyeket is;

| C. | mivel a biztonságos közúti közlekedés terén az EU-ban az elmúlt évtizedben kialakult kedvező folyamatok lelassultak, mivel a közúti balesetek 92%-a emberi tévedés következménye, és mivel bizonyos gépjárművezetés-támogató rendszerek hatékony működése szempontjából fontos a C-ITS-technológiák alkalmazása; mivel továbbra is a közúti közlekedés számlájára írható a városi területek felhasználásának, a baleseteknek, a közlekedésből származó kibocsátásnak – így a zajártalomnak, az üvegházhatású gázoknak és a légszennyező anyagoknak – a döntő része; |
| --- | --- |

C.

mivel a biztonságos közúti közlekedés terén az EU-ban az elmúlt évtizedben kialakult kedvező folyamatok lelassultak, mivel a közúti balesetek 92%-a emberi tévedés következménye, és mivel bizonyos gépjárművezetés-támogató rendszerek hatékony működése szempontjából fontos a C-ITS-technológiák alkalmazása; mivel továbbra is a közúti közlekedés számlájára írható a városi területek felhasználásának, a baleseteknek, a közlekedésből származó kibocsátásnak – így a zajártalomnak, az üvegházhatású gázoknak és a légszennyező anyagoknak – a döntő része;

| D. | mivel a C-ITS-nek köszönhetően a jövőben az úthasználók és a forgalomirányítók megoszthatják és felhasználhatják az információkat és hatékonyabban összehangolhatják tevékenységüket; |
| --- | --- |

D.

mivel a C-ITS-nek köszönhetően a jövőben az úthasználók és a forgalomirányítók megoszthatják és felhasználhatják az információkat és hatékonyabban összehangolhatják tevékenységüket;

| E. | mivel a C-ITS bevezetésének fontos elemét képezi a kiberbiztonság, mivel a biztonsági megoldások töredezettsége veszélybe sodorná a végfelhasználók interoperabilitását és biztonságát, és mivel ebből kifolyólag egyértelműen uniós szintű fellépésre van szükség; |
| --- | --- |

E.

mivel a C-ITS bevezetésének fontos elemét képezi a kiberbiztonság, mivel a biztonsági megoldások töredezettsége veszélybe sodorná a végfelhasználók interoperabilitását és biztonságát, és mivel ebből kifolyólag egyértelműen uniós szintű fellépésre van szükség;

| F. | mivel az algoritmusokkal kapcsolatos elszámoltathatóság és átláthatóság olyan technikai és műveleti intézkedések végrehajtását jelenti, amelyek biztosítják az automatizált döntéshozatal, valamint az egyéni viselkedéssel kapcsolatos valószínűségszámítás folyamatának átláthatóságát és megkülönböztetésmentességét; mivel az átláthatóság jegyében érdemi tájékoztatást kell nyújtani az egyének számára az alkalmazott logikával, valamint az eljárás jelentőségével és várható következményeivel kapcsolatban; mivel ennek az elemzéshez használt tanulóadatokra vonatkozó tájékoztatást is magában kell foglalnia, és lehetővé kell tennie, hogy az egyének is megérthessék és nyomon követhessék az őket érintő döntéseket; |
| --- | --- |

F.

mivel az algoritmusokkal kapcsolatos elszámoltathatóság és átláthatóság olyan technikai és műveleti intézkedések végrehajtását jelenti, amelyek biztosítják az automatizált döntéshozatal, valamint az egyéni viselkedéssel kapcsolatos valószínűségszámítás folyamatának átláthatóságát és megkülönböztetésmentességét; mivel az átláthatóság jegyében érdemi tájékoztatást kell nyújtani az egyének számára az alkalmazott logikával, valamint az eljárás jelentőségével és várható következményeivel kapcsolatban; mivel ennek az elemzéshez használt tanulóadatokra vonatkozó tájékoztatást is magában kell foglalnia, és lehetővé kell tennie, hogy az egyének is megérthessék és nyomon követhessék az őket érintő döntéseket;

| G. | mivel az EU-nak bátorítania kell és tovább kell fejlesztenie a digitális technológiákat az emberi hibák és más hiányosságok csökkentésén túl az infrastruktúrák optimális kihasználása és a költségcsökkentés érdekében is, a forgalom tehermentesítésén keresztül, ily módon csökkentve a szén-dioxid-kibocsátást; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU-nak bátorítania kell és tovább kell fejlesztenie a digitális technológiákat az emberi hibák és más hiányosságok csökkentésén túl az infrastruktúrák optimális kihasználása és a költségcsökkentés érdekében is, a forgalom tehermentesítésén keresztül, ily módon csökkentve a szén-dioxid-kibocsátást;

| H. | mivel a digitális és mobil összekapcsoltságnak köszönhetően ez az együttműködés jelentős mértékben javítani fogja a közúti közlekedés biztonságát, a közlekedés hatékonyságát, a fenntarthatóságot és a multimodalitást; mivel ugyanakkor hatalmas gazdasági lehetőségeket fog teremteni és csökkenteni fogja a közúti közlekedési balesetek számát és az energiafogyasztást; mivel a C-ITS-ek az autonóm gépjárművek és vezetési rendszerek fejlesztésének alapvető elemét képezik; |
| --- | --- |

H.

mivel a digitális és mobil összekapcsoltságnak köszönhetően ez az együttműködés jelentős mértékben javítani fogja a közúti közlekedés biztonságát, a közlekedés hatékonyságát, a fenntarthatóságot és a multimodalitást; mivel ugyanakkor hatalmas gazdasági lehetőségeket fog teremteni és csökkenteni fogja a közúti közlekedési balesetek számát és az energiafogyasztást; mivel a C-ITS-ek az autonóm gépjárművek és vezetési rendszerek fejlesztésének alapvető elemét képezik;

| I. | mivel az összekapcsolt és automatizált vezetés fontos digitális fejlődést jelent az ágazatban, és mivel az ágazatban használt összes új technológiának, így az európai műholdas navigációs rendszer (GALILEO) és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) összehangolása terén mára magas fokú technológiai kapacitást értek el; |
| --- | --- |

I.

mivel az összekapcsolt és automatizált vezetés fontos digitális fejlődést jelent az ágazatban, és mivel az ágazatban használt összes új technológiának, így az európai műholdas navigációs rendszer (GALILEO) és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) összehangolása terén mára magas fokú technológiai kapacitást értek el;

| J. | mivel az Unió köteles tiszteletben tartani az Európai Unió Alapjogi Chartáját, különös tekintettel annak a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jogról szóló 7. és 8. cikkére; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió köteles tiszteletben tartani az Európai Unió Alapjogi Chartáját, különös tekintettel annak a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jogról szóló 7. és 8. cikkére;

| K. | mivel a világ számos országa (pl. az USA, Ausztrália, Japán, Korea és Kína) nagy sebességgel közeledik a digitális technológiák és gépjárművek bevezetéséhez, valamint a piacon már rendelkezésre állnak C-ITS-járművek és -szolgáltatások; |
| --- | --- |

K.

mivel a világ számos országa (pl. az USA, Ausztrália, Japán, Korea és Kína) nagy sebességgel közeledik a digitális technológiák és gépjárművek bevezetéséhez, valamint a piacon már rendelkezésre állnak C-ITS-járművek és -szolgáltatások;

Általános keret

| 1. | üdvözli a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiájáról szóló bizottsági közleményt, valamint a Bizottság által a köz- és a magánszférabeli szakértőkkel végzett intenzív munkát, amely a közleményt előkészítette; támogatja az elért eredményeket és ösztönzi az interoperábilis C-ITS-szolgáltatások Európa-szerte történő mielőbbi bevezetését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy szükség van egy egyértelmű jogi keretre a C-ITS kiépítésének támogatása érdekében, és üdvözli az ITS-irányelv (a 2010/40/EU irányelv) keretében bevezetendő felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely biztosítja a szolgáltatások folyamatosságát, lehetővé teszi az interoperabilitást, valamint támogatja a visszamenőleges kompatibilitást; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a figyelmet arra, hogy nagy lehetőségek rejlenek a C-ITS-ben az üzemanyag-hatékonyság javítására, ami csökkenti az egyéni közlekedés költségeit és enyhíti a közlekedés környezetre gyakorolt negatív hatásait; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza a digitális technológiákban és a velük összefüggő üzleti modellekben rejlő lehetőségeket a közúti közlekedés terén, valamint elismeri, hogy a stratégia fontos mérföldkő a C-ITS és végső soron a teljesen összekapcsolt és automatizált mobilitás megvalósítása felé; megállapítja, hogy az együttműködő, összekapcsolt és automatizált gépjárművek fellendíthetik az európai ipar versenyképességét, gördülékenyebbé és biztonságosabbá tehetik a közlekedést, csökkenthetik a forgalmi torlódásokat, az energiafogyasztást és a kibocsátásokat és javíthatják a különböző közlekedési módok közötti koordinációt; ennek értelmében rámutat, hogy a rendszerek biztonságos és hatékony működésének biztosításához ki kell dolgozni az infrastruktúrákkal kapcsolatos követelményeket; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a figyelmet, hogy az uniós iparágaknak ki kell használniuk a C-ITS-technológiák fejlesztése és alkalmazása tekintetében a globális színtéren elfoglalt előnyös helyzetüket; hangsúlyozza, hogy égető szükség van egy ambiciózus uniós stratégia kialakítására, amely összehangolja a nemzeti és a regionális erőfeszítéseket, megakadályozza a szétaprózódást, felgyorsítja a bizonyítottan biztonsági előnyökkel járó C-ITS technológiák kiépítésétés maximalizálja a különböző ágazatok, például a közlekedés, az energiaellátás és a távközlés közötti együttműködést; sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be egy az EI által 2019 és 2029 között elérendő egyértelmű célokat tartalmazó konkrét ütemtervet, hogy kiemelt célként kezelje azon C-ITS-szolgáltatások bevezetését, amelyek a C-ITS-platform által összeállított, a II. fázisról szóló jelentésben foglalt szolgáltatások jegyzéke szerint a legnagyobb biztonsági potenciált rejtik magukban, valamint biztosítsa, hogy e szolgáltatások mindegyike elérhető legyen valamennyi új gépjárműben Európa-szerte; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy be kell vezetni a társadalmi, környezeti és biztonsági szabályok egységes keretét annak érdekében, hogy érvényesítsék a munkavállalói és fogyasztói jogokat és biztosítsák a tisztességes versenyt az ágazatban; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli a C-ITS platform II. fázisának eredményeit és hangsúlyozza az eredmények jelentőségét (5); |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy miközben a közlemény fontos mérföldkő az együttműködő, összekapcsolt és automatizált gépjárművek európai stratégiája felé, nem szabad összekeverni a C-ITS-t és e különböző fogalmakat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a figyelmet, hogy biztosítani kell, hogy az összekapcsolt és automatizált gépjárművek és a C-ITS fejlesztése és bevezetése teljes mértékben megfeleljen a közlekedési rendszer dekarbonizációjára és a halálos kimenetelű közúti balesetek teljes kiküszöbölésére irányuló céloknak, illetve támogassa azokat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy a C-ITS olyan rendszereket jelent, amelyek lehetővé teszik, hogy a különböző ITS-állomások (gépjárművek, út menti berendezések, forgalomirányító központok és nomadikus eszközök) valamely szabványosított kommunikációs architektúrát alkalmazva kommunikáljanak és információt cseréljenek, és ezért az egyes rendszerek interoperabilitása alapvető jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy az összekapcsolt gépjárművek olyan C-ITS-technológiákat alkalmazó gépjárművek, amelyek lehetővé teszik a közúti járművek kommunikációját egymással, a forgalmi jelzőlámpákkal, továbbá mind az út menti, mind a horizontális infrastruktúrákkal – amelyek bár megerősítésre és adaptálásra szorulnak, innovatív rendszereket jelenthetnek a menet közben történő feltöltésre és amelyek biztonságosan kommunikálhatnak a járművekkel – és egyéb közúti felhasználókkal; emlékeztet, hogy a közúti balesetek 92%-a emberi tévedés következménye, és bizonyos gépjárművezetés-támogató rendszerek hatékony működése szempontjából fontos a C-ITS-technológiák alkalmazása; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy az automatizált gépjárművek olyan járművek, amelyek valós közlekedési helyzetekben képesek az önálló működésre és manőverezésre, és amelyek esetében az elsődleges vezetési kezelőszervek (kormány, gyorsítás, fék) közül egy vagy több hosszabb ideig automatizált; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az összekapcsolt és automatizált gépjárművek, illetve a hagyományos nem összekapcsolt gépjárművek egyidejű létezésének átmeneti időszakára védelmi rendszereket kell beépíteni a közúti biztonság veszélyeztetésének elkerülése érdekében; rámutat, hogy bizonyos gépjárművezetés-támogató rendszereket tovább kell fejleszteni, valamint kötelező jelleggel be kell építeni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy gondolja át, miként kellene kezelni a kooperatív, összekapcsolt és automatizált gépjárművek, illetve a nem összekapcsolt gépjárművek és vezetők egyidejű létezésének problémáját, mivel a gépjármű-állomány életkora és a nem összekapcsolt személyek fennmaradó hányada következtében a rendszerbe nem integrált gépjárművek tartósan nagy arányával kell számolni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sajnálja, hogy a „Day 1,5”és az ezeken túlmutató, ajánlott szolgáltatások esetében nem áll rendelkezésre egyértelmű ütemezés, továbbá hogy nem készült teljes körű hatásvizsgálat és nincs pontos információ a C-ITS-szolgáltatások kifejlesztésére és a szolgáltatások lehetséges bővítésére vonatkozó kezdeményezések bevezetéséről; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy prioritásként kezelje a legmagasabb szintű biztonság nyújtó C-ITS-szolgáltatásokat, és a szükséges meghatározások és előírások kidolgozását, valamint haladéktalanul frissítse a járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerekhez alkalmazott ember-gép interfészekről szóló európai elvi nyilatkozatát, mivel fontos a humán gépjárművezető és a gép közötti interakció (6); |
| --- | --- |

16.

| 17. | újra hangsúlyozza az összekapcsolt és automatizált járművek, a C-ITS és az új technológiák központi szerepét az éghajlatváltozással kapcsolatos célok teljesítésében, továbbá hogy biztosítani kell, hogy fejlesztésük és bevezetésük teljes mértékben megfeleljen a közlekedési rendszer dekarbonizációjával kapcsolatos céloknak, valamint hogy előmozdítsa e célokat; üdvözli a C-ITS alkalmazását mint a közlekedés hatékonysága javításának, az üzemanyag-fogyasztás és a közúti közlekedés környezetre gyakorolt hatásai (például a CO2-kibocsátás) csökkentésének, valamint a városi infrastruktúra használata optimalizálásának egyik módját; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza a közúti áruszállítás terén az innovatív technológiákban, így például az automatizált járművezetésben és a konvojban haladásban (platooning) rejlő lehetőségeket, melyek lehetővé teszik a légáramlások jobb kihasználását és ezáltal az üzemanyag-fogyasztás és a kibocsátások csökkentését; további támogatást kér az e területen végzett kutatás és fejlesztés, nevezetesen a szükséges digitális infrastruktúrák számára; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az úthasználókat több választási lehetőséggel, felhasználóbarátabb, megfizethetőbb és testre szabottabb termékekkel és több információval kell ellátni; ezzel összefüggésben bátorítja a Bizottságot, hogy segítse elő a gazdasági hatékonyságot szolgáló legjobb gyakorlatok cseréjét; szorgalmazza, hogy – amennyiben betartja az innováció ösztönzéséhez szükséges technológiasemlegességet – valamennyi tagállam csatlakozzon a C-ROADS platformhoz, amelynek célja, hogy fontos koordináló szerepet játsszon a stratégia végrehajtásában; és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a tagállamokban széles körben és összehangolt módon, fejlett digitális eszközöket vezessenek be, amelyek többek között a tömegközlekedésre is kiterjednek; felkéri a gépjárműgyártókat, hogy a stratégia végrehajtása érdekében kezdeményezzék a C-ITS bevezetését; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen a meglévőket kiegészítő statisztikákat annak érdekében, hogy hatékonyabban tudja értékelni a digitalizációs folyamatot a közúti közlekedési ágazat különböző területein; kiemeli, hogy fontos további kutatásokat végezni az érzékelőrendszerek terén, és hangsúlyozza, hogy a C-ITS fejlesztése során különös figyelmet kell fordítani a városi közlekedésre, amely a forgalom jellegét tekintve jelentősen különbözik a városon kívüli közlekedéstől; megállapítja, hogy a városi gépjárművezetés során különösen számolni kell a motorosokkal, kerékpárosokkal, gyalogosokkal és más veszélyeztetett úthasználókkal, köztük fogyatékossággal élő személyekkel való fokozott interakciókkal; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a tagállamokat, hogy a szak- és felsőfokú képzések ciklusait különösen hatékony módon kapcsolják össze a C-ITS-stratégiát kifejlesztő ipar számára szükséges ismeretekkel; szorgalmazza a mobilitási ezen új megközelítéséhez kapcsolódó munkahelyek és foglalkozások jövőre vonatkozó elemzését, valamint a vállalkozások és az oktatási rendszer közötti együttműködési modellek fejlesztéséhez kapcsolódó bevált gyakorlatok megosztását, amelyek hozzájárulnak az oktatás, az innováció és a termelés közös területének kialakításához; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a C-ITS-szolgáltatásokat be kell építeni az európai űrstratégiába, mivel a C-ITS kiépítésének a földrajzi helymeghatározó technológiákon, például a műholdas helymeghatározáson kell alapulnia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rámutat arra, hogy a tagállamoknak a mobilitás mint szolgáltatás (MaaS) és a többi közlekedési móddal való integrálás tágabb szemszögéből kellene vizsgálniuk a C-ITS-szolgáltatások kiépítését különösen az esetleges ellentétes hatások, azaz a közúti közlekedés modális részesedése növekedésének elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

23.

A magánélet védelme és adatvédelem

| 24. | felhívja a figyelmet a magánélet és az adatok védelmére vonatkozóan az uniós jogszabályok alkalmazásának fontosságára a C-ITS-adatokkal és a kapcsolódó ökoszisztéma-adatokkal összefüggésben, aminek következtében kiemelten fontos, hogy ezeket az adatokat kizárólag a C-ITS-szel összefüggő célokra lehet felhasználni, és nem lehet tárolni vagy más célra használni; hangsúlyozza, hogy az intelligens autóknak teljes mértékben meg kell felelniük az általános adatvédelmi rendeletnek és a kapcsolódó szabályoknak, és az C-ITS-szolgáltatóknak könnyen hozzáférhető tájékoztatást kell nyújtaniuk, valamint egyértelmű feltételeket kell szabniuk a gépjárművezetők számára, amelyek alapján ez utóbbiak befolyástól mentes és tájékoztatáson alapuló beleegyezésüket adhatják az általános adatvédelmi rendeletben foglalt rendelkezésekkel és korlátozásokkal összhangban; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy jóval nagyobb átláthatóságra, valamint algoritmikus elszámoltathatóságra van szükség a vállalatok által végzett adatfeldolgozás és -elemzés terén; emlékeztet arra, hogy az általános adatvédelmi rendelet már tartalmazza az adatfeldolgozás alapját képező logika megismeréséhez való jogot; kiemeli továbbá, hogy meg kell akadályozni az úgynevezett „vezetési falak”kialakulását, amikor is a felhasználók nem vezethetik saját intelligens gépjárművüket, amennyiben nem adják ehhez hozzájárulásukat; felhív az „offline vezetési mód”lehetőségének biztosítására az intelligens gépjárművekben, amely lehetővé tenné a felhasználó számára, hogy kikapcsolja a személyes adatok más eszközöknek való továbbítását anélkül, hogy ezzel gátolná a jármű vezethetőségét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a figyelmet arra, hogy az adatok feldolgozásának folyamata alatt szem előtt kell tartani az adatvédelem és a titoktartás elvét; hangsúlyozza, hogy az ITS-alkalmazások és -rendszerek kialakításának kiindulópontját a „magánélet és a személyes adatok beépített és alapértelmezett védelmének”megvalósulása kell, hogy képezze; emlékeztet arra, hogy az adatok névtelenné tételét lehetővé tévő technológiák növelhetik a felhasználók általuk igénybe vett szolgáltatásokba fektetett bizalmát; |
| --- | --- |

26.

Kiberbiztonság

| 27. | rámutat a magas szintű kiberbiztonsági szabványok alkalmazásának jelentőségére a feltörések és a kibertámadások az összes tagállamban történő megelőzésével kapcsolatban, különösen a C-ITS-kommunikáció biztonsága kritikus jellegének tükrében; megállapítja, hogy a kiberbiztonság olyan alapvető kihívás, amelyet kezelni kell, mivel fokozódik a közlekedési rendszer digitalizáltsága és összekapcsoltsága; úgy véli, hogy az automatizált és összekapcsolt gépjárművek és az adatokat feldolgozó és/vagy tároló adatbázisok kibertámadás célpontjává válhatnak, ami miatt a szigorú biztonsági előírásokat és a C-ITS alkalmazására vonatkozó tanúsítási politikát is magában foglaló közös biztonsági politika kidolgozása révén el kell kerülni a fejlettségi szint alapján felismerhető és lehetséges sérülékenységet és kockázatot; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy az Unióban, valamennyi tagállamban, valamint a harmadik országokkal kötendő lehetséges együttműködési megállapodásokban egyformán magas szintű és harmonizált biztonsági szabványokat kell alkalmazni; ezek a szabványok azonban nem gátolhatják, hogy harmadik gépjárműjavítók hozzáférjenek a fedélzeti rendszerekhez, hogy a fedélzeti szoftverek szükséges ellenőrzéseinek és/vagy javításainak elvégzéséhez a gépjárművek tulajdonosainak ne kelljen függeniük az autógyártóktól; |
| --- | --- |

28.

Kommunikációs technológiák és frekvenciák

| 29. | úgy véli, hogy az interoperabilitást és a visszamenőleges kompatibilitást biztosító, valamint a kiegészítő kommunikációs technológiákat ötvöző, technológiasemleges hibrid kommunikációs megközelítés a helyes koncepció, továbbá hogy úgy tűnik, hogy a legígéretesebb hibrid kommunikációs vegyes eszköztár a vezeték nélküli rövid hatótávú kommunikáció és a cellás és műholdas technológiák ötvözete, amivel biztosítható lesz az alapvető C-ITS-szolgáltatások kialakításának lehető legjobb támogatása; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tudomásul veszi az összekapcsolt gépjárművek és az európai műholdas navigációs rendszerek – az EGNOS és a GALILEO– közötti kapcsolat említését; ennek következtében szorgalmazza az összekapcsolt személygépjárművekre vonatkozó stratégiák integrálását az űrtechnológiákba; úgy véli, hogy az interoperabilitás mind a biztonság, mind a vásárlói döntés szempontjából alapvető fontosságú, és hangsúlyozza, hogy a jövőben be kell vonni a hibrid kommunikációs vegyes eszköztárba a gépjárművek 5G-vel és a műholdas navigációs rendszerekkel történő kommunikációra alkalmas kapacitását, amint az a Bizottság 5G-re vonatkozó cselekvési tervében is szerepel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bátorítja a C-ITS-szolgáltatásokat támogató gépjárműgyártókat és távközlési szolgáltatókat, hogy működjenek együtt többek között a C-ITS kommunikációs technológiák, az útdíjak és az intelligens digitális menetíró készülékekre vonatkozó szolgáltatások gördülékeny bevezetése érdekében, elkerülve az említett szolgáltatások közötti interferenciát; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kutatás és az innováció terén folytassák finanszírozási erőfeszítéseiket (Horizont 2020), többek között annak érdekében, hogy hosszú távon kialakítható legyen a C-ITS kiépítéséhez megfelelő infrastruktúra; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza az érzékelő rendszerek fontosságát például a jármű dinamikájára, a torlódásokra és a levegőminőségre vonatkozó adatok szolgáltatása tekintetében; felszólít az alkalmazott szenzorok teljes interoperabilitását szolgáló és azok biztonsági alkalmazásokon kívüli – például a távoli kibocsátásérzékelés céljából történő – alkalmazására irányuló beruházások tagállamokban történő növelésére és megfelelőbb koordinálására; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan rendelkezésekre, amelyek biztosítják, hogy a szennyező kibocsátásokra vonatkozó, a járművekben lévő érzékelőkkel észlelt információkat összegyűjtsék és az illetékes hatóságok számára hozzáférhetővé tegyék; |
| --- | --- |

34.

Közös európai megközelítés

| 35. | szorgalmazza, hogy a tagállamok és a helyi hatóságok, a gépjárműgyártók, a közútkezelők és az ITS-ágazat 2019-ig valósítsa meg a C-ITS-t, és javasolja, hogy a Bizottság, az önkormányzatok és a tagállamok horizontális tematikus megközelítést alkalmazva megfelelő finanszírozást különítsenek el a jövőben létrejövő közút-infrastruktúrák korszerűsítésére és karbantartására az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, az európai strukturális és beruházási alapok és az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kutatás és az innováció terén (Horizont 2020) folytassák a finanszírozást, az átláthatóság elvének teljes tiszteletben tartása és az uniós társfinanszírozásra vonatkozó rendszere tájékoztatás biztosítása mellett; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassák az olyan kezdeményezéseket és fellépéseket, amelyek az uniós közlekedéspolitikán belül elősegítik a C-ITS fejlesztésére és hatására vonatkozó kutatást és megfigyelést; úgy véli, hogy amennyiben 2022-ig nem történik jelentős előrelépés, jogalkotói fellépésre lehet szükség „minimumszabályok”bevezetése és az integráció érvényesítése érdekében e tekintetben; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a fizikai közút-infrastruktúra minősége fontos kérdés, és ennek fokozatosan ki kell egészülnie a digitális infrastruktúrával; felszólít a jövőbeli közút-infrastruktúrák korszerűsítésére és karbantartására; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy olyan valóban multimodális közlekedési rendszert kell létrehozni, amely valamennyi közlekedési módot beépíti egyetlen mobilitási szolgáltatásba, valós idejű tájékoztatást alkalmaz, figyelembe veszi az integrált jegyértékesítést és a megosztott mobilitási szolgáltatásokat, valamint a gyalogos és kerékpáros közlekedést, lehetővé téve az emberek és az áruk zökkenőmentes utazását háztól házig és fokozva a közlekedés összhatékonyságát, fenntarthatóságát és tartósságát; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy a közlekedési ágazat digitalizációja terén a meglévő és új források révén biztosítsa és támogassa az uniós szintű együttműködést és beruházásokat az intelligens közlekedési rendszerek különböző közlekedési módokba (C-ITS, ERTMS, SESAR, RIS (7)) történő integrálása érdekében; hangsúlyozza egy integrált megközelítés fontosságát a tájékoztatási, foglalási és jegyváltási eszközök tekintetében annak érdekében, hogy vonzó háztól házig terjedő mobilitási láncokat hozzanak létre; |
| --- | --- |

38.

| 39. | szorgalmazza, hogy a C-ITS hatókörének tágítása, valamint az új, fenntartható, integrált közlekedési koncepcióhoz kapcsolódó üzleti modellek kialakítása érdekében e tervezői folyamatot az utas- és áruszállítás felhasználóinak elképzeléseire építsék, amelyek alapvető információforrást jelentenek; |
| --- | --- |

39.

| 40. | szorgalmazza, hogy az Unió és a tagállamok megfelelően érvényesítsék a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményt (CRPD) valamint a termékekhez és a szolgáltatásokhoz való akadálymentes hozzáférésről szóló új irányelvet annak érdekében, hogy valamennyi polgár számára akadálymentes hozzáférést biztosítsanak a C-ITS-hez; |
| --- | --- |

40.

| 41. | azt javasolja, hogy a Bizottság minél előbb dolgozzon ki egy megfelelő jogi keretet, hogy időben létrejöjjön az EU egészére érvényes, határokon átnyúló interoperabilitás, valamint a keret, amely meghatározza az összekapcsolt közlekedés különböző típusainak használatával kapcsolatos felelősségi szabályokat; felszólítja a Bizottságot, hogy legkésőbb az év végéig tegyen közzé jogalkotási javaslatot a járművek fedélzeti adataihoz és a forrásokhoz való hozzáférésről; javasolja, hogy a fenti javaslat tegye lehetővé az egész gépjármű-értéklánc és a végfelhasználók számára, hogy kihasználják a digitalizáció előnyeit, valamint valamennyi harmadik fél számára garantálja az egyenlő versenyfeltételeket és a maximális biztonságot a fedélzeti adatok tárolása és az adatokhoz való hozzáférés tekintetében, amelynek tisztességesnek, időszerűnek, és teljes körűnek kell lennie a fogyasztói jogok védelme, az innováció elősegítése, valamint a tisztességes, megkülönböztetésmentes verseny e piacon való előmozdítása érdekében a technológiasemlegesség elvével összhangban; hangsúlyozza, hogy hozzá kell járulni a tömegközlekedési szolgáltatásokhoz kapcsolódó minden városi és vidéki infrastruktúra korszerűsítéséhez; felszólítja a Bizottságot, garantálja az általános adatvédelmi rendelet egészének minden esetben történő betartását, és évente tájékoztassa a Parlamentet ennek nyomon követéséről; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felkéri a Bizottságot, hogy alkalmazzon globális megközelítést az adatok műszaki harmonizációja és szabványosítása terén annak érdekében, hogy biztosítsa a C-ITS kompatibilitását, a gyártók számára a méretgazdaságosságot és a fogyasztók kényelmének növelését; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza a szociális partnerekkel és a fogyasztók képviselőivel való párbeszéd korai fázisban történő elindításának jelentőségét az átláthatóság és a bizalom légkörének megteremtése és annak érdekében, hogy megfelelő egyensúlyt teremtsenek a szociális és foglalkoztatási feltételek, valamint a fogyasztói jogok tekintetében jelentkező kedvező és kedvezőtlen hatások között; megjegyzi, hogy az e-Biztonsági Fórumnak ki kell dolgoznia egy ütemtervet az eSegélyhívó rendszerhez hasonlóan a C-ITS kiépítésére; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítéséhez és az EU saját célkitűzéseinek megvalósításához szükséges az alacsony szénkibocsátású gazdaság irányába tett fordulat; ezért hangsúlyozza, hogy a dekarbonizáció és az energiahatékony intézkedések előmozdítása érdekében szükség van a különböző uniós alapok elosztási kritériumainak megújítására, többek között a C-ITS keretében is; úgy véli, hogy az olyan projektek számára, amelyek nem felelnek meg a CO2-kibocsátás csökkentésével kapcsolatos céloknak és politikáknak, semmilyen körülmények között nem indokolt uniós finanszírozást biztosítani; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a gépjárműgyártókat, hogy ügyfeleiket megfelelően és egyértelműen tájékoztassák jogaikról, valamint az új C-ITS-technológiák biztonságot illető előnyeiről és korlátairól; ösztönzi tájékoztatási kampányok alkalmazását, amelyek megismertetnék az aktuális gépjárművezetőkkel az új C-ITS-technológiákat, a végfelhasználók körében megteremtenék a szükséges bizalmat és elérnék a társadalmi elfogadást; úgy véli, hogy a C-ITS alkalmazása javítja a közlekedési rendszer biztonságosságát és hatékonyságát, egyúttal biztosítja az adatvédelmi és a magánéletre vonatkozó szabályoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  HL L 207., 2010.8.6., 1. o.

(2)  HL C 288., 2017.8.31., 85. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0423.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0234.

(5)  A C-ITS Platform II. fázis végleges jelentése: https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/2017-09-c-its-platform-final-report.pdf

(6)  A Bizottság „A járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek biztonságos és hatékony használata: az ember-gép felületről szóló európai elvi nyilatkozat aktualizálása”című, 2008. május 26-i 2008/653/EK ajánlása (HL L 216., 2008.8.12., 1. o.).

(7)  Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS); „Egységes európai égbolt”légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR); Folyami információs szolgáltatások (RIS).

---

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/9

---

P8_TA(2018)0066

A nemek közötti egyenlőség az uniós kereskedelmi megállapodásokban

Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőségről az uniós kereskedelmi megállapodásokban (2017/2015(INI))

(2019/C 162/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUSZ) 8. és 10. cikkére, 153. cikkének (1) és (2) bekezdésére, valamint 157. és 207. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUSZ) 8. és 10. cikkére, 153. cikkének (1) és (2) bekezdésére, valamint 157. és 207. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. és 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. és 33. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó 2015. évi uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó 2015. évi uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2016. június 16-i tanácsi következtetésekre (00337/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2016. június 16-i tanácsi következtetésekre (00337/2016),

| — | tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló, 2015. július 14-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló, 2015. július 14-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2015)0144),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló, a 2011. március 7-i tanácsi következtetésekhez csatolt európai paktumra (2011–2020) (07166/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló, a 2011. március 7-i tanácsi következtetésekhez csatolt európai paktumra (2011–2020) (07166/2011),

| — | tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)”című, 2015. december 3-i munkadokumentumára (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)”című, 2015. december 3-i munkadokumentumára (SWD(2015)0278),

| — | tekintettel az Európai Unióban a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló, 2017. évi bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló, 2017. évi bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A mindenki számára előnyös kereskedelem: a felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé”című, 2015. évi közleményére (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A mindenki számára előnyös kereskedelem: a felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé”című, 2015. évi közleményére (COM(2015)0497),

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak „A mindenki számára előnyös kereskedelem elnevezésű stratégia végrehajtásáról: Progresszív kereskedelempolitika kialakítása a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében”című 2017. szeptember 13-i jelentésére (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak „A mindenki számára előnyös kereskedelem elnevezésű stratégia végrehajtásáról: Progresszív kereskedelempolitika kialakítása a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében”című 2017. szeptember 13-i jelentésére (COM(2017)0491),

| — | tekintettel a GSP_rendeletre (az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 978/2012/EU rendelete az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (1)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a GSP_rendeletre (az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 978/2012/EU rendelete az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (1)),

| — | tekintettel a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló rendeletre (az Európai Parlament és a Tanács 2017. május 17-i (EU) 2017/821 rendelete a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról (2)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló rendeletre (az Európai Parlament és a Tanács 2017. május 17-i (EU) 2017/821 rendelete a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról (2)),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és különösen annak a rabszolgaságot és szolgaságot tiltó 4. cikke (1) bekezdésére és a megkülönböztetést tiltó 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és különösen annak a rabszolgaságot és szolgaságot tiltó 4. cikke (1) bekezdésére és a megkülönböztetést tiltó 14. cikkére,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (a továbbiakban: CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (a továbbiakban: CEDAW),

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005) és Peking+15 (2010) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005) és Peking+15 (2010) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra,

| — | tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény), és annak 3. cikkére, amely a „társadalmi nem”fogalmát „a valamely adott társadalom által a nők és a férfiak számára megfelelőnek tekintett, társadalmilag kialakított szerepek, magatartások, tevékenységek és tulajdonságok”-ként határozza meg, valamint a nők elleni erőszak megelőzéséről, szankcionálásáról és felszámolásáról szóló, 1994. évi Amerika-közi egyezményre (Belém do Pará-i egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény), és annak 3. cikkére, amely a „társadalmi nem”fogalmát „a valamely adott társadalom által a nők és a férfiak számára megfelelőnek tekintett, társadalmilag kialakított szerepek, magatartások, tevékenységek és tulajdonságok”-ként határozza meg, valamint a nők elleni erőszak megelőzéséről, szankcionálásáról és felszámolásáról szóló, 1994. évi Amerika-közi egyezményre (Belém do Pará-i egyezmény),

| — | tekintettel az EU és tagállamai által 2007-ben elfogadott, „A kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó uniós stratégia – A fejlődő országok kereskedelemmel kapcsolatos szükségleteire irányuló uniós támogatás növelése”című közös stratégiára, valamint a „Jólét a kereskedelem és a beruházás révén – A kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó 2007. évi közös uniós stratégia aktualizálása”című, 2017. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2017)0667), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és tagállamai által 2007-ben elfogadott, „A kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó uniós stratégia – A fejlődő országok kereskedelemmel kapcsolatos szükségleteire irányuló uniós támogatás növelése”című közös stratégiára, valamint a „Jólét a kereskedelem és a beruházás révén – A kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó 2007. évi közös uniós stratégia aktualizálása”című, 2017. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2017)0667),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott állásfoglalásra: „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott állásfoglalásra: „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend”,

| — | tekintettel az OECD multinacionális vállalatok számára szóló iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD multinacionális vállalatok számára szóló iránymutatásaira,

| — | tekintettel az OECD-nek a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló útmutatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD-nek a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló útmutatására,

| — | tekintettel az UNCTAD fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNCTAD fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (2015),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nemek közötti egyenlőségről szóló legfontosabb egyezményeire, többek között az egyenlő díjazásról szóló (100. sz.) egyezményre, a hátrányos megkülönböztetésről szóló (111. sz.) egyezményre (foglalkoztatás és foglalkozás), a családi kötelezettségekkel rendelkező munkavállalókról szóló (156. sz.) egyezményre és az anyaság védeleméről szóló (183. sz.) egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nemek közötti egyenlőségről szóló legfontosabb egyezményeire, többek között az egyenlő díjazásról szóló (100. sz.) egyezményre, a hátrányos megkülönböztetésről szóló (111. sz.) egyezményre (foglalkoztatás és foglalkozás), a családi kötelezettségekkel rendelkező munkavállalókról szóló (156. sz.) egyezményre és az anyaság védeleméről szóló (183. sz.) egyezményre,

| — | tekintettel az EU–CELAC államfőinek csúcstalálkozóján 2015 júniusában Brüsszelben elfogadott cselekvési terv (2015–2017) 7. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–CELAC államfőinek csúcstalálkozóján 2015 júniusában Brüsszelben elfogadott cselekvési terv (2015–2017) 7. fejezetére,

| — | tekintettel az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékról szóló, 2006. február 14-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékról szóló, 2006. február 14-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban”című, 2010. november 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban”című, 2010. november 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a nők zöld gazdaságban játszott szerepéről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők zöld gazdaságban játszott szerepéről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A női háztartási alkalmazottakról és gondozókról az EU-ban”című, 2016. április 28-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A női háztartási alkalmazottakról és gondozókról az EU-ban”című, 2016. április 28-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai”című, 2016. május 26-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai”című, 2016. május 26-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015”című, 2017. március 14-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015”című, 2017. március 14-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett, az EU–Chile társulási megállapodás kereskedelmi pillérjének modernizálásáról szóló tárgyalásokra vonatkozó, 2017. szeptember 14-i ajánlására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett, az EU–Chile társulási megállapodás kereskedelmi pillérjének modernizálásáról szóló tárgyalásokra vonatkozó, 2017. szeptember 14-i ajánlására (13),

| — | tekintettel az elnökségi triónak a nemek közötti egyenlőségről szóló nyilatkozatára, amelyet Észtország, Bulgária és Ausztria, az Európai Unió Tanácsának elnökségét a 2017. július–2018. december közötti 18 hónapos időszak során betöltő tagállamok nyújtottak be 2017. július 19-én, |
| --- | --- |

—

tekintettel az elnökségi triónak a nemek közötti egyenlőségről szóló nyilatkozatára, amelyet Észtország, Bulgária és Ausztria, az Európai Unió Tanácsának elnökségét a 2017. július–2018. december közötti 18 hónapos időszak során betöltő tagállamok nyújtottak be 2017. július 19-én,

| — | tekintettel a nőkkel kapcsolatos kutatásokat végző nemzetközi központnak a „Trade liberalisation & women’s reproductive health: linkages and pathways”(Kereskedelmi liberalizáció és a nők reproduktív egészsége: kapcsolatok és pályák) című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel kapcsolatos kutatásokat végző nemzetközi központnak a „Trade liberalisation & women’s reproductive health: linkages and pathways”(Kereskedelmi liberalizáció és a nők reproduktív egészsége: kapcsolatok és pályák) című tanulmányára,

| — | tekintettel a 2016. évi „Accelerating Gender Equality andWomen’s Empowerment in Africa”(A nemek közötti egyenlőség és a nők felhatalmazásának felgyorsulása Afrikában) című afrikai humán fejlődési jelentésre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. évi „Accelerating Gender Equality andWomen’s Empowerment in Africa”(A nemek közötti egyenlőség és a nők felhatalmazásának felgyorsulása Afrikában) című afrikai humán fejlődési jelentésre (14),

| — | tekintettel az OECD „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries”(A nők gazdasági szerepvállalásának fokozása vállalkozói tevékenységen és üzleti vezetésen keresztül az OECD-országokban) című, 2014. évi jelentésére (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries”(A nők gazdasági szerepvállalásának fokozása vállalkozói tevékenységen és üzleti vezetésen keresztül az OECD-országokban) című, 2014. évi jelentésére (15),

| — | tekintettel a kereskedelem és a nemek közötti egyenlőségről szóló legutóbbi magas szintű nemzetközi viták eredményeire, különös figyelemmel az EU és a WTO/UNCTAD/ITC égisze alatt megszervezett párbeszédekre, beleértve – fordított időrendi sorrendben – az Európai Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Központ által „Nemzetközi fórum a nők esélyegyenlőségéről és a kereskedelemről”(International Forum on Women and Trade) címmel közösen megszervezett fórumot (Brüsszel, 2017. július) (16), vagy egy korábbi, a WTO-ról szóló parlamenti értekezlet éves plenáris ülését a „Trade as a vehicle of social progress: The gender perspective”(A kereskedelem mint a társadalmi haladás eszköze: A nemi perspektíva) (Genf, 2016. június) címmel (17), valamint a WTO plenáris ülését a „Mi a WTO jövője? Kereskedelem és a nemek közötti esélyegyenlőség: A nők felhatalmazása inkluzív ellátási láncokon keresztül”(What future for the WTO? Trade and Gender: Empowering Women through Inclusive Supply Chains) (Genf, 2015. július) témában (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és a nemek közötti egyenlőségről szóló legutóbbi magas szintű nemzetközi viták eredményeire, különös figyelemmel az EU és a WTO/UNCTAD/ITC égisze alatt megszervezett párbeszédekre, beleértve – fordított időrendi sorrendben – az Európai Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Központ által „Nemzetközi fórum a nők esélyegyenlőségéről és a kereskedelemről”(International Forum on Women and Trade) címmel közösen megszervezett fórumot (Brüsszel, 2017. július) (16), vagy egy korábbi, a WTO-ról szóló parlamenti értekezlet éves plenáris ülését a „Trade as a vehicle of social progress: The gender perspective”(A kereskedelem mint a társadalmi haladás eszköze: A nemi perspektíva) (Genf, 2016. június) címmel (17), valamint a WTO plenáris ülését a „Mi a WTO jövője? Kereskedelem és a nemek közötti esélyegyenlőség: A nők felhatalmazása inkluzív ellátási láncokon keresztül”(What future for the WTO? Trade and Gender: Empowering Women through Inclusive Supply Chains) (Genf, 2015. július) témában (18),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőség támogatására irányuló egyre nagyobb nemzetközi erőfeszítésekre – például az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia (UNCTAD) nemek közötti egyenlőséget és fejlődést célzó programjára (19) (amely tanulmányokat tartalmaz a kereskedelem nőkre gyakorolt hatásairól; a kereskedelem és a nemek közötti esélyegyenlőségre vonatkozó oktatási csomagot, online képzést, illetve megalkotta a „nemi pártoló”(Gender Champions) státuszt), valamint a Világbankra, amely 2016. óta 14 munkaterületének mindegyikén rendelkezik a nemek közötti esélyegyenlőségre vonatkozó stratégiával, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőség támogatására irányuló egyre nagyobb nemzetközi erőfeszítésekre – például az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia (UNCTAD) nemek közötti egyenlőséget és fejlődést célzó programjára (19) (amely tanulmányokat tartalmaz a kereskedelem nőkre gyakorolt hatásairól; a kereskedelem és a nemek közötti esélyegyenlőségre vonatkozó oktatási csomagot, online képzést, illetve megalkotta a „nemi pártoló”(Gender Champions) státuszt), valamint a Világbankra, amely 2016. óta 14 munkaterületének mindegyikén rendelkezik a nemek közötti esélyegyenlőségre vonatkozó stratégiával,

| — | tekintettel a Kereskedelem és a Fenntartható Fejlődés Nemzetközi Központjának (ICTSD) „A globális értékláncok nemi dimenziói”(The Gender Dimensions of Global Value Chains) című vitadokumentumára (2016. szeptember) (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelem és a Fenntartható Fejlődés Nemzetközi Központjának (ICTSD) „A globális értékláncok nemi dimenziói”(The Gender Dimensions of Global Value Chains) című vitadokumentumára (2016. szeptember) (20),

| — | tekintettel az ICTSD „A szolgáltatások nemi dimenziói”(The Gender Dimensions of Services) vitadokumentumára (2016. szeptember) (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ICTSD „A szolgáltatások nemi dimenziói”(The Gender Dimensions of Services) vitadokumentumára (2016. szeptember) (21),

| — | tekintettel az UN Women „A nők fejlődése a világban 2015–2016: A gazdaságok átalakítása és a jogok érvényesítése”(Progress of the World’s Women 2015-2016: Transforming economies, realizing rights) című, 2015. évi jelentésére (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UN Women „A nők fejlődése a világban 2015–2016: A gazdaságok átalakítása és a jogok érvényesítése”(Progress of the World’s Women 2015-2016: Transforming economies, realizing rights) című, 2015. évi jelentésére (22),

| — | tekintettel a WIDE+ nemek közötti egyenlőségről és uniós kereskedelemről szóló, „Az uniós kereskedelempolitika átalakításának mikéntje a nők jogainak védelme érdekében”(How to transform EU trade policy to protect women’s rights) című, 2017. évi állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WIDE+ nemek közötti egyenlőségről és uniós kereskedelemről szóló, „Az uniós kereskedelempolitika átalakításának mikéntje a nők jogainak védelme érdekében”(How to transform EU trade policy to protect women’s rights) című, 2017. évi állásfoglalására (23),

| — | tekintettel a Parlament Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottsága kérésére készített, „A nemek közti egyenlőség az uniós kereskedelmi egyezményekben”című, 2016. évi tanulmányra (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottsága kérésére készített, „A nemek közti egyenlőség az uniós kereskedelmi egyezményekben”című, 2016. évi tanulmányra (24),

| — | tekintettel a Parlament Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága kérésére készített, „Az EU kereskedelempolitikája: a nemi aspektus figyelmen kívül hagyásától a nemek közötti egyenlőség figyelembevételéig”című, 2015. évi tanulmányra (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága kérésére készített, „Az EU kereskedelempolitikája: a nemi aspektus figyelmen kívül hagyásától a nemek közötti egyenlőség figyelembevételéig”című, 2015. évi tanulmányra (25),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0023/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0023/2018),

| A. | mivel az EUMSZ 8. cikke megállapítja, hogy az EU szakpolitikáinak és tevékenységeinek meghatározása és végrehajtása során valamennyi Unión belüli és kívüli intézkedésével törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére és az egyenlőség előmozdítására, valamint többek között a nemi alapon történő megkülönböztetés leküzdésére; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 8. cikke megállapítja, hogy az EU szakpolitikáinak és tevékenységeinek meghatározása és végrehajtása során valamennyi Unión belüli és kívüli intézkedésével törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére és az egyenlőség előmozdítására, valamint többek között a nemi alapon történő megkülönböztetés leküzdésére;

| B. | mivel a kereskedelempolitika a globális és európai értékek, többek között a nemek közötti egyenlőség előmozdítására szolgáló eszközként szolgálhat; mivel az uniós kereskedelmi és beruházási megállapodások és politikák nemi szempontból nem semlegesek, azaz a strukturális egyenlőtlenségek miatt különböző hatással vannak a nőkre és a férfiakra; mivel a nők nemi alapú korlátozásokkal – például korlátozott hozzáférés az erőforrásokhoz, valamint korlátozott rendelkezés ezek felett –. jogi megkülönböztetéssel és a hagyományos nemi szerepek következtében a nem fizetett gondozási munka végzésének túlzott terheivel szembesülnek; |
| --- | --- |

B.

mivel a kereskedelempolitika a globális és európai értékek, többek között a nemek közötti egyenlőség előmozdítására szolgáló eszközként szolgálhat; mivel az uniós kereskedelmi és beruházási megállapodások és politikák nemi szempontból nem semlegesek, azaz a strukturális egyenlőtlenségek miatt különböző hatással vannak a nőkre és a férfiakra; mivel a nők nemi alapú korlátozásokkal – például korlátozott hozzáférés az erőforrásokhoz, valamint korlátozott rendelkezés ezek felett –. jogi megkülönböztetéssel és a hagyományos nemi szerepek következtében a nem fizetett gondozási munka végzésének túlzott terheivel szembesülnek;

| C. | mivel a nemek közötti egyenlőségnek ugyanúgy kell vonatkoznia a férfiakra és nőkre; mivel a közszféra és a magánszektor érdekelt feleinek szerepvállalása és partnersége nemzeti és helyi szinten is kulcsfontosságú a szükséges szinergiák támogatásához a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a nők szerepvállalásának fokozása, valamint az alábbi területeken való tudatosítás ösztönzése érdekében: tulajdonjogok; finanszírozáshoz, oktatáshoz és szakképzéshez való hozzáférés; vállalati magatartás; közbeszerzés; digitális szakadék; kulturális előítéletek; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemek közötti egyenlőségnek ugyanúgy kell vonatkoznia a férfiakra és nőkre; mivel a közszféra és a magánszektor érdekelt feleinek szerepvállalása és partnersége nemzeti és helyi szinten is kulcsfontosságú a szükséges szinergiák támogatásához a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a nők szerepvállalásának fokozása, valamint az alábbi területeken való tudatosítás ösztönzése érdekében: tulajdonjogok; finanszírozáshoz, oktatáshoz és szakképzéshez való hozzáférés; vállalati magatartás; közbeszerzés; digitális szakadék; kulturális előítéletek;

| D. | mivel a kereskedelempolitikáknak törekedniük kell többek között a fenntartható és igazságos gazdasági növekedés és fejlődés elérésére, ami szükséges a szegénység csökkentése, a társadalmi igazságosság, valamint a méltányos munka- és jobb életkörülmények megteremtésének biztosításához a nők és férfiak számára, illetve a nők jogainak védelméhez; mivel a nemek közötti egyenlőség és valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának növelése nemcsak az ENSZ valamennyi fenntartható fejlesztési céljában érvényesítendő, hanem egyben önálló cél is; mivel a fenntartható fejlődési célokra vonatkozó menetrend elismeri, hogy a kereskedelem hozzájárul a fenntartható és igazságos fejlődés előmozdításához, és hozzájárulhat a legmagasabb szintű nemzetközi munkaügyi és környezetvédelmi normák és emberi jogok előmozdításához; mivel az uniós kereskedelempolitika fontos részét képezi a fenntartható fejlesztési célok keretrendszerének, és az erőteljes nemi dimenzió e keret alapvető elemét képezi, amelynek célja a méltányosabb és több előnnyel járó eredményesség mindenki számára való biztosítása; mivel a kereskedelempolitika bővítheti a nők vállalkozói készségeinek erősítésére, a tanulószerződéses gyakorlati képzéshez és a munkához, valamint a foglalkoztatáshoz való hozzájutásra irányuló lehetőségeket is; |
| --- | --- |

D.

mivel a kereskedelempolitikáknak törekedniük kell többek között a fenntartható és igazságos gazdasági növekedés és fejlődés elérésére, ami szükséges a szegénység csökkentése, a társadalmi igazságosság, valamint a méltányos munka- és jobb életkörülmények megteremtésének biztosításához a nők és férfiak számára, illetve a nők jogainak védelméhez; mivel a nemek közötti egyenlőség és valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának növelése nemcsak az ENSZ valamennyi fenntartható fejlesztési céljában érvényesítendő, hanem egyben önálló cél is; mivel a fenntartható fejlődési célokra vonatkozó menetrend elismeri, hogy a kereskedelem hozzájárul a fenntartható és igazságos fejlődés előmozdításához, és hozzájárulhat a legmagasabb szintű nemzetközi munkaügyi és környezetvédelmi normák és emberi jogok előmozdításához; mivel az uniós kereskedelempolitika fontos részét képezi a fenntartható fejlesztési célok keretrendszerének, és az erőteljes nemi dimenzió e keret alapvető elemét képezi, amelynek célja a méltányosabb és több előnnyel járó eredményesség mindenki számára való biztosítása; mivel a kereskedelempolitika bővítheti a nők vállalkozói készségeinek erősítésére, a tanulószerződéses gyakorlati képzéshez és a munkához, valamint a foglalkoztatáshoz való hozzájutásra irányuló lehetőségeket is;

| E. | mivel a nemzetközi kereskedelem és a nemek közötti esélyegyenlőség közötti kapcsolat összetettsége szükségessé teszi a folyamatokat vezérlő erők mélyreható ismeretét, belevonva a hatékony kereskedelempolitika kidolgozásához szükséges gazdasági és társadalmi dinamika azonosítását, elemzését és ellenőrzését, a nők társadalmi szerepvállalásának növelését és a nemek közötti egyenlőséget előmozdító gazdasági fejlődés mellett; mivel a kereskedelempolitikának ezért figyelembe kell vennie azokat a hatásokat, amelyeket a nemek közötti egyenlőségre közvetlenül és közvetve gyakorol, valamint a speciális helyi összefüggéseket annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a nemek között meglévő szakadék és sztereotípia reprodukálását vagy súlyosbodását, illetve a nemek közötti egyenlőség megerősítése céljával; mivel a kereskedelempolitika sikerét annak alapján is meg kell ítélni, hogy az a nőkre és férfiakra azonos mértékben kedvező hatással van-e; |
| --- | --- |

E.

mivel a nemzetközi kereskedelem és a nemek közötti esélyegyenlőség közötti kapcsolat összetettsége szükségessé teszi a folyamatokat vezérlő erők mélyreható ismeretét, belevonva a hatékony kereskedelempolitika kidolgozásához szükséges gazdasági és társadalmi dinamika azonosítását, elemzését és ellenőrzését, a nők társadalmi szerepvállalásának növelését és a nemek közötti egyenlőséget előmozdító gazdasági fejlődés mellett; mivel a kereskedelempolitikának ezért figyelembe kell vennie azokat a hatásokat, amelyeket a nemek közötti egyenlőségre közvetlenül és közvetve gyakorol, valamint a speciális helyi összefüggéseket annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a nemek között meglévő szakadék és sztereotípia reprodukálását vagy súlyosbodását, illetve a nemek közötti egyenlőség megerősítése céljával; mivel a kereskedelempolitika sikerét annak alapján is meg kell ítélni, hogy az a nőkre és férfiakra azonos mértékben kedvező hatással van-e;

| F. | mivel a gazdasági fejlődés és a nemek közötti egyenlőség gyakran egymást erősítik; mivel széles körű az egyetértés abban, hogy azok a társadalmak, ahol kisebb a nemek közötti egyenlőtlenség, jellemzően gyorsabban növekednek; |
| --- | --- |

F.

mivel a gazdasági fejlődés és a nemek közötti egyenlőség gyakran egymást erősítik; mivel széles körű az egyetértés abban, hogy azok a társadalmak, ahol kisebb a nemek közötti egyenlőtlenség, jellemzően gyorsabban növekednek;

| G. | mivel a kereskedelem liberalizációjának egyénekre gyakorolt hatásai azok földrajzi elhelyezkedésétől és gazdasági tevékenységük ágazatától is függ; mivel komoly különbség mutatkozik az országok között és az országokon belül is a termelési struktúrák, a női munkaerő részvételi aránya és a jóléti rendszerek tekintetében; mivel az olyan ágazatokban, mint ruha- és textilipar, telekommunikáció, turizmus, gondozás és mezőgazdaság, a munkavállalók többsége nő, ahol a nők foglalkoztatása a férfiakéhoz képest jellemzően az alacsonyabb bérezésű és státusú formális vagy informális foglalkoztatási formákban folyik; mivel ez a munkahellyel való visszaélésekhez és diszkriminációhoz, foglalkozás- és tevékenységtípus szerinti nemi szegregációhoz, a bérek és munkakörülmények tekintetében pedig a nemek közötti szakadék kialakulásához, valamint a termelési erőforrásokhoz, az infrastruktúrához és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés nemi alapon történő korlátozásához vezethet; mivel a szabadkereskedelmi megállapodások a foglalkoztatásban eltolódásokhoz és különösen az exportorientált ágazatokban az állások elvesztéséhez vezethetnek, amelyekben a munkaerő nagy részét gyakran nők képezik; mivel ezért az ország- és ágazatspecifikus, nemek szerint lebontott értékelések fontos hozzáadott értéket nyújtanak a kereskedelmi megállapodások megszerkesztése során; |
| --- | --- |

G.

mivel a kereskedelem liberalizációjának egyénekre gyakorolt hatásai azok földrajzi elhelyezkedésétől és gazdasági tevékenységük ágazatától is függ; mivel komoly különbség mutatkozik az országok között és az országokon belül is a termelési struktúrák, a női munkaerő részvételi aránya és a jóléti rendszerek tekintetében; mivel az olyan ágazatokban, mint ruha- és textilipar, telekommunikáció, turizmus, gondozás és mezőgazdaság, a munkavállalók többsége nő, ahol a nők foglalkoztatása a férfiakéhoz képest jellemzően az alacsonyabb bérezésű és státusú formális vagy informális foglalkoztatási formákban folyik; mivel ez a munkahellyel való visszaélésekhez és diszkriminációhoz, foglalkozás- és tevékenységtípus szerinti nemi szegregációhoz, a bérek és munkakörülmények tekintetében pedig a nemek közötti szakadék kialakulásához, valamint a termelési erőforrásokhoz, az infrastruktúrához és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés nemi alapon történő korlátozásához vezethet; mivel a szabadkereskedelmi megállapodások a foglalkoztatásban eltolódásokhoz és különösen az exportorientált ágazatokban az állások elvesztéséhez vezethetnek, amelyekben a munkaerő nagy részét gyakran nők képezik; mivel ezért az ország- és ágazatspecifikus, nemek szerint lebontott értékelések fontos hozzáadott értéket nyújtanak a kereskedelmi megállapodások megszerkesztése során;

| H. | mivel az EU-ban 2011-ben az exporttól függő munkahelyek esetében minden kilencedik (11%) munkavállaló volt nő; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU-ban 2011-ben az exporttól függő munkahelyek esetében minden kilencedik (11%) munkavállaló volt nő;

| I. | mivel a Bizottság egy 2017-es tanulmánya szerint az EU-ban közel 12 millió nőnek a munkahelye függ az áruknak és szolgáltatásoknak a világ más tájaira történő exportjától (26); |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság egy 2017-es tanulmánya szerint az EU-ban közel 12 millió nőnek a munkahelye függ az áruknak és szolgáltatásoknak a világ más tájaira történő exportjától (26);

| J. | mivel tényeken alapuló tanulmányok alapján az UNCTAD továbbra is hangsúlyozza azokat a korlátokat, amelyekkel a nők szembesülnek a kereskedelem által kínált lehetőségek kihasználása során olyan tényezők következtében, mint a jobb munkahelyek betöltéséhez szükséges szakmai képesítés hiánya, a közszolgáltatások hiánya a háztartásbeli feladatok csökkentése érdekében, és korlátozott hozzáférés az erőforrásokhoz, valamint korlátozott rendelkezés ezek felett, ideértve a hitelt és a földet, az információt, valamint a hálózatokat; mivel ennek alapján az UNCTAD azt javasolja, hogy az értékelések vegyék számba a kereskedelempolitikák nemek közötti egyenlőségre és a nők szerepvállalására gyakorolt lehetséges hatásait a foglalkoztatottság, kisvállalkozások, árak, mezőgazdasági termelékenység, önellátó mezőgazdaság és migráció terén (27); |
| --- | --- |

J.

mivel tényeken alapuló tanulmányok alapján az UNCTAD továbbra is hangsúlyozza azokat a korlátokat, amelyekkel a nők szembesülnek a kereskedelem által kínált lehetőségek kihasználása során olyan tényezők következtében, mint a jobb munkahelyek betöltéséhez szükséges szakmai képesítés hiánya, a közszolgáltatások hiánya a háztartásbeli feladatok csökkentése érdekében, és korlátozott hozzáférés az erőforrásokhoz, valamint korlátozott rendelkezés ezek felett, ideértve a hitelt és a földet, az információt, valamint a hálózatokat; mivel ennek alapján az UNCTAD azt javasolja, hogy az értékelések vegyék számba a kereskedelempolitikák nemek közötti egyenlőségre és a nők szerepvállalására gyakorolt lehetséges hatásait a foglalkoztatottság, kisvállalkozások, árak, mezőgazdasági termelékenység, önellátó mezőgazdaság és migráció terén (27);

| K. | mivel az EU jelenlegi kereskedelempolitikája és a „mindenki számára előnyös kereskedelem”elnevezésű stratégiája három alapelvre épül: hatékonyság, átláthatóság és értékek, ám nem veszi figyelembe a nemek közötti egyenlőség dimenzióját; mivel a Bizottság a kereskedelemösztönző támogatás stratégiájának felülvizsgálatában megújította és kibővítette a nemek közötti esélyegyenlőség, valamint a nők szerepvállalása tekintetében tett kötelezettségvállalását, kijelentve, hogy a nemek közötti egyenlőség nemcsak alapvető emberi jog, hanem alapvető fontosságú a gazdasági fejlődés szempontjából, a lehető legjobban kihasználva a rendelkezésre álló uniós szakpolitikai eszközök széles skáláját az azok által a növekedésre és a szegénység visszaszorítására kifejtett átfogó hatás növelése érdekében; mivel a CEDAW-ban foglalt rendelkezésekből következően az EU-nak biztosítania kell a nők és a férfiak közötti egyenlőség megvalósításának alapjait azáltal, hogy a nők számára egyenlő hozzáférést és egyenlő lehetőségeket biztosít a politikai, gazdasági és közélet, valamint az oktatás, az egészségügyi ellátások és a foglalkoztatás terén; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU jelenlegi kereskedelempolitikája és a „mindenki számára előnyös kereskedelem”elnevezésű stratégiája három alapelvre épül: hatékonyság, átláthatóság és értékek, ám nem veszi figyelembe a nemek közötti egyenlőség dimenzióját; mivel a Bizottság a kereskedelemösztönző támogatás stratégiájának felülvizsgálatában megújította és kibővítette a nemek közötti esélyegyenlőség, valamint a nők szerepvállalása tekintetében tett kötelezettségvállalását, kijelentve, hogy a nemek közötti egyenlőség nemcsak alapvető emberi jog, hanem alapvető fontosságú a gazdasági fejlődés szempontjából, a lehető legjobban kihasználva a rendelkezésre álló uniós szakpolitikai eszközök széles skáláját az azok által a növekedésre és a szegénység visszaszorítására kifejtett átfogó hatás növelése érdekében; mivel a CEDAW-ban foglalt rendelkezésekből következően az EU-nak biztosítania kell a nők és a férfiak közötti egyenlőség megvalósításának alapjait azáltal, hogy a nők számára egyenlő hozzáférést és egyenlő lehetőségeket biztosít a politikai, gazdasági és közélet, valamint az oktatás, az egészségügyi ellátások és a foglalkoztatás terén;

| L. | mivel a kereskedelem és a kereskedelmi megállapodások a nőket mint lehetséges vállalkozókat, fogyasztókat, munkavállalókat és be nem jelentett munkavállalókat érintik; mivel rendkívül fontos a kereskedelempolitika nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos hatásainak felismerése és jobb megértése a megfelelő politikai válaszadás érdekében; mivel e cél eléréséhez megfelelő módszert kell kidolgozni annak biztosítása érdekében, hogy az uniós kereskedelempolitikának és megállapodásoknak a nemek közötti egyenlőségre és a nők jogaira kifejtett esetleges hatását mindig meg lehessen ítélni; mivel a Bizottságnak ágazatok szerinti – mint például többek között az üzlet, a tudomány és a technológia területén – kvantitatív, nemek szerint lebontott kutatást kellene végeznie; mivel eddig az EU úgy kötötte meg a kereskedelmi megállapodásokat, hogy nem készített hatásvizsgálatokat azoknak a nőkre és a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásairól; mivel a Bizottság bejelentette, hogy az EU és Chile közötti korszerűsített társulási megállapodás az EU tekintetében elsőként tartalmaz majd egy, a kereskedelemről és a nemek közötti esélyegyenlőségről szóló fejezetet; |
| --- | --- |

L.

mivel a kereskedelem és a kereskedelmi megállapodások a nőket mint lehetséges vállalkozókat, fogyasztókat, munkavállalókat és be nem jelentett munkavállalókat érintik; mivel rendkívül fontos a kereskedelempolitika nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos hatásainak felismerése és jobb megértése a megfelelő politikai válaszadás érdekében; mivel e cél eléréséhez megfelelő módszert kell kidolgozni annak biztosítása érdekében, hogy az uniós kereskedelempolitikának és megállapodásoknak a nemek közötti egyenlőségre és a nők jogaira kifejtett esetleges hatását mindig meg lehessen ítélni; mivel a Bizottságnak ágazatok szerinti – mint például többek között az üzlet, a tudomány és a technológia területén – kvantitatív, nemek szerint lebontott kutatást kellene végeznie; mivel eddig az EU úgy kötötte meg a kereskedelmi megállapodásokat, hogy nem készített hatásvizsgálatokat azoknak a nőkre és a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásairól; mivel a Bizottság bejelentette, hogy az EU és Chile közötti korszerűsített társulási megállapodás az EU tekintetében elsőként tartalmaz majd egy, a kereskedelemről és a nemek közötti esélyegyenlőségről szóló fejezetet;

| M. | mivel a nemek közötti egyenlőség kérdéseit és a nők jogait nem veszik kellő mértékben figyelembe a kereskedelmi megállapodások fenntarthatósági hatásvizsgálatai; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemek közötti egyenlőség kérdéseit és a nők jogait nem veszik kellő mértékben figyelembe a kereskedelmi megállapodások fenntarthatósági hatásvizsgálatai;

| N. | mivel a kereskedelempolitikák nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos vonatkozásainak előzetes felmérése hozzájárulhat a nők szerepvállalásának és jóllétének fokozásához, és egyidejűleg segítheti a meglévő egyenlőtlenségek csökkentését, illetve segíthet elkerülni a nemek közötti egyenlőtlenségek fokozódását; |
| --- | --- |

N.

mivel a kereskedelempolitikák nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos vonatkozásainak előzetes felmérése hozzájárulhat a nők szerepvállalásának és jóllétének fokozásához, és egyidejűleg segítheti a meglévő egyenlőtlenségek csökkentését, illetve segíthet elkerülni a nemek közötti egyenlőtlenségek fokozódását;

| O. | mivel az EU jelenlegi többoldalú és kétoldalú kereskedelmi megállapodásainak felülvizsgálata kimutatja, hogy a nem európai kereskedelmi partnerekkel kötött megállapodásoknak 20%-a hivatkozik a nők jogaira, és e megállapodásoknak 40%-a tartalmaz a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló hivatkozásokat; mivel a nők szerepvállalásának előmozdítására vonatkozó hivatkozások ezekben a megállapodásokban többnyire önkéntesek, és, ha viszont kötelező érvényűek, azok a gyakorlatban nem végrehajthatók; mivel a Bizottságnak egy közelmúltban készült tanulmánya szerint az álláslehetőségekhez való hozzáférés terén továbbra is különbség van a férfiak és a nők között; mivel a tanulmány azt mutatja, hogy a nők szerepvállalásának fokozásával 2025-re 28 milliárd dollárral lehetne növelni a világ GDP-jét, és hogy ez nemcsak gazdasági, de társadalmi szempontokból, valamint a szegénység felszámolása érdekében is elengedhetelen, tekintve a nők közösségekben betöltött szerepét; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU jelenlegi többoldalú és kétoldalú kereskedelmi megállapodásainak felülvizsgálata kimutatja, hogy a nem európai kereskedelmi partnerekkel kötött megállapodásoknak 20%-a hivatkozik a nők jogaira, és e megállapodásoknak 40%-a tartalmaz a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló hivatkozásokat; mivel a nők szerepvállalásának előmozdítására vonatkozó hivatkozások ezekben a megállapodásokban többnyire önkéntesek, és, ha viszont kötelező érvényűek, azok a gyakorlatban nem végrehajthatók; mivel a Bizottságnak egy közelmúltban készült tanulmánya szerint az álláslehetőségekhez való hozzáférés terén továbbra is különbség van a férfiak és a nők között; mivel a tanulmány azt mutatja, hogy a nők szerepvállalásának fokozásával 2025-re 28 milliárd dollárral lehetne növelni a világ GDP-jét, és hogy ez nemcsak gazdasági, de társadalmi szempontokból, valamint a szegénység felszámolása érdekében is elengedhetelen, tekintve a nők közösségekben betöltött szerepét;

| P. | mivel a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) mind a fejlődő, mind a fejlett országokban a magánszektor legnagyobb részét képviselik és a foglalkoztatás túlnyomó többségét biztosítják; mivel a Nemzetközi Kereskedelmi Központ (ITC) szerint az mkkv-k együttesen világszerte az összes vállalkozás 95%-át képviselik, és a világ GDP-jének mintegy 50%-át, illetve az összes foglalkoztatottság több mint 70%-át biztosítják; mivel az összes mkkv 40%-ának nők a tulajdonosai, míg az exportcégeknek mindössze 15%-át vezetik nők; mivel az OECD számadatai azt mutatják, hogy a női vállalkozók gyakran még mindig 30–40%-kal kevesebbet keresnek, mint férfi társaik (28); |
| --- | --- |

P.

mivel a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) mind a fejlődő, mind a fejlett országokban a magánszektor legnagyobb részét képviselik és a foglalkoztatás túlnyomó többségét biztosítják; mivel a Nemzetközi Kereskedelmi Központ (ITC) szerint az mkkv-k együttesen világszerte az összes vállalkozás 95%-át képviselik, és a világ GDP-jének mintegy 50%-át, illetve az összes foglalkoztatottság több mint 70%-át biztosítják; mivel az összes mkkv 40%-ának nők a tulajdonosai, míg az exportcégeknek mindössze 15%-át vezetik nők; mivel az OECD számadatai azt mutatják, hogy a női vállalkozók gyakran még mindig 30–40%-kal kevesebbet keresnek, mint férfi társaik (28);

| Q. | mivel a kereskedelmi megállapodásokat, például a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséget (TTIP), az átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodást (CETA) és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodást (TiSA) érintő, és az egész Európára kiterjedő nyilvános vita és visszajelzés felhívta a figyelmet arra, hogy olyan átlátható és inkluzív tárgyalásokra van szükség, amelyek figyelembe veszik az európai polgárok számos országban kifejezett erőteljes aggodalmát; mivel az Európai Unió egyetlen normája sem csökkenhet az EU kereskedelempolitikája keretében, a közszolgáltatásokat pedig mindig ki kell hagyni a tárgyalásokból; mivel minden vitarendezési mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy garantálja az egyes kormányok képességét arra, hogy közérdekből szabályozásokat hozzanak és közpolitikai célokat szolgáljanak; mivel eredményeket kell várni más kritikus fontosságú területeken, például a vállalatoknak az emberi jogokkal kapcsolatosan fennálló vállalati társadalmi felelősségvállalási kötelezettségeinek megerősítése terén; mivel az emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos vállalati felelősség összetett, átfogó megközelítésére van szükség a globális értékláncok tekintetében; |
| --- | --- |

Q.

mivel a kereskedelmi megállapodásokat, például a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséget (TTIP), az átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodást (CETA) és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodást (TiSA) érintő, és az egész Európára kiterjedő nyilvános vita és visszajelzés felhívta a figyelmet arra, hogy olyan átlátható és inkluzív tárgyalásokra van szükség, amelyek figyelembe veszik az európai polgárok számos országban kifejezett erőteljes aggodalmát; mivel az Európai Unió egyetlen normája sem csökkenhet az EU kereskedelempolitikája keretében, a közszolgáltatásokat pedig mindig ki kell hagyni a tárgyalásokból; mivel minden vitarendezési mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy garantálja az egyes kormányok képességét arra, hogy közérdekből szabályozásokat hozzanak és közpolitikai célokat szolgáljanak; mivel eredményeket kell várni más kritikus fontosságú területeken, például a vállalatoknak az emberi jogokkal kapcsolatosan fennálló vállalati társadalmi felelősségvállalási kötelezettségeinek megerősítése terén; mivel az emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos vállalati felelősség összetett, átfogó megközelítésére van szükség a globális értékláncok tekintetében;

| R. | mivel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek valamennyi államra és valamennyi vállalatra nézve kötelezőek, függetlenül méretüktől, az ágazattól, elhelyezkedésüktől, tulajdonosuktól vagy szerkezetüktől; |
| --- | --- |

R.

mivel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek valamennyi államra és valamennyi vállalatra nézve kötelezőek, függetlenül méretüktől, az ágazattól, elhelyezkedésüktől, tulajdonosuktól vagy szerkezetüktől;

| S. | mivel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, a Tanács által 2016-ban elfogadott globális stratégia megerősíti, hogy az emberi jogokat minden szakpolitikai ágazatban és intézményben, többek között a nemzetközi kereskedelem és a kereskedelempolitika területén is rendszerszerűen érvényre kell juttatni; |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, a Tanács által 2016-ban elfogadott globális stratégia megerősíti, hogy az emberi jogokat minden szakpolitikai ágazatban és intézményben, többek között a nemzetközi kereskedelem és a kereskedelempolitika területén is rendszerszerűen érvényre kell juttatni;

| T. | mivel az általános preferenciarendszer (GSP) célja többek között az, hogy hozzájáruljon a szegénység visszaszorításához és előmozdítsa a fenntartható fejlődést és a jó kormányzást; mivel a GSP+ tartalmaz egy olyan feltételrendszert, amely 27, az emberi jogokról és a munkavállalói jogokról, a környezetvédelemről és a jó kormányzásról szóló nemzetközi egyezmény ratifikálásának és végrehajtásának biztosítására irányul; mivel elengedhetetlen, hogy rendszeresen ellenőrizzék a nemek közötti egyenlőséget, és arra különös figyelmet fordítsanak, továbbá szükség esetén intézkedéseket hozzanak; mivel a CEDAW az egyik vonatkozó egyezmény a GSP + rendszer keretében; |
| --- | --- |

T.

mivel az általános preferenciarendszer (GSP) célja többek között az, hogy hozzájáruljon a szegénység visszaszorításához és előmozdítsa a fenntartható fejlődést és a jó kormányzást; mivel a GSP+ tartalmaz egy olyan feltételrendszert, amely 27, az emberi jogokról és a munkavállalói jogokról, a környezetvédelemről és a jó kormányzásról szóló nemzetközi egyezmény ratifikálásának és végrehajtásának biztosítására irányul; mivel elengedhetetlen, hogy rendszeresen ellenőrizzék a nemek közötti egyenlőséget, és arra különös figyelmet fordítsanak, továbbá szükség esetén intézkedéseket hozzanak; mivel a CEDAW az egyik vonatkozó egyezmény a GSP + rendszer keretében;

| U. | mivel az általában vett „déli országokban”a mezőgazdasági munkák több mint 40%-át nők végzik; |
| --- | --- |

U.

mivel az általában vett „déli országokban”a mezőgazdasági munkák több mint 40%-át nők végzik;

| V. | mivel a világkereskedelem bővülése és a fejlődő országok globális értékláncokba való integrációja azzal a kockázattal járhat, hogy nemek közötti különbségek alakulnak ki, amikor ezeket az értékláncokat arra használják, hogy több gazdaságilag versenyképes terméket állítsanak elő; mivel ez számos női dolgozó számára lehetővé tette, hogy átkerüljön az informális gazdaságból a formális szektorba; mivel a származási szabályok egyre fontosabbak a globális értékláncokkal összefüggésben, amelyekben az előállítás több országban történik; mivel az egyértelműbb és jobban meghatározott származási szabályok a teljes körű átláthatóság és elszámoltathatóság megteremtésének keretét jelenthetik az ellátási láncok mentén, és ez pozitív hatással lehet a nőkre, különösen a ruházati ágazatban dolgozókra; |
| --- | --- |

V.

mivel a világkereskedelem bővülése és a fejlődő országok globális értékláncokba való integrációja azzal a kockázattal járhat, hogy nemek közötti különbségek alakulnak ki, amikor ezeket az értékláncokat arra használják, hogy több gazdaságilag versenyképes terméket állítsanak elő; mivel ez számos női dolgozó számára lehetővé tette, hogy átkerüljön az informális gazdaságból a formális szektorba; mivel a származási szabályok egyre fontosabbak a globális értékláncokkal összefüggésben, amelyekben az előállítás több országban történik; mivel az egyértelműbb és jobban meghatározott származási szabályok a teljes körű átláthatóság és elszámoltathatóság megteremtésének keretét jelenthetik az ellátási láncok mentén, és ez pozitív hatással lehet a nőkre, különösen a ruházati ágazatban dolgozókra;

| W. | mivel a fejlődő országokban a nők kereskedelemmel kapcsolatos foglalkoztatásának új lehetőségei jelentősen hozzájárulnak a háztartások jövedelméhez és a szegénység visszaszorításához; |
| --- | --- |

W.

mivel a fejlődő országokban a nők kereskedelemmel kapcsolatos foglalkoztatásának új lehetőségei jelentősen hozzájárulnak a háztartások jövedelméhez és a szegénység visszaszorításához;

| X. | mivel a ruházati ágazat többnyire nőket alkalmaz; mivel fontos felidézni, hogy 2012 szeptemberében 289 ember vesztette életét egy tűzesetben a pakisztáni Karacsiban, ugyanebben az évben 117 ember halálát okozta, több mint 200 ember pedig megsérült a bangladesi Tazrín Fashions gyárban kiütött tűz következtében, a 2013-as Rana Plaza-i gyáromlás pedig 1 129 halálos áldozatot követelt, és mintegy 2 500 embert sebesített meg, szintén Bangladesben; mivel az esetek mindegyike ruhagyárat érintett; |
| --- | --- |

X.

mivel a ruházati ágazat többnyire nőket alkalmaz; mivel fontos felidézni, hogy 2012 szeptemberében 289 ember vesztette életét egy tűzesetben a pakisztáni Karacsiban, ugyanebben az évben 117 ember halálát okozta, több mint 200 ember pedig megsérült a bangladesi Tazrín Fashions gyárban kiütött tűz következtében, a 2013-as Rana Plaza-i gyáromlás pedig 1 129 halálos áldozatot követelt, és mintegy 2 500 embert sebesített meg, szintén Bangladesben; mivel az esetek mindegyike ruhagyárat érintett;

| Y. | mivel az exportfeldolgozó övezetekben foglalkoztatottak többsége nő; mivel az exportfeldolgozó övezetek egyes országokban mentesülnek a helyi munkaügyi jogszabályok alól, tiltják vagy korlátozzák a szakszervezeti tevékenységet, és nem biztosítanak jogorvoslatot a munkavállalók számára, ami egyértelműen sérti a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) normáit; |
| --- | --- |

Y.

mivel az exportfeldolgozó övezetekben foglalkoztatottak többsége nő; mivel az exportfeldolgozó övezetek egyes országokban mentesülnek a helyi munkaügyi jogszabályok alól, tiltják vagy korlátozzák a szakszervezeti tevékenységet, és nem biztosítanak jogorvoslatot a munkavállalók számára, ami egyértelműen sérti a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) normáit;

| Z. | mivel a közszférának, a magánszektornak, a civil társadalomnak (különösen a nőjogi szervezeteknek), a szociális partnereknek és a szakszervezeteknek megvan a tudásuk és a lehetőségük, hogy döntő szerepet játsszanak a kereskedelempolitikák alakításában és ellenőrzésében, és olyan adatok gyűjtésében, amelyek segítségével jobban megérthetők a kereskedelem liberalizációja tekintetében a nőket érintő kérdések, a nők jogainak és gazdasági szerepvállalásuknak a megerősítése, valamint vállalkozói készségeiknek előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

Z.

mivel a közszférának, a magánszektornak, a civil társadalomnak (különösen a nőjogi szervezeteknek), a szociális partnereknek és a szakszervezeteknek megvan a tudásuk és a lehetőségük, hogy döntő szerepet játsszanak a kereskedelempolitikák alakításában és ellenőrzésében, és olyan adatok gyűjtésében, amelyek segítségével jobban megérthetők a kereskedelem liberalizációja tekintetében a nőket érintő kérdések, a nők jogainak és gazdasági szerepvállalásuknak a megerősítése, valamint vállalkozói készségeiknek előmozdítása érdekében;

| AA. | mivel az olyan rendezvényeknek köszönhetően, mint az Európai Bizottság által a nőkről és a kereskedelemről 2017. június 20-án szervezett Nemzetközi fórum, sok gazdasági szereplő és civil társadalmi képviselő tud eszmecserét folytatni és kezdeményezéseket indítani arról, hogy a kereskedelem milyen hatást gyakorol a férfiak és a nők közötti egyenlőségre; |
| --- | --- |

AA.

mivel az olyan rendezvényeknek köszönhetően, mint az Európai Bizottság által a nőkről és a kereskedelemről 2017. június 20-án szervezett Nemzetközi fórum, sok gazdasági szereplő és civil társadalmi képviselő tud eszmecserét folytatni és kezdeményezéseket indítani arról, hogy a kereskedelem milyen hatást gyakorol a férfiak és a nők közötti egyenlőségre;

| AB. | mivel a többoldalú platformok és a kormányközi fórumok, például az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai és a Women20 (W20) elengedhetetlenek a nemekkel kapcsolatos vita elősegítéséhez és a szakértők közötti cselekvés előmozdításához, valamint ahhoz, hogy jó alapot biztosítsanak konszenzus kialakításához; |
| --- | --- |

AB.

mivel a többoldalú platformok és a kormányközi fórumok, például az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai és a Women20 (W20) elengedhetetlenek a nemekkel kapcsolatos vita elősegítéséhez és a szakértők közötti cselekvés előmozdításához, valamint ahhoz, hogy jó alapot biztosítsanak konszenzus kialakításához;

| AC. | mivel a közszolgáltatásokat, a jelenlegi és jövőbeli általános érdekű szolgáltatásokat, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat ki kell hagyni a tárgyalásokból és az Európai Unió által megtárgyalt valamennyi kereskedelmi megállapodás alkalmazási köréből (többek között, de nem kizárólag a vízellátás, a szennyvízkezelés, az egészségügy, a gondozás, a szociális szolgáltatások, a társadalombiztosítási rendszerek, az oktatás, a hulladékkezelés és a tömegközlekedés tekintetében); mivel a Bizottság kötelezettséget vállalt annak biztosítására, hogy ezek a szolgáltatások tagállami hatáskörben maradnak, továbbá a kormányoktól nem lehet megkövetelni, hogy e szolgáltatások bármelyikét privatizálják, illetve nem lehet őket megakadályozni abban, hogy a köz érdekét szolgálva bármikor szolgáltatásokat határozzanak meg, szabályozzanak, nyújtsanak vagy támogassanak; |
| --- | --- |

AC.

mivel a közszolgáltatásokat, a jelenlegi és jövőbeli általános érdekű szolgáltatásokat, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat ki kell hagyni a tárgyalásokból és az Európai Unió által megtárgyalt valamennyi kereskedelmi megállapodás alkalmazási köréből (többek között, de nem kizárólag a vízellátás, a szennyvízkezelés, az egészségügy, a gondozás, a szociális szolgáltatások, a társadalombiztosítási rendszerek, az oktatás, a hulladékkezelés és a tömegközlekedés tekintetében); mivel a Bizottság kötelezettséget vállalt annak biztosítására, hogy ezek a szolgáltatások tagállami hatáskörben maradnak, továbbá a kormányoktól nem lehet megkövetelni, hogy e szolgáltatások bármelyikét privatizálják, illetve nem lehet őket megakadályozni abban, hogy a köz érdekét szolgálva bármikor szolgáltatásokat határozzanak meg, szabályozzanak, nyújtsanak vagy támogassanak;

| AD. | mivel a szolgáltatások kereskedelme és a közbeszerzések aránytalan hatással vannak a nőkre, és mivel a közbeszerzés továbbra is a kormányok rendelkezésére álló eszköz, amellyel pozitívan befolyásolhatják a hátrányos csoportokat, különösen a nőket; mivel az egészségügyi és gondozási szolgáltatások privatizációja azzal a kockázattal jár, hogy növekszik az egyenlőtlenség, és sok nő munkakörülményeire negatív hatással lehet; mivel a nőket átlagon felüli számban foglalkoztatják a közszolgáltatásban vagy a közszolgáltatási ágazatban, e szolgáltatások igénybe vevőiként a férfiakhoz képest nagyobb mértékben függenek a kiváló minőségű, megfizethető, hozzáférhető és keresletvezérelt közszolgáltatásoktól, különösen a szociális szolgáltatások, például a gyermekgondozás és az eltartottakat érintő gondoskodás tekintetében; mivel az államháztartásokban és a közszolgáltatások terén bekövetkező megszorítások, valamint az árak emelkedése jellemzően ezt a gondozási terhet szinte kizárólag a nőkre terheli, ami következésképpen akadályozza a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

AD.

mivel a szolgáltatások kereskedelme és a közbeszerzések aránytalan hatással vannak a nőkre, és mivel a közbeszerzés továbbra is a kormányok rendelkezésére álló eszköz, amellyel pozitívan befolyásolhatják a hátrányos csoportokat, különösen a nőket; mivel az egészségügyi és gondozási szolgáltatások privatizációja azzal a kockázattal jár, hogy növekszik az egyenlőtlenség, és sok nő munkakörülményeire negatív hatással lehet; mivel a nőket átlagon felüli számban foglalkoztatják a közszolgáltatásban vagy a közszolgáltatási ágazatban, e szolgáltatások igénybe vevőiként a férfiakhoz képest nagyobb mértékben függenek a kiváló minőségű, megfizethető, hozzáférhető és keresletvezérelt közszolgáltatásoktól, különösen a szociális szolgáltatások, például a gyermekgondozás és az eltartottakat érintő gondoskodás tekintetében; mivel az államháztartásokban és a közszolgáltatások terén bekövetkező megszorítások, valamint az árak emelkedése jellemzően ezt a gondozási terhet szinte kizárólag a nőkre terheli, ami következésképpen akadályozza a nemek közötti egyenlőséget;

| AE. | mivel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok rendszere hozzájárul az EU tudásalapú gazdaságához; mivel a generikus gyógyszerek gyártását tiltó szabadalmakra vonatkozó szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos rendelkezéseknek jelentős hatásuk lehet a nők sajátos egészségügyi szükségleteire; mivel a nők a férfiakhoz képest nagyobb mértékben támaszkodnak a megfizethető egészségügyi ellátáshoz és gyógyszerekhez való hozzáférésre és ezek elérhetőségére, különös figyelemmel a nők szexuális és reproduktív egészségére és jogaira; mivel a nem uniós országok gyógyszerekhez való hozzáférését nem szabad a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme alapján veszélyeztetni; |
| --- | --- |

AE.

mivel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok rendszere hozzájárul az EU tudásalapú gazdaságához; mivel a generikus gyógyszerek gyártását tiltó szabadalmakra vonatkozó szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos rendelkezéseknek jelentős hatásuk lehet a nők sajátos egészségügyi szükségleteire; mivel a nők a férfiakhoz képest nagyobb mértékben támaszkodnak a megfizethető egészségügyi ellátáshoz és gyógyszerekhez való hozzáférésre és ezek elérhetőségére, különös figyelemmel a nők szexuális és reproduktív egészségére és jogaira; mivel a nem uniós országok gyógyszerekhez való hozzáférését nem szabad a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme alapján veszélyeztetni;

| AF. | mivel a kereskedelemre és kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó döntéseknek csak kis hányadát hozzák tárgyaló csoportként nők, a parlamentek és a kormányok még mindig nagyon távol vannak attól, hogy megvalósítsák a nemek egyensúlyát; mivel ezekben az intézményekben a nemek egyensúlya nemcsak a nemek közötti egyenlőség kérdéseinek jobb integrálását eredményezné, hanem a döntéshozatal demokratikus legitimitásának erősítését is; |
| --- | --- |

AF.

mivel a kereskedelemre és kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó döntéseknek csak kis hányadát hozzák tárgyaló csoportként nők, a parlamentek és a kormányok még mindig nagyon távol vannak attól, hogy megvalósítsák a nemek egyensúlyát; mivel ezekben az intézményekben a nemek egyensúlya nemcsak a nemek közötti egyenlőség kérdéseinek jobb integrálását eredményezné, hanem a döntéshozatal demokratikus legitimitásának erősítését is;

| AG. | mivel az Európai Bizottságon és az EKSZ-en belül nem bocsátanak rendelkezésre elegendő emberi erőforrást annak biztosítására, hogy a nemi dimenzió érvényesüljön az EU kereskedelempolitikáiban, és különösen a kereskedelmi tárgyalások teljes folyamata során; |
| --- | --- |

AG.

mivel az Európai Bizottságon és az EKSZ-en belül nem bocsátanak rendelkezésre elegendő emberi erőforrást annak biztosítására, hogy a nemi dimenzió érvényesüljön az EU kereskedelempolitikáiban, és különösen a kereskedelmi tárgyalások teljes folyamata során;

| AH. | mivel a Bizottságnak a viszonylag új kereskedelempolitikai területek, például az e-kereskedelem jogi keretének kidolgozása során már a kezdetektől figyelembe kell vennie annak nemi szerepekre, a munka és a családi élet összeegyeztetésére, valamint a nem fizetett munka mennyiségére gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

AH.

mivel a Bizottságnak a viszonylag új kereskedelempolitikai területek, például az e-kereskedelem jogi keretének kidolgozása során már a kezdetektől figyelembe kell vennie annak nemi szerepekre, a munka és a családi élet összeegyeztetésére, valamint a nem fizetett munka mennyiségére gyakorolt hatását;

| AI. | mivel a konfliktusövezetből származó ásványok kereskedelme bizonyítottan közvetlen kapcsolatban áll a kiterjedt emberi jogi jogsértésekkel, beleértve a nők és lányok ellen elkövetett nemi erőszakot és szexuális erőszakot, a gyermek- és rabszolgamunkát, valamint a tömeges elvándorlást; |
| --- | --- |

AI.

mivel a konfliktusövezetből származó ásványok kereskedelme bizonyítottan közvetlen kapcsolatban áll a kiterjedt emberi jogi jogsértésekkel, beleértve a nők és lányok ellen elkövetett nemi erőszakot és szexuális erőszakot, a gyermek- és rabszolgamunkát, valamint a tömeges elvándorlást;

I.   
  A nemek közötti egyenlőség megerősítése a kereskedelemben: általános megjegyzések és célkitűzések

| 1. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak értékalapú kereskedelempolitikát kell folytatnia, amely magában foglalja a munkaügyi és környezeti jogok védelmének magas szintű biztosítását, valamint az alapvető szabadságok és az emberi jogok, többek között a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását; emlékeztet, hogy minden uniós kereskedelmi megállapodásba bele kell foglalni egy, a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló ambiciózus és érvényesíthető fejezetet; hangsúlyozza, hogy az uniós megállapodásokban foglalt kereskedelmi kötelezettségvállalások sohasem írhatják felül az emberi jogokat, a nők jogait vagy a környezetvédelmet, és figyelembe kell venniük a helyi, társadalmi és gazdasági környezetet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet, hogy a nemek közötti egyenlőségnek az EUMSZ 8. cikkének megfelelően az EU valamennyi szakpolitikájában egyértelműen érvényesülnie kell; megjegyzi, hogy ez a cikk rögzíti, hogy „az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására”; kéri a Bizottságot az olyan különböző politikák közötti összhang növelésére, mint a kereskedelmi, fejlesztési, mezőgazdasági, foglalkoztatási, migrációs és nemek egyenlőségére vonatkozó politikák; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a tisztességes és inkluzív kereskedelmi politikák olyan egyértelmű keretet követelnek meg, amelyek hozzájárulnak a női szerepvállalás előmozdításának, valamint a nők élet- és munkakörülményeinek javításához, a nemek közötti egyenlőség megerősítéséhez, a környezet védelméhez, továbbá a társadalmi igazságosság, a nemzetközi szolidaritás és a nemzetközi gazdasági fejlődés javításához; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelempolitika átfogó céljának a kölcsönösen előnyös gazdasági növekedésnek kell lennie; emlékeztet arra, hogy miközben a kereskedelempolitika képes arra, hogy az Európai Unió által a többoldalú kapcsolatok terén szorgalmazottaktól eltérő értékeket támogasson, korlátozott a globális problémák kereskedelempolitikán vagy kereskedelmi megállapodások útján történő megoldásának lehetősége; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kitart amellett, hogy a kereskedelmi megállapodások új generációjának lehetővé kell tennie a többek között a férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó nemzetközi előírások és jogi eszközök előmozdítását, mint amilyen a CEDAW, a Pekingi Cselekvési Platform, az ILO fő egyezményei és a fenntartható fejlesztési célok; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az uniós megállapodásokban foglalt kereskedelmi kötelezettségvállalások sohasem írhatják felül az emberi jogokat; üdvözli az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelveket, és felszólítja a tagállamokat, hogy az irányadó ENSZ-alapelvekkel összhangban fogadjanak el és dolgozzanak ki nemzeti cselekvési terveket, figyelembe véve a nők jogait és a nemi alapú erőszak elleni küzdelem szükségességét; felkéri a Bizottságot, hogy használja a kereskedelmi tárgyalásokat arra, hogy az uniós kereskedelmi partnereket saját nemzeti cselekvési tervek elfogadására bátorítja; támogatja az arra irányulóan folyamatban levő tárgyalásokat, hogy az emberi jogok tekintetében a transznacionális vállalatokra és más üzleti vállalkozásokra irányuló kötelező érvényű ENSZ-eszközt hozzanak létre; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU aktívan részt vegyen e kormányközi folyamatban, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a kereskedelmi partnereket e tárgyalásokban való konstruktív részvételre; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 16. és 17. cikkét az EU kereskedelmi partnerei maradéktalanul tartsák tiszteletben, a nemi hovatartozáshoz köthető, a szociális és gazdasági jogokat érintő egyenlőtlenségek kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet rá, hogy csak a tagállamoknak van hatáskörük arra, hogy szabályozzák és visszafordítsák a liberalizációt az általános érdekű szolgáltatásokban, és ezért felszólítja őket, hogy védjék meg az olyan alapvető célokat, mint a nemek közötti egyenlőség, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, a közegészségügy, valamint a szociális és környezetvédelmi normák; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kormányoknak fenn kell tartaniuk azt a képességüket, hogy forrásokat biztosítsanak a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek az elérésére, társadalmaink inkluzív és fenntartható jövőjének biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a 17.15. számú fenntartható fejlesztési célban foglaltaknak megfelelően rendkívül fontos annak tiszteletben tartása, hogy a partnerország demokratikus politikai mozgástérrel rendelkezzen a saját nemzeti hátterének megfelelő szabályozáshoz és döntéshozatalhoz, a lakosság igényeire való reagáláshoz és emberi jogi kötelezettségei és más nemzetközi kötelezettségvállalásai teljesítéséhez, beleértve a nemek közötti egyenlőségre vonatkozóakat is; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet rá, hogy felszólította a Bizottságot, hogy vessen véget a beruházó és az állam közötti vitarendezési rendszernek, és hangsúlyozza, hogy minden vitarendezési mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy az garantálja az egyes kormányok képességét arra, hogy közérdekből szabályozásokat hozzanak és közpolitikai célokat szolgáljanak, beleértve a nemek közötti egyenlőség, továbbá az erősebb munkavállalói, környezeti és fogyasztói jogok előmozdítását szolgáló intézkedéseket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos rendelkezések a kereskedelemben gyakran hatással vannak a közegészségre és a nők sajátos egészségügyi szükségleteire; kéri a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos rendelkezések a kereskedelmi megállapodásokban kellő módon vegyék figyelembe a nők jogait, különösen a megállapodásoknak a nők egészségére gyakorolt hatásait, beleértve a megfizethető egészségügyhöz és gyógyszerekhez való hozzáférést; felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy támogassák a földrajzi jelzéseknek mint a vidéken élő nők szerepvállalása szempontjából különösen fontos eszköznek a védelmét; továbbá kéri a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy gondolják át a védelem nem mezőgazdasági termékekre történő kiterjesztését, szem előtt tartva, hogy az EU már jóváhagyta a földrajzi jelzéssel ellátott nem mezőgazdasági termékek szabadkereskedelmi megállapodásokban való védelmét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy a fenntartható fejlesztési célokhoz szükség van nemek szerint lebontott adatokra annak lehetővé tétele érdekében, hogy nyomon lehessen követni valamennyi cél elérése felé tett előrelépést, beleértve a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 5. számú fenntartható fejlesztési célt; hangsúlyozza, hogy nem áll adat rendelkezésre arról, hogy milyen hatást gyakorol a kereskedelem a férfiak és a nők közötti egyenlőségre, és felszólít, hogy gyűjtsenek a kereskedelem hatására vonatkozóan kellő mennyiségű és nemek szerint lebontott megfelelő adatokat; hangsúlyozza, hogy az ilyen adatok lehetővé tennék regionális, nemzeti és ágazati szinten egyértelmű és mérhető mutatókkal rendelkező módszertan kidolgozását, az elemzés javítását, valamint az elérendő célok és a meghozandó intézkedések meghatározását annak biztosítása érdekében, hogy a nők és a férfiak ugyanúgy profitálhassanak a kereskedelem előnyeiből; hangsúlyozza, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a munkaügyi fejlemények nemek szerint lebontott, mennyiségi és minőségi elemzésére, az eszközök tulajdonjogára és a pénzügyi kirekesztés felszámolására a kereskedelem által érintett ágazatokban; bátorítja a Bizottságot, hogy működjön együtt az európai és nemzetközi szervezetekkel, például a Világbankkal, az ENSZ-szel, az OECD-vel és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével (EIGE), valamint a nemzeti statisztikai hivatalokkal a szóban forgó adatok jobb gyűjtése és rendelkezésre állásának javítása érdekében; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy az előzetes és utólagos hatásvizsgálatokba foglalják bele az EU kereskedelempolitikájának és megállapodásainak országspecifikus és ágzatspecifikus, nemi szempontú hatásait; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontjából elkészített elemzést figyelembe kell venni a kereskedelmi tárgyalások során – mérlegelve a tárgyalási szakasztól a végrehajtásig tartó teljes folyamat során mind a pozitív, mind a negatív hatást –, és azt a lehetséges negatív hatások megelőzésére vagy kompenzálására irányuló intézkedéseknek kell kísérniük; |
| --- | --- |

12.

II.   
  A nemek közötti egyenlőség megerősítése a kereskedelemben: ágazatspecifikus megfontolások és célok

| 13. | hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szolgáltatásokat és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat – többek között, de nem kizárólag a vízellátást, a szociális szolgáltatásokat, a társadalombiztosítási rendszereket, az oktatást, a hulladékkezelést, a tömegközlekedést és az egészségügyet – ki kell hagyni a kereskedelmi tárgyalások alkalmazási köréből, és azoknak a tagállami kormányok hatáskörébe kell tartozniuk; sürgeti az Uniót annak biztosítására, hogy a kereskedelmi és beruházási megállapodások ne vezessenek a közszolgáltatások privatizációjához, ami hatással lehet a nőkre mint szolgáltatókra, illetve mint a szolgáltatások igénybe vevőire és növelheti a nemek közötti egyenlőtlenséget; hangsúlyozza, hogy a szociális jellegű szolgáltatások állami kézben maradása különösen fontos a nemek közötti egyenlőség szempontjából, hiszen a hasonló szolgáltatásokhoz való hozzáférést és e szolgáltatások felhasználói díját érintő változtatások, illetve azok minősége egyenlőtlenséghez vezet a nem fizetett gondozási munka nemek szerinti elosztásában; felhívja a figyelmet arra, hogy csorbítatlanul fenn kell tartani a kormányok, a nemzeti és helyi hatóságok jogát és képességét arra, hogy intézkedéseket vezessenek be, szabályozzanak, fogadjanak el, tartsanak fenn vagy vonjanak vissza az általános érdekű szolgáltatásokhoz és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáféréssel kapcsolatos megbízásokra, azok megszervezésére, finanszírozására és nyújtására vonatkozóan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelempolitikák hatással lehetnek az alapvető egészségügyi közszolgáltatásokhoz való hozzáférésre, és ezért befolyásolhatják a szexuális és reproduktív egészségre és jogokra vonatkozó célok, politikák, programok és szolgáltatások előmozdítását, és a hozzáférést ezekhez; hangsúlyozza ezért, hogy az alapvető egészségügyi ellátást – különösen a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat érintő szolgáltatásokhoz való hozzáférést – ki kell hagyni a kereskedelmi tárgyalásokból, valamint megjegyzi, hogy azok a tagállamok hatáskörébe tartoznak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólít kötelező és végrehajtható intézkedések bevezetésére a nők kizsákmányolása elleni fellépés és a nők munkakörülményeinek javítása végett az exportorientált iparágakban, különösen a ruha- és textiliparban és a mezőgazdaságban, abból a célból, hogy az aggodalomra okot adó országokban és ágazatokban javítsák a nők élet- és munkakörülményeit, és elkerüljék, hogy a kereskedelem liberalizációja hozzájáruljon a bizonytalan munkavállalói jogok és a nemek közötti bérszakadékok növekedéséhez; úgy véli, hogy az ilyen intézkedések, illetve közös meghatározások felállítása egyértelműbb és összehangoltabb fellépéseket tenne lehetővé a nemzetközi szervezetekkel, többek között az ENSZ-szel, a WTO-val, az ILO-val és az OECD-vel; nagyra értékeli a bangladesi fenntarthatósági paktumot mint jó példát és egy nyomonkövetési mechanizmus létrehozása irányába tett lépést, és felszólít az abban foglaltak maradéktalan tiszteletben tartására; felhívja e tekintetben a Bizottságot, az összes nemzetközi szereplőt és az összes érintett vállalkozást, hogy vegyék tudomásul és tartsák be a ruházati és lábbeliiparon belüli felelős ellátási lánc tekintetében követendő, kellő gondosságra vonatkozó új OECD-iránymutatásokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólít, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet az informális ágazatban dolgozó nőkre, és ismerjék el annak szükségességét, hogy meg kell erősíteni a tisztességes munkanormákat az ágazatban dolgozó nők számára; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a nők és lányok jellemzően azok, akik a legtöbbet szenvednek, mivel a munkaerő-kereskedelem erőteljesen kapcsolódik a szexuális célú emberkereskedelemhez; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiemeli, hogy a mezőgazdasági termékek exportjának növekedése általában kedvezőtlenebb hatással van a nőkre, mint a férfiakra, mivel az új tendenciák azt mutatják, hogy a kisgazdálkodók, akik többsége nő, az örökösödési jog miatt, a hitelhez, információhoz, földhöz és hálózatokhoz való hozzáférés hiánya, valamint amiatt, hogy nincs lehetőségük megfelelni az új szabályoknak és előírásoknak, gyakran nem képesek a tengerentúli piacokon versenyezni; megjegyzi, hogy különös erőfeszítéseket kell tenni a kereskedelem nőkre kifejtett pozitív hatásának javítására a mezőgazdasági ágazatban, ahol a nők különösen sérülékenyek, de egyértelmű lehetőségük van szerepvállalásuk fokozására; hangsúlyozza, hogy a nők tulajdonában álló vállalkozások profitálnának a nemi sztereotípiák eltörléséből, a piacra jutás javításából, a finanszírozáshoz, a piaci információkhoz és a hálózatokhoz való hozzáférés elősegítéséből, valamint a képességépítés és oktatás javításából; megjegyzi, hogy a kereskedelemliberalizáció negatívan érintheti a nőket olyan ágazatokban, mint például a mezőgazdaság és az élelmiszerfeldolgozás; hangsúlyozza, hogy bár a világ élelmiszer-előállításában többségben vannak a nők (a teljes munkaerő 50–80%), a földtulajdon 20%-ánál kevesebbet birtokolnak, ezért a földtulajdon iránti növekvő kereskedelmi kereslet is kihívások elé állítja a szegényebb nőket abban, hogy biztonságos és méltányos hozzáférést szerezzenek a földhöz vagy megtarthassák azt; emlékeztet rá, hogy el kell kerülni, hogy a kereskedelmi megállapodások szellemi tulajdonra vonatkozó jogi záradékai például a vetőmagok privatizációjára vonatkozóan potenciálisan negatív hatással legyenek az élelmiszer-önrendelkezésre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az önellátó mezőgazdaságban dolgozó nők további akadályokkal szembesülnek abban, hogy fenn tudják tartani az élelmiszer-önrendelkezést az új növényfajtáknak az új növényfajták oltalmára létesült nemzetközi egyezmény (UPOV-egyezmény) által a kereskedelmi megállapodásokban megvalósuló szigorú oltalma miatt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli, hogy az uniós mezőgazdasági import alááshatja a hagyományos kisméretű gazdaságokat, és ily módon veszélyeztetheti a nők megélhetését. |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy az mkkv-k fontos részét képezik az Európai Unió gazdasági szerkezetének; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is nyújtson segítséget az mkkv-knek, különös hangsúlyt fektetve a nők által irányított mkkv-kre, és különleges intézkedéseket hozva számukra; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy fordítsanak különös figyelmet a nők által irányított mkkv-k különleges helyzetére, amikor exporttal kapcsolatos ügyfélszolgálatokat állítanak fel, használják ki a szabadkereskedelmi megállapodások nyújtotta lehetőségeket és erősítsék meg azokat a szolgáltatásokat, technológiákat és infrastruktúrákat (például az internet-hozzáférést), amelyek különösen fontos szerepet játszanak a nők gazdasági szerepvállalása és a nők által irányított mkkv-k szempontjából; kéri, a Bizottságot, hogy segítsen partnerséget kialakítani az uniós női vállalkozók és fejlődő országbeli társaik között; |
| --- | --- |

21.

III.   
  A nemek közötti egyenlőség megerősítése a kereskedelemben: uniós szinten szükséges fellépések

| 22. | úgy véli, hogy az uniós kereskedelempolitika egyes elemei, például a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek vagy a GSP+ rendszer és nyomon követése, hozzá tudnak járulni az emberi jogok, köztük a férfiak és a nők közötti egyenlőség, a munkavállalói jogok előmozdításához és tiszteletben tartásához és a környezet védelméhez; úgy véli, hogy kötelező erejű és érvényesíthető rendelkezésekre van szükség az uniós kereskedelempolitikában az emberi jogok – többek között a nemek közötti egyenlőség, a környezetvédelem és a munkaügyi védelem – tiszteletben tartásának, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az uniós kereskedelempolitika összhangban álljon a fenntartható fejlődés, a szegénység visszaszorítása és a nemek közötti egyenlőség területén kitűzött átfogó uniós célokkal; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja az EU-t és tagállamait annak biztosítására, hogy a fenntartható fejlesztési célok – és különösen a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 5. számú cél –, és a 2016–2019-es időszakot lefedő, a nemek közötti egyenlőség biztosítására irányuló stratégiai szerepvállalás teljes mértékben helyet kapjanak az EU kereskedelempolitikáiban; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sajnálatát fejezi ki, amiért „A mindenki számára előnyös kereskedelem”elnevezésű uniós kereskedelmi stratégia nem foglalkozik a férfiak és a nők közötti egyenlőséggel; üdvözli a tényt, hogy „A mindenki számára előnyös kereskedelem”elnevezésű stratégia végrehajtásáról szóló, 2017. szeptember 13-i jelentés foglalkozik a kereskedelemben a férfiak és a nők közötti egyenlőség kérdésével, és rámutat arra, hogy az uniós döntéshozók számára alapvető fontosságú annak jobb megértése, hogy a kereskedelmi eszközök milyen hatást gyakorolnak a nők és a férfiak közötti egyenlőségre; felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe e dimenziót „A mindenki számára előnyös kereskedelem”stratégia félidős felülvizsgálatakor, és biztosítsa, hogy az EU kereskedelmi és befektetési szakpolitikája vegye figyelembe és helyezzen hangsúlyt a nemi dimenzióra, mivel ezáltal maximalizálni lehetne a kereskedelmi lehetőségekből összességében és mindenki számára kinyerhető előnyöket; emlékeztet, hogy a kereskedelempolitika hozzájárulhat a nemek közötti egyenlőség előmozdításához a nemzetközi színtéren, és azt eszközként kell használni a nők élet- és munkakörülményeinek a férfiakkal egyenlő feltételek melletti javítására például a nemek közötti bérszakadék csökkentésének támogatásával, a nők számára jobb minőségű munkahelyek megteremtésének ösztönzésével; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a közbeszerzési rendelkezések, amikor azokat belefoglalják az EU kereskedelmi megállapodásaiba, legalább a nemi dimenzió szempontjából pozitív hatással legyenek; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is nyújtson támogatást az mkkv-knek a közbeszerzésekhez való hozzáférés terén, valamint hogy dolgozzon ki a kifejezetten a nők tulajdonában lévő mkkv-kre vonatkozó egyedi intézkedéseket is; felszólít az eljárások egyszerűsítését és az ajánlattevők (beleértve a külföldi ajánlattevőket is) számára az átláthatóság fokozását szolgáló rendelkezések alkalmazására; felszólít a szociális és környezetvédelmi előírásokat betartó közbeszerzés további ösztönzésére, figyelemmel a férfiak és a nők egyenlő bánásmódjának, a férfiak és a nők egyenlő díjazásának és a nemek közötti egyenlőség előmozdításának biztosítására irányuló célkitűzésre, a „Chile Compras”fenntartható közbeszerzési szabályainak tapasztalataira építve; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mozdítsa elő a kereskedelmi megállapodásokban az arra irányuló kötelezettségvállalást, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó hatékony törvényeket, rendeleteket és politikákat fogadnak el és tartanak fenn, beleértve a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepvállalásának támogatásához szükséges aktív intézkedéseket minden szinten; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli a Bizottság annak biztosítására irányuló kötelezettségvállalását, hogy az EU és Chile közötti jelenlegi társulási megállapodás korszerűsítésére irányuló kereskedelmi tárgyalások az EU-ban elsőként tartalmazzanak egy, a nemek közötti esélyegyenlőségről és a kereskedelemről szóló fejezetet; hangsúlyozza, hogy e fejezet tartalmáról tájékoztatást kell kapni; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mozdítsa elő és támogassa egy, a nemek közötti esélyegyenlőségről szóló fejezet belefoglalását az EU kereskedelmi és beruházási megállapodásaiba, olyan meglévő példákra építve, mint a Chile és Uruguay, valamint a Chile és Kanada közötti szabadkereskedelmi megállapodás, valamint hogy biztosítsa, hogy az tartalmazzon konkrét kötelezettségvállalást a nemek közötti egyenlőségnek és a nők szerepvállalásának támogatására; felszólít a nők jogaira, a nemek közötti egyenlőségre, a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére és a nők szerepvállalására vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalások előmozdítására valamennyi uniós kereskedelmi megállapodásban, a Pekingi Cselekvési Platform és a fenntartható fejlesztési célok alapján; felszólít továbbá, hogy e kereskedelmi megállapodásokba foglaljanak bele olyan rendelkezéseket, amelyek biztosítják, hogy azok intézményi struktúrái garantálják az időszakos megfelelési vizsgálatokat, a lényegi vitákat, valamint a nemek közötti egyenlőséggel és kereskedelemmel kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok megosztását, többek között nők és nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szakemberek bevonásával valamennyi érintett igazgatási szinten, többek között a tárgyaló csoportokban, a vegyes bizottságokban, a szakértői csoportokban, a belső tanácsadó csoportokban, a szakértői tanácsadó csoportokban és a vitarendezési testületekben; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő multilateriális szintű megállapodások megkötését a nemek közötti egyenlőség szempontjait figyelembe vevő uniós jogszabályokban, például a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló rendeletben biztosított védelem kiterjesztése érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kéri a Európai Beruházási Bankot (EBB) annak biztosítására, hogy az EBB által társfinanszírozott projektekben részt vevő vállalatok számára előírás legyen az egyenlő díjazás és a bérek átláthatósága elvének, valamint a nemek közötti egyenlőség elvének betartása a 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (29) foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meggyőződése, hogy a CEDAW minden szakpolitikai területen fontos szerepet játszik, többek között a kereskedelemben is; hangsúlyozza, hogy az EU összes tagállama csatlakozott a CEDAW-hoz; felkéri ezért a Bizottságot, hogy a kereskedelmi megállapodásokba foglaljon bele egy hivatkozást a CEDAW-ra, és tegyen lépéseket, hogy az EU csatlakozhasson a CEDAW-hoz és azt ratifikálni tudja; felhívja a tagállamokat, hogy építsék bele jogrendszerükbe a nemek közötti egyenlőség elvét, töröljék el az összes megkülönböztető jogszabályt, és fogadjanak el a nők hátrányos megkülönböztetését tiltó megfelelő jogszabályokat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy a kereskedelmi megállapodások tartalmazzanak az alapvető munkaügyi normákon és az ILO-egyezményeken alapuló rendelkezéseket; felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal ezen egyezmények ratifikálása és végrehajtása érdekében, különös tekintettel a háztartási alkalmazottak számára biztosítandó tisztességes munkáról szóló 189. számú és a családi kötelezettségekkel rendelkező munkavállalókról szóló 156. számú egyezményre, mivel ezek globális szinten foglalkoznak a munkavállalók igényeivel, továbbá biztosítsa, hogy a kereskedelmi megállapodásokba foglalják bele a szociális jogokat, a megkülönböztetésmentességet és az egyenlő bánásmódot; felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak tovább az ILO-n belül ezen egyezmények végrehajtása, valamint a globális értékláncok tekintetében a tisztességes munkára vonatkozó nemzetközi normák megerősítése érdekében, különös figyelmet fordítva a nőkre; emlékeztet arra, hogy ezeknek az előírásoknak és egyezményeknek a tényleges végrehajtása pozitív hatással lehet a nők munkakörülményeire az EU-ban és az EU-n kívül; kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU és más partnerek közötti kereskedelmi megállapodások hozzájáruljanak az olyan gyakorlatok felszámolásához, mint az alkalmazottak, különösen a nők kizsákmányolása; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokban és önálló szabályozásokban elfogadott szociális és környezetvédelmi előírások – különösen a munkajogokat érintők – legyenek alkalmazandók a kereskedelmi partnerek egész területén, és különösen az exportfeldolgozó övezetekben; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió általános vámkedvezmény-rendszerének (GSP) és a GSP+ rendszernek a megvalósítását nyomon kövessék, különösen az alapegyezmények végrehajtása tekintetében; kiemeli, hogy a GSP+ egyezmények között szerepel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979-es egyezmény, a foglalkoztatásból és a foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről szóló 111. számú egyezmény, valamint a férfi és a női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő díjazásáról szóló 100. számú egyezmény; hangsúlyozza, hogy az ilyen típusú egyezmények tiszteletben tartása és végrehajtása hozzájárul a nemek közötti egyenlőség javításához; kijelenti, hogy a GSP és a GSP+ rendszer értékes eszköz az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdításához; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak módjait, hogyan lehetne e rendszereket javítani olyan eszközök révén, mint a nők jogi diszkriminációjának megszüntetésére vonatozó feltétel megerősítése, valamint továbbra is kapcsolja össze a gazdasági ösztönzőket az alapvető emberi jogok, és a – különösen a nőket érintő – környezetvédelmi és munkaügyi egyezmények tényleges elfogadásával, végrehajtásával és megfelelő ellenőrzésével; e tekintetben üdvözli a Bizottság félidős értékelését a GSP rendszerre vonatkozóan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a WTO szintjén zajló tárgyalások során biztosítsák az alábbiakat: a nemekhez fűződő szempontokat vegyék megfelelően figyelembe az új szabályok és megállapodások kidolgozása, valamint a WTO kereskedelempolitikai felülvizsgálati mechanizmusában foglalt meglévő megállapodások végrehajtása és felülvizsgálata során; fokozott átláthatóság a WTO-tárgyalások teljes folyamata során; a nemek közötti egyenlőség figyelembevétele jellemezzen minden jelenlegi és jövőbeli tárgyalást például a mezőgazdaság, halászat, szolgáltatások és e-kereskedelem terén; felszólítja továbbá a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat a nők globális értékláncban elfoglalt jobb helyének védelmére és támogatására (a WTO-eszközök, például a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás lehető legjobb kihasználásával), kapacitásépítő programok kidolgozására, rendszeres szakértői megbeszélések szervezésére és a bevált gyakorlatok cseréjére, a nemekkel kapcsolatos intézkedések elfogadásának támogatására a WTO adminisztratív struktúráján belül, konkrétabban annak biztosítására, hogy a WTO titkársága rendelkezzen a kereskedelmi szabályok nemek közötti egyenlőség szempontjait figyelembe vevő elemzésének elvégzéséhez szükséges technikai kapacitásokkal (ideértve a nemi szempontú hatásvizsgálatok elvégzését munkájának valamennyi fázisában, például mennyiségi tanulmányok a technikai segítségnyújtásból profitáló nők számáról); felszólítja végül a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség problémáinak kezelése érdekében vegyék igénybe a WTO-eszközöket saját joggyakorlatukban és a folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalások során, valamint ugyanígy, támogassák a WTO és az inkluzív kereskedelem, valamint a nők jogainak és egyenjogúságának támogatására törekvő más nemzetközi szervezetek, például az UNCTAD, az ENSZ Nemek Egyenlőségével és a Nők Felemelkedésével foglalkozó Egysége és az ILO közötti jobb együttműködést; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felkéri a Bizottságot, hogy támogassa a nemek közötti egyenlőség szempontjainak kereskedelmi politikákba és programokba történő beépítésére irányuló nemzetközi törekvéseket, például a Nemzetközi Kereskedelmi Központ „She Trades”(Nő a kereskedelemben) kezdeményezését, amelynek célja, hogy 2020-ra egy millió női vállalkozót kapcsoljon össze a piacokkal (30), és e tekintetben ösztönzi a nemek közötti egyenlőség szempontjait figyelembe vevő politikák és programok bevált gyakorlatainak nemzetközi cseréjét az olyan szervezeteken és testületeken belül, mint a WTO, az ITC és az ENSZ; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kéri a Bizottságot a vállalati társadalmi felelősségvállalás és a kellő gondosság megerősítésére a szabadkereskedelmi megállapodásokban, összhangban az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekkel és a kellő gondosságra vonatkozó OECD-iránymutatásokkal; felszólít a vállalati társadalmi felelősségvállalás megerősítésére és a kellő gondosság figyelembevételére a szabadkereskedelmi megállapodásokban, és arra ösztönzi a WTO-t, hogy kereskedelmi politikájában vegye figyelembe a nemek közötti egyenlőséget; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezzel a kérdéssel más nemzetközi vagy multilaterális szervezetekben és fórumokon, például az ENSZ-ben, a Világbanknál vagy OECD-nél is foglalkozzanak; emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament 2010-ben kérte, hogy a vállalatok számára tegyék kötelezővé a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó beszámolójuk közzétételét, valamint felszólít az átvilágítás előírásának bevezetésére az összes vállalkozás számára, továbbá a vállalati társadalmi felelősségvállalás fogalmának konszolidálására; üdvözli ezért, hogy a nem pénzügyi beszámolóról szóló irányelv értelmében a nagyvállalkozások számára 2017-től kötelező a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információk közzététele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy szükség van a magatartási kódexek, a címkék és tisztességes kereskedelmi rendszerek erősítésére, és azok nemzetközi normákkal, például az ENSZ üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó alapelveivel, az ENSZ Globális Megállapodásával, illetve az OECD multinacionális vállalatok számára szóló iránymutatásaival való összehangolására; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy a kereskedelmi politikák és tárgyalások terén felelős uniós intézmények titkárságai rendelkezzenek az ahhoz szükséges ismeretekkel és technikai kapacitásokkal, hogy a tárgyalások teljes folyamatába, a tárgyalások megkezdésétől az alkalmazásig és értékelésig, beépítsék a nemek közötti egyenlőség szempontjait; üdvözli a Kereskedelmi Főigazgatóság szervezetén belül egy nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartó kinevezését, aki ellenőrzi, hogy az uniós kereskedelmi megállapodások figyelembe veszik-e a nemek közötti egyenlőség szempontjait, és biztosítja a nemek közötti egyenlőség érvényesítését az EU kereskedelmi politikájában; kéri a Bizottságot, hogy biztosítson a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó képzést vagy vegye igénybe például az UNCTAD által biztosított képzést annak biztosítására, hogy a tisztviselők és tárgyaló felek tisztában legyenek a nemek közötti egyenlőséggel és kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekkel; felszólítja a tagállamokat, hogy kereskedelmi minisztériumaik minden szintjére vegyenek fel nőket; kéri a nemzetközi szervezeteket, például a WTO-t, a Világbankot, az IMF-et és az ILO-t, hogy támogassák a nők jelenlétét nemzetközi szervezetükben, különösen a vezető pozíciókban; kéri az Európai Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy támogassák a nemek közötti esélyegyenlőséggel és a kereskedelemmel kapcsolatos rendszeres vitát és cselekvést, és azokban aktívan vegyenek részt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a kereskedelmi megállapodásokban mozdítsák elő az arra irányuló kötelezettségvállalást, hogy biztosítják a nők döntéshozatali testületekben való jobb részvételi arányát a közszférában és a magánszektorban egyaránt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a kereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalásokat átlátható módon folytassák le, és ezek során maradéktalanul vegyék figyelembe a más tárgyalások során bevált gyakorlatokat, továbbá biztosítsák, hogy a tárgyalások valamennyi szakaszában a Parlament rendszeresen és kellő időben tájékoztatást kapjon; szorgalmazza a nemi szempontból kiegyensúlyozott összetételű tárgyaló csoportok kialakítását annak érdekében, hogy a kereskedelmi megállapodások nemek közötti egyenlőségre vonatkozó valamennyi szempontját maradéktalanul figyelembe tudják venni; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy biztosítsák többek között a nőjogi szervezetek, a szakszervezetek, a vállalkozások, a civil társadalom és a fejlesztési szervezetek inkluzív részvételét a kereskedelmi megbeszélésekben, uniós szinten és a WTO szintjén egyaránt, és fokozzák az átláthatóságot az európai polgárok számára azáltal, hogy kezdeményezéseket indítanak és információkat nyújtanak a tárgyalások témájával kapcsolatban; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy fejlesztési együttműködésükben fordítsanak különös figyelmet a nemek közötti egyenlőség megteremtésének céljára, és azt segítségnyújtási programjaikon, különösen pedig a kereskedelemösztönző támogatási stratégiához kapcsolódó programokon keresztül valósítsák meg; felszólítja az EU-t, hogy növelje a nemek közötti egyenlőséggel és a nők szakképzésével kapcsolatos együttműködési programokra rendelkezésre álló finanszírozást; felhívja a Bizottságot, hogy pénzügyileg és képességépítés formájában támogassa a legkevésbé fejlett országokat azon törekvésükben, hogy növeljék a koherenciát egyfelől a kereskedelem és a fejlesztés, másfelől az emberi jogok, többek között a nemek közötti egyenlőség között; hangsúlyozza, hogy a vámengedmények miatt lecsökkent adóbevételeket a keretrendszeren belül és a fenntartható fejlődési célokra vonatkozó menetrend finanszírozásából kell kezelni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa a női vállalkozói készséget a fejlődő országokban különösen azon országokra összpontosítva, ahol a nők a férfiakhoz képest nagyobb korlátokkal szembesülnek a hitelhez, infrastruktúrához és termelőeszközökhöz jutás terén; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg előzetes szakmai képzési programok kidolgozásának lehetőségét a szolgáltatók, munkaadók, munkaerővel foglalkozó szakemberek és egyéb iparági érdekeltek számára, hogy hálózatokat építhessenek ki uniós társaikkal, és sikeres programmodellek széles köréből tanulhassanak azzal a végső céllal, hogy a nők szabadkereskedelmi megállapodásokban kínált lehetőségekben való részvételéhez kedvező feltételek alakuljanak ki; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy például az oktatásra és szakmai képzésre vonatkozó szakpolitikáik kiigazítása céljából egyesítsék erőfeszítéseiket a nemek közötti nagyobb egyenlőség támogatása érdekében az export által kínált foglalkoztatási lehetőségek elosztásában; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a kereskedelmi megállapodásokban mozdítsák elő az arra irányuló kötelezettségvállalást, hogy kétoldalú együttműködési tevékenységeket végeznek a kapacitások növelése és a feltételek javítása érdekében a nők számára, hogy teljes mértékben kihasználhassák a kereskedelmi megállapodások nyújtotta lehetőségeket, és ennek érdekében kialakítják és előmozdítják az együttműködést, egy, a kereskedelemmel és a nemek közötti esélyegyenlőséggel foglalkozó vegyes bizottságot állítanak fel alkalmazásának felügyelete céljából, garantálva a magánszektorbeli érdekelt felek megfelelő részvételét, beleértve a nemek közötti esélyegyenlőséggel és a nők szerepvállalásával foglalkozó szakértőket és civil társadalmi szervezeteket, széles körű képviseletet garantálva a közösség és az ágazat részéről, a strukturált párbeszédeken túl a konzultáció elérhető formáin (például online konzultációkon) keresztül; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg mélyrehatóbban, hogy az uniós politikák és kereskedelmi megállapodások miként tudják előmozdítani a nők gazdasági szerepvállalását és a nők részvételét az úgynevezett „STEM területeken”(tudomány, technológia, műszaki tudományok és matematika), és hogy miként lehet megszüntetni a nemek közötti szakadékot az új technológiákhoz való hozzáférés és azok használata terén; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

(2)  HL L 130., 2017.5.19., 1. o.

(3)  HL C 290. E, 2006.11.29., 107. o.

(4)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(5)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o.

(6)  HL C 353. E, 2013.12.3., 38. o.

(7)  HL C 407., 2016.11.4., 2. o.

(8)  HL C 66., 2018.2.21., 30. o.

(9)  HL C 76., 2018.2.28., 93. o.

(10)  Elfogadott szöveg, P8_TA(2017)0073.

(11)  Elfogadott szöveg, P8_TA(2016)0298.

(12)  Elfogadott szöveg, P8_TA(2017)0330.

(13)  Elfogadott szöveg, P8_TA(2017)0354.

(14)  Az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP), 2016. évi afrikai humán fejlődési jelentés: http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/HDR/Africa%20HDR/AfHDR_2016_lowres_EN.pdf?download

(15)  OECD technikai jelentés: http://www.oecd.org/gender/Enhancing%20Women%20Economic%20Empowerment_Fin_1_Oct_2014.pdf

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1632

(17)  https://www.wto.org/english/forums_e/parliamentarians_e/ipuconf2016_e.htm

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/global_review15prog_e/global_review15prog_e.htm

(19)  http://unctad.org/en/Pages/DITC/Gender-and-Trade/Trade,-Gender-and-Development.aspx

(20)  https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/the_gender_dimensions_of_global_value_chains_0.pdf

(21)  https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/the_gender_dimensions_of_services.pdf

(22)  http://progress.unwomen.org/en/2015/pdf/unw_progressreport.pdf

(23)  https://wideplus.org/2017/06/25/wide-gender-and-trade-position-paper-is-available/

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/571388/IPOL_STU(2016)571388_EN.pdf

(25)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/549058/EXPO_IDA(2015)549058_EN.pdf

(26)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/june/tradoc_155632.pdf

(27)  „Implementing gender-aware ex ante evaluations to maximize the benefits of trade reforms for women”(A nemek közötti egyenlőség szempontjait szem előtt tartó előzetes elemzések végrehajtása a kereskedelmi reformok előnyeinek maximalizálása érdekében a nők számára): http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/presspb2016d7_en.pdf

(28)  „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries”(A nők gazdasági szerepvállalásának fokozása vállalkozói tevékenységen és üzleti vezetésen keresztül az OECD-országokban) (2014) http://www.oecd.org/gender/Enhancing%20Women%20Economic%20Empowerment_Fin_1_Oct_2014.pdf

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/54/EK irányelve (2006. július 5.) a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról (HL L 204., 2006.7.26., 23. o.).

(30)  http://www.intracen.org/itc/women-and-trade/SheTrades/

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/24

---

P8_TA(2018)0067

Lemaradó uniós régiók

Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása a lemaradó uniós régiókról (2017/2208(INI))

(2019/C 162/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174., 175. és 176. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174., 175. és 176. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a „Munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – Az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása”című, 2015. december 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – Az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása”című, 2015. december 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0639),

| — | tekintettel „A költségvetési megszorítások regionális és helyi hatóságokra kifejtett hatásai, tekintettel az uniós strukturális alapok kiadásaira a tagállamokban”című, 2013. október 8-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A költségvetési megszorítások regionális és helyi hatóságokra kifejtett hatásai, tekintettel az uniós strukturális alapok kiadásaira a tagállamokban”című, 2013. október 8-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően”című, 2016. július 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően”című, 2016. július 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása”című, 2017. február 16-i állásfoglalására: a közös rendelkezésekről szóló rendelet 16. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés értékelése (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása”című, 2017. február 16-i állásfoglalására: a közös rendelkezésekről szóló rendelet 16. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés értékelése (5),

| — | tekintettel a partnerek növekvő bevonásáról és az európai strukturális és beruházási alapok teljesítményének láthatóságáról szóló, 2017. június 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a partnerek növekvő bevonásáról és az európai strukturális és beruházási alapok teljesítményének láthatóságáról szóló, 2017. június 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A 2020 utáni uniós kohéziós politika alapelemei”című, 2017. június 13-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2020 utáni uniós kohéziós politika alapelemei”című, 2017. június 13-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unió pénzügyeinek jövőjével kapcsolatos vitaanyagról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió pénzügyeinek jövőjével kapcsolatos vitaanyagról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a „Versenyképesség az alacsony jövedelmű és alacsony növekedésű régiókban – a lemaradó régiók”című, 2017. április 10-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0132), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Versenyképesség az alacsony jövedelmű és alacsony növekedésű régiókban – a lemaradó régiók”című, 2017. április 10-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0132),

| — | tekintettel az intelligens szakosodási stratégiák előfeltételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az intelligens szakosodási stratégiák előfeltételeire,

| — | tekintettel a Bizottság által 2017. október 9-én közzétett, a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hetedik jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2017. október 9-én közzétett, a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hetedik jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményeire (A8-0046/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményeire (A8-0046/2018),

| A. | mivel az EU elhúzódó gazdasági és pénzügyi válsága regionális szinten is negatív hatással volt a gazdasági növekedésre annak ellenére, hogy a kohéziós politika az uniós költségvetés egyharmadával hozzájárult a növekedés és a foglalkoztatás megerősítéséhez, valamint az uniós régiók közötti különbségek csökkentéséhez; felszólítja e tekintetben a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében vizsgálja meg az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) keretében nyújtott regionális és nemzeti társfinanszírozást és annak a nemzeti államadósságra kifejtett hatását; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU elhúzódó gazdasági és pénzügyi válsága regionális szinten is negatív hatással volt a gazdasági növekedésre annak ellenére, hogy a kohéziós politika az uniós költségvetés egyharmadával hozzájárult a növekedés és a foglalkoztatás megerősítéséhez, valamint az uniós régiók közötti különbségek csökkentéséhez; felszólítja e tekintetben a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében vizsgálja meg az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) keretében nyújtott regionális és nemzeti társfinanszírozást és annak a nemzeti államadósságra kifejtett hatását;

| B. | mivel az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a Kohéziós Alap keretében végrehajtott kohéziós politika az EU-nak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia céljaival összehangolt, fő beruházási, növekedési és fejlesztési politikája, melynek célja a régiók közötti gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek csökkentése és a konvergencia előmozdítása, és ily módon az európai polgárok életminőségének javítása; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a Kohéziós Alap keretében végrehajtott kohéziós politika az EU-nak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia céljaival összehangolt, fő beruházási, növekedési és fejlesztési politikája, melynek célja a régiók közötti gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek csökkentése és a konvergencia előmozdítása, és ily módon az európai polgárok életminőségének javítása;

| C. | mivel az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap 2014‒2020 közötti időszakra szóló elsődleges célkitűzéseit a növekedésbe és a foglalkoztatásba történő beruházások képezik a munkaerőpiac, a regionális gazdaságok és az európai területi együttműködés erősítése, a határokon átnyúló, transznacionális és interregionális uniós együttműködés javítása, valamint végső soron az egyes európai régiók közötti fejlődési egyenlőtlenségek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap 2014‒2020 közötti időszakra szóló elsődleges célkitűzéseit a növekedésbe és a foglalkoztatásba történő beruházások képezik a munkaerőpiac, a regionális gazdaságok és az európai területi együttműködés erősítése, a határokon átnyúló, transznacionális és interregionális uniós együttműködés javítása, valamint végső soron az egyes európai régiók közötti fejlődési egyenlőtlenségek csökkentése érdekében;

| D. | mivel a lemaradó régiókról szóló bizottsági jelentés szerint a lemaradó régiók száma 47, amelyek 8 tagállamhoz tartoznak; mivel a jelentés a lemaradó régiók előtt álló kihívások összetettségének jobb megértéséhez vezethet, és ezért az EU valamennyi hivatalos nyelvén közzé kell tenni; |
| --- | --- |

D.

mivel a lemaradó régiókról szóló bizottsági jelentés szerint a lemaradó régiók száma 47, amelyek 8 tagállamhoz tartoznak; mivel a jelentés a lemaradó régiók előtt álló kihívások összetettségének jobb megértéséhez vezethet, és ezért az EU valamennyi hivatalos nyelvén közzé kell tenni;

| E. | mivel a kohéziós politika valamennyi lemaradó régióban fontos szerepet játszik, és e régiók nagy részében az állami beruházások nagyon nagy részét teszi ki; |
| --- | --- |

E.

mivel a kohéziós politika valamennyi lemaradó régióban fontos szerepet játszik, és e régiók nagy részében az állami beruházások nagyon nagy részét teszi ki;

| F. | mivel a lemaradó régiókban a termelékenység, a foglalkoztatás és az iskolába járás arányai alacsonyabbak, mint ugyanazon tagállam más régióiban; |
| --- | --- |

F.

mivel a lemaradó régiókban a termelékenység, a foglalkoztatás és az iskolába járás arányai alacsonyabbak, mint ugyanazon tagállam más régióiban;

| G. | mivel a Bizottság jelentése két típusú lemaradó régiót különböztet meg: egyrészt az „alacsony növekedésű régiókat”, amelyek azok a kevésbé fejlett és átmeneti régiók, amelyek 2000 és 2013 között nem közelítettek az uniós átlaghoz és egy főre jutó GDP-jük vásárlóerő-egységben (PPS) kifejezve 2013-ban az uniós átlag alatt volt, mint Görögország, Spanyolország, Olaszország és Portugália szinte valamennyi kevésbé fejlett és átmeneti régiója; másrészt az „alacsony jövedelmű régiókat”, amelyekben az egy főre jutó GDP vásárlóerő-egységben (PPS) kifejezve 2013-ban az uniós átlag 50%-a alatt volt, mint Bulgária, Magyarország, Lengyelország és Románia több kevésbé fejlett régiója; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság jelentése két típusú lemaradó régiót különböztet meg: egyrészt az „alacsony növekedésű régiókat”, amelyek azok a kevésbé fejlett és átmeneti régiók, amelyek 2000 és 2013 között nem közelítettek az uniós átlaghoz és egy főre jutó GDP-jük vásárlóerő-egységben (PPS) kifejezve 2013-ban az uniós átlag alatt volt, mint Görögország, Spanyolország, Olaszország és Portugália szinte valamennyi kevésbé fejlett és átmeneti régiója; másrészt az „alacsony jövedelmű régiókat”, amelyekben az egy főre jutó GDP vásárlóerő-egységben (PPS) kifejezve 2013-ban az uniós átlag 50%-a alatt volt, mint Bulgária, Magyarország, Lengyelország és Románia több kevésbé fejlett régiója;

| H. | mivel az alacsony növekedésű régiókat különösen az állami és magánberuházások visszaesése miatt gazdasági stagnálás sújtja, ellentétben az alacsony jövedelmű régiókkal, amelyek általánosságban véve megtartják fejlesztési potenciáljukat; |
| --- | --- |

H.

mivel az alacsony növekedésű régiókat különösen az állami és magánberuházások visszaesése miatt gazdasági stagnálás sújtja, ellentétben az alacsony jövedelmű régiókkal, amelyek általánosságban véve megtartják fejlesztési potenciáljukat;

| I. | mivel a lemaradó régiókat a többi régiónál jobban sújtja az állami és magánberuházások elégtelen volta, aminek az is az oka, hogy be kell tartani a stabilitási paktum által az államadósság csökkentésére előírt kötelezettségeket; |
| --- | --- |

I.

mivel a lemaradó régiókat a többi régiónál jobban sújtja az állami és magánberuházások elégtelen volta, aminek az is az oka, hogy be kell tartani a stabilitási paktum által az államadósság csökkentésére előírt kötelezettségeket;

| J. | mivel a lemaradó régiókat gyakran a strukturális reformok hiánya sújtja, ami csökkenti a már korlátozott számú állami beruházások hatását; |
| --- | --- |

J.

mivel a lemaradó régiókat gyakran a strukturális reformok hiánya sújtja, ami csökkenti a már korlátozott számú állami beruházások hatását;

| K. | mivel a lemaradó régiókat súlyos hátrány jellemzi a tömegközlekedési, gazdasági és energetikai infrastruktúra tekintetében, továbbá hatékonyabb és eredményesebb beruházásokra van szükségük; |
| --- | --- |

K.

mivel a lemaradó régiókat súlyos hátrány jellemzi a tömegközlekedési, gazdasági és energetikai infrastruktúra tekintetében, továbbá hatékonyabb és eredményesebb beruházásokra van szükségük;

| L. | mivel a Bizottság szerint szorosabb kapcsolatot kell teremteni a kohéziós politika és az európai szemeszter országspecifikus ajánlásai között; |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság szerint szorosabb kapcsolatot kell teremteni a kohéziós politika és az európai szemeszter országspecifikus ajánlásai között;

| M. | mivel a lemaradó régióknak, és különösen az alacsony jövedelmű régióknak a fiatalok és a képzett munkaerő – mindkettő az érintett térségek gazdasági és társadalmi újjáéledésének szükséges forrásai – elvándorlásával kell szembenézniük, ami a foglalkoztatás és a beruházások tekintetében csökkenti e régiók vonzerejét; |
| --- | --- |

M.

mivel a lemaradó régióknak, és különösen az alacsony jövedelmű régióknak a fiatalok és a képzett munkaerő – mindkettő az érintett térségek gazdasági és társadalmi újjáéledésének szükséges forrásai – elvándorlásával kell szembenézniük, ami a foglalkoztatás és a beruházások tekintetében csökkenti e régiók vonzerejét;

| N. | mivel az alacsony jövedelmű és alacsony növekedésű régiók meghatározását újra kell fogalmazni; |
| --- | --- |

N.

mivel az alacsony jövedelmű és alacsony növekedésű régiók meghatározását újra kell fogalmazni;

| O. | mivel fontos, hogy a végfelhasználók ismerjék az uniós finanszírozású regionális és helyi programokat és az elért eredményeket, függetlenül egy adott régió finanszírozási szintjeitől; |
| --- | --- |

O.

mivel fontos, hogy a végfelhasználók ismerjék az uniós finanszírozású regionális és helyi programokat és az elért eredményeket, függetlenül egy adott régió finanszírozási szintjeitől;

| P. | mivel a jó irányítás és a hatékony közigazgatás fontos a lemaradó régiókban, mivel azok jelentősen hozzájárulnak a gazdasági növekedés feltételeinek megteremtéséhez; mivel a túlzott szabályoknak és ellenőrzéseknek, valamint az eljárások hosszának és összetettségének csökkentése, továbbá az ikt-eszközök jobb alkalmazása hozzájárulna a hatékonyság és a jó irányítás javításához a lemaradó régiókban; |
| --- | --- |

P.

mivel a jó irányítás és a hatékony közigazgatás fontos a lemaradó régiókban, mivel azok jelentősen hozzájárulnak a gazdasági növekedés feltételeinek megteremtéséhez; mivel a túlzott szabályoknak és ellenőrzéseknek, valamint az eljárások hosszának és összetettségének csökkentése, továbbá az ikt-eszközök jobb alkalmazása hozzájárulna a hatékonyság és a jó irányítás javításához a lemaradó régiókban;

| Q. | mivel a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hetedik jelentés szerint a lemaradó régiók az európai kormányzási színvonal mutatójában a legalacsonyabb besorolást kapták, ami az állami beruházások korlátozott hatását jelenti; |
| --- | --- |

Q.

mivel a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hetedik jelentés szerint a lemaradó régiók az európai kormányzási színvonal mutatójában a legalacsonyabb besorolást kapták, ami az állami beruházások korlátozott hatását jelenti;

| R. | mivel a megbízható, naprakész, lebontott számadatok és statisztikák fontosak a jól tájékozott, átláthatóbb, részrehajlástól mentesebb és igazságosabb politikai döntések szempontjából; |
| --- | --- |

R.

mivel a megbízható, naprakész, lebontott számadatok és statisztikák fontosak a jól tájékozott, átláthatóbb, részrehajlástól mentesebb és igazságosabb politikai döntések szempontjából;

| S. | mivel a lemaradó régiókban a növekedés előtt álló akadályokat fel kell számolni, és az infrastrukturális hiányosságokat csökkenteni kell; |
| --- | --- |

S.

mivel a lemaradó régiókban a növekedés előtt álló akadályokat fel kell számolni, és az infrastrukturális hiányosságokat csökkenteni kell;

| T. | mivel a lemaradó régiókban működő kkv-k finanszírozása sokkal nagyobb kamatlábakkal történik, és sokkal nehezebben kapnak kölcsönt a bankágazattól az esb-alapok finanszírozásával megvalósuló projektek társfinanszírozásához; |
| --- | --- |

T.

mivel a lemaradó régiókban működő kkv-k finanszírozása sokkal nagyobb kamatlábakkal történik, és sokkal nehezebben kapnak kölcsönt a bankágazattól az esb-alapok finanszírozásával megvalósuló projektek társfinanszírozásához;

| U. | mivel ötből négy lemaradó régió lakosságának legalább 25%-a városokban vagy azok vonzáskörzetében él (funkcionális városi terület, FUA), és ötből egy lemaradó régió lakosságának több mint 50%-a funkcionális városi területen él; |
| --- | --- |

U.

mivel ötből négy lemaradó régió lakosságának legalább 25%-a városokban vagy azok vonzáskörzetében él (funkcionális városi terület, FUA), és ötből egy lemaradó régió lakosságának több mint 50%-a funkcionális városi területen él;

| V. | mivel a hagyományos tevékenységek, mint a kisüzemi halászat vagy gazdálkodás, a legtöbb lemaradó régió part menti és vidéki területein az önazonosságot és az életmódot meghatározó tevékenységeknek számítanak, és gazdasági, regionális, szociális és kulturális jelentőséggel bírnak; mivel a tehetség megtartására és odavonzására, az új technológiák átvételére, valamint az új beruházások ösztönzésére irányuló képesség fokozása érdekében fejlesztési stratégiákra van szükség; |
| --- | --- |

V.

mivel a hagyományos tevékenységek, mint a kisüzemi halászat vagy gazdálkodás, a legtöbb lemaradó régió part menti és vidéki területein az önazonosságot és az életmódot meghatározó tevékenységeknek számítanak, és gazdasági, regionális, szociális és kulturális jelentőséggel bírnak; mivel a tehetség megtartására és odavonzására, az új technológiák átvételére, valamint az új beruházások ösztönzésére irányuló képesség fokozása érdekében fejlesztési stratégiákra van szükség;

| 1. | üdvözli a „Versenyképesség az alacsony jövedelmű és alacsony növekedésű régiókban – a lemaradó régiók”című bizottsági szolgálati munkadokumentum benyújtását; megjegyzi, hogy a jelentés számos pozitív megoldást javasol ezen régiók gazdasági növekedésének, fenntartható fejlődésének és munkahelyteremtésének támogatására; hangsúlyozza továbbá, hogy az ezen régiók versenyképességére vonatkozó elemzés jelentősen hozzájárul a kohéziós politikáról szóló jövőbeli vitához; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a lemaradó régiókra vonatkozó kísérleti kezdeményezések két romániai és a Világbank támogatásával két lengyelországi régióban történő végrehajtását, különösen a stratégiai prioritások, valamint a konkrét és gyors végrehajtható fellépések meghatározását; várja e kezdeményezések eredményeinek közzétételét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az uniós kohéziós politikának alapvető szerepe van annak biztosításában és előmozdításában, hogy valamennyi uniós régióban állami és magánberuházások történjenek; hangsúlyozza, hogy átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében az EU egészének úgy kell folytatnia tevékenységét, hogy az megerősítse gazdasági, társadalmi és területi kohézióját, és mérsékelje a különböző régiók fejlettségi szintjei közötti egyenlőtlenségeket, valamint a lemaradó régiók elmaradottságát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy általános gazdasági és szociális feltételek alapján adjon meghatározást a NUTS III. szintű lemaradó régiókra, és célzottabban finanszírozza ezeket a területeket az esb-alapok programozási ciklusaival összhangban; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egyes lemaradó régiók esetében hozzanak létre testre szabott stratégiákat, programokat és fellépéseket, egyrészt figyelembe véve a tendenciákat és a szubregionális egyenlőtlenségeket, mivel sajátosságaiktól függően az alacsony jövedelmű és alacsony növekedésű régiók előtt álló lehetőségek és kihívások jelentősen eltérnek, másrészt intelligens szakosodási stratégiákat alkalmazva konvergenciájuk felgyorsítása és a munkahelyteremtésre, a gazdasági növekedésre és a fenntartható fejlődésre irányuló lehető legjobb megoldások biztosítása érdekében; úgy véli, hogy ezeket a stratégiákat, programokat és fellépéseket össze kell hangolni a városfejlesztési menetrenddel, mivel a lemaradó régiók nem csupán vidékiek lehetnek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k alacsony fejlettségén és a kkv-kba történő beruházások alacsony szintjén túl a munkanélküliség, és különösen az ifjúsági munkanélküliség továbbra is drámaian magas, és ez jelenti a legtöbb lemaradó régió egyik legszorítóbb és legsúlyosabb problémáját; hangsúlyozza a közép- és felsőfokú oktatás, a szakképzés, a munkahelyi képzés és a tudásátadás alapvető szerepét az ezekben a régiókban ijesztő mértékű fiatalkori munkanélküliség és elvándorlás elleni küzdelemben; rámutat a kkv-k és a családi vállalkozások igényei és fejlesztése vonatkozásában az oktatás és a képzés, továbbá a fokozott mértékű beruházások fontosságára; véleménye szerint a fiatalok bevonása jobb teljesítményhez vezet, mivel gyakran innovatív megoldásokat nyújtanak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli, hogy a képzett és megfelelő végzettségű, és a régió gazdasági igényeinek megfelelő munkaerő megléte komoly hatást gyakorol a versenyképességre, a termelékenységre és a munkaerőpiac vonzerejére, amely így a növekedést ösztönző környezetben, valamint az állami és magánberuházásokra nyitott légkörben ki tud teljesedni; azon a véleményen van, hogy ebben az összefüggésben figyelembe kell venni a lemaradó régiók jelenlegi helyzetét, különösen a negatív migrációs rátát és ennek a foglalkoztatásra gyakorolt kedvezőtlen hatását; kiemeli, hogy a mezőgazdaság és a halászat stratégiai szerepet játszik a lemaradó régiókban, mivel a családi vállalkozások és munkahelyek előmozdítása, valamint a társadalmi befogadás megkönnyítése révén élelmiszert és élelmezésbiztonságot garantál e régiók számára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy a diverzifikáció a gazdálkodók és a halászok számára szükségessé vált, különösen a lemaradó régiókban, mint a kiegészítő jövedelemforrások biztosításának és a gazdaságilag és környezetileg fenntartható tevékenységek ösztönzésének eszköze; megjegyzi azonban, hogy a diverzifikáció semmiképp sem helyettesítheti a hagyományosabb tevékenységeket, mint például a fenntartható halászatot; ösztönzi a tagállamokat, valamint a regionális és a helyi hatóságokat a kék gazdasági és hasonló projektek támogatására, segítséget nyújtva a lemaradó régiók lakosságának ahhoz, hogy környezetileg fenntartható bevételi forrásokat alakítsanak ki; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reméli, hogy az Európa 2020 stratégia a foglalkoztatás, az oktatás és a képzés területén, valamint az EU jövőbeli hosszú távú stratégiája és annak célkitűzései továbbra is kellőképpen figyelembe veszik a lemaradó régiók sajátos szükségleteit, különösen a tartós infrastrukturális hiányosságokat és a humán tőke fejlesztését, különös tekintettel a korai iskolaelhagyás arányaira és annak a foglalkoztatásra kifejtett negatív hatásaira; e tekintetben kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ESZA-társfinanszírozás arányának esetleges növelését az elkövetkező pénzügyi időszakban; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a gazdasági növekedés, a fenntartható fejlődés és a munkahelyteremtés ösztönzése érdekében az esb-alapok programozása és végrehajtása során a strukturális, szociálpolitikai és iparpolitikai beavatkozások közötti valódi, a támogatások és a pénzügyi eszközök ötvözésével, valamint további pénzügyi támogatás bevonzásával történő kiegyenlítésre van szükség, ezáltal segítve a fennmaradó hiányosságok kezelését; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az alacsony kockázatú pénzügyi eszközök kedvezőbbek lehetnek a magasabb kockázatúakkal szemben, amennyiben a gazdasági kilátások ezt lehetővé teszik; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a kohéziós politika eszközként szolgálhat a versenyképességi hiányosságok és a makrogazdasági egyensúlytalanságok, valamint a régiók közötti aszimmetriák korrigálásához, ösztönözve a vonzó és fenntartható környezet kialakítását a vállalkozások és a polgárok számára; hangsúlyozza, hogy az alacsony növekedésű régiókban a hitelhez jutás, a szerződések érvényesítése és a kisebbségi befektetések védelme képezi a megállapított fő problémákat, ugyanakkor az alacsony jövedelmű régiókban a legnagyobb problémát a fizetésképtelenség rendezése, a villamosenergia-ellátás és a szerződések érvényesítése jelenti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy a lemaradó régiók jelentős migrációs nyomásnak van kitéve; úgy véli, hogy az esb-alapok hozzájárulása e kihívás leküzdéséhez csak akkor lehet sikeres, ha a szolidaritás elvét is hatékonyan alkalmazzák; véleménye szerint a nemzetközi védelem alatt álló menekülteknek és migránsoknak munkaerőpiaci beilleszkedésük céljából megfelelő képzésben és oktatásban kell részesülniük; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy a lemaradó régiók több problémája is hasonló a legkülső régiókban tapasztaltakhoz; üdvözli ezért a „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival”című bizottsági közleményben (9) javasolt stratégiát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fenntartja, hogy a demográfiai és társadalmi fejlődési kritériumokat, például a regionális társadalmi fejlődési indexet, valamint a környezeti vagy egyéb mutatókat a GDP mellett a kohéziós politika összefüggésében kell szemlélni, továbbá a lemaradó régiókról szóló jövőbeli bizottsági jelentésekben szerepeltetni kell a lemaradó régiókban rejlő lehetőségek kiaknázásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiemeli különösen az alacsony növekedésű régiók esetében a gazdasági és pénzügyi válság negatív hatását, amely csökkentette a költségvetési politikák mozgásterét és az állami beruházások csökkentését eredményezte; hangsúlyozza ugyanakkor az adósságcsökkentés fontosságát, hogy a költségvetési hiányt meg lehessen szüntetni és az állami beruházásokat a növekedésre vonatkozó követelményekhez lehessen igazítani; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy a kohéziós politika pozitív hatással van a munkahelyteremtésre és a foglalkoztatásra; kiemeli, hogy az Európa 2020 stratégia céljainak elérése érdekében alkalmazni kell a konjunkturális körülmények, a strukturális reformok és a jelentős strukturális reformok és hasonló projektek végrehajtását célzó állami beruházások rugalmasságával kapcsolatosan a Stabilitási és Növekedési Paktumról elfogadott közös álláspontot; elismeri, hogy a kohéziós politikán belül meg kell különböztetni és tisztázni kell a strukturális reformok kontextusát és alkalmazási körét; megjegyzi azonban, hogy a tagállamokban és a régiókban a támogatási programok keretében végrehajtott strukturális reformok hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a kohéziós politika keretében megvalósított beruházások tekintetében jobb eredményeket érjenek el; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felszólít az összes régió közötti konvergencia fokozására irányuló erőteljesebb fellépésre a hirtelen sokkhatásokkal szembeni ellenálló képesség biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy a nagyobb kamatlábak, és bizonyos mértékben a hitelezési rendszer kockázatkerülése miatt a hitelhez jutás nehézkesebb a lemaradó, és különösen az alacsony jövedelmű régiók számára; kiemeli a hitelhez való könnyebb hozzáférés biztosításának fontosságát a kkv-k támogatása, az új vállalkozási formák ösztönzése és a lemaradó régiók növekedésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza az uniós alapok fontosságát e régiók gazdasági ellenállóképességének és kohéziójának, valamint versenyképességének, beruházásainak és együttműködési lehetőségeinek javítása tekintetében elismeri tehát a helyi akciócsoportok által a helyi stratégiák kidolgozásához nyújtott hozzájárulást; javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy javasolja a támogatás nagyobb hányadának közösségvezérelt helyi fejlesztésre történő fordítását, elősegítve ezzel mind a kihívások kezelését, mind a kapacitásépítést; emlékeztet, hogy a lemaradó régiók gyakran nehezen jutnak finanszírozáshoz, valamint az uniós alapok működését gátló bürokratikus és adminisztratív akadályokba ütköznek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy az európai szemeszter által megkövetelt makrogazdasági feltételek jelenlegi keretén belül a régiók számára kedvező ösztönzőket lehetne kínálni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tudatában van, hogy a gondos gazdasági irányítás fontos az esb-alapok hatékony és átfogó teljesítményéhez, és végső soron a hiányosságok korrigálásához és a késedelmek megelőzéséhez; támogatja ezzel összefüggésben, hogy elemezni kell, ezt követően pedig felül kell vizsgálni az európai szemeszter és a kohéziós politika közötti kapcsolat észszerűségét; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fenntartja, hogy a szolidaritás, a szilárdabb intézményi kapacitás, a megfelelő ügyintézés elvének tiszteletben tartása, valamint a jobb hálózati összekapcsoltság és a digitalizáció ezekben a régiókban jelentős hatással van azok gazdasági növekedésére, valamint a meglévő források hatékonyabb és eredményesebb felhasználására; felhívja ezért a figyelmet az adminisztráció és az intézmények támogatásának és javításának a kérdésére az arra rászoruló régiók esetében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszék a közigazgatás hatékonyságának fokozására vonatkozó bevált gyakorlatokat, mivel az eredményes irányításnak a lemaradó régióknak szóló alapvető ajánlásnak kell lennie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza ezzel összefüggésben a partnerség elvének és a többszintű kormányzásnak a fontosságát, amelyet a szubszidiaritás elvének sérelme nélkül meg kell erősíteni; úgy véli, hogy a polgárok számára az eredményes hozzáadott érték megteremtése érdekében alapvető fontosságú valamennyi kormányzati szint és érdekelt fél bevonása az ezeket a régiókat célzó stratégiák, egyedi programok és fellépések tervezésébe és végrehajtásába; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ismételten hangsúlyozza az innováció, a digitalizáció és a helyi (egészségügyi, szociális, postai) szolgáltatások, valamint az infrastruktúra fejlesztésének fontosságát, amely támogató környezetet hoz létre és megfelelő alappal szolgál a növekedés beindításához és a kohézió növeléséhez a lemaradó régiókban; úgy véli, hogy a nagy sebességű internetkapcsolat előfeltétele a vidéki és hegyvidéki területek életképességének; kiemeli az olyan, több ágazatot átfogó projektekben rejlő lehetőséget, amelyek elősegítik a gazdasági, társadalmi és területi fejlődést, építve az európai alapok közötti szinergiákra; |
| --- | --- |

24.

| 25. | javasolja, hogy az európai szemeszter országspecifikus ajánlásai legyenek többévesek félidős ellenőrzésekkel és felülvizsgálatokkal, és az Unió közös céljaihoz való hozzájárulás érdekében azokra a strukturális reformok elindításának pozitív ösztönzőiként tekintsenek, ne pedig olyan eszközökként, amelyek megakadályozhatják a kohéziós politika keretében történő beruházásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy többek között valamennyi érdekelt fél bevonásával alaposan meg kell vizsgálni azokat az intézkedéseket, amelyek összekötik az európai strukturális és beruházási alapok hatékonyságát a gondos gazdasági irányítással az 1303/2013/EU rendeletben foglaltaknak megfelelően; úgy véli továbbá, hogy újra kell gondolni az esb-alapok és a gondos gazdasági irányítás közötti kapcsolat indokoltságát, szem előtt tartva a következő programozási időszakot és figyelembe véve végrehajtását a 2014–2020-as időszakban; véleménye szerint a Bizottságnak újra kellene értelmeznie az európai szemeszter és a kohéziós politika közötti kapcsolatot; e tekintetben pozitív ösztönzői rendszert javasol az új többéves pénzügyi keretben létrehozott tartalékokkal, amely rendszer keretként szolgálhatna és felhasználható lehetne, amikor a tagállamok eleget tesznek az országspecifikus ajánlásoknak és az európai szemeszter keretében megállapított más követelményeknek; |
| --- | --- |

26.

| 27. | különösen szükségesnek tartja a lemaradó régiókra jellemző termelő és endogén üzleti tevékenységeknek, többek között a fenntartható idegenforgalomnak, a körforgásos gazdaságnak, a helyi energetikai átállásnak, a mezőgazdaságnak, a gyártott termékeknek, valamint a kkv-kra összpontosító innovációnak a támogatását; úgy véli, hogy a regionális és a nemzeti szervek, valamint az uniós eszközök általi finanszírozás és támogatás hatékony kombinációjából létrejövő szinergiák az integrált területi beruházás alkalmazásával hozzájárulnak a gazdasági lehetőségek különösen fiatalok számára történő megteremtéséhez; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza az EU által kínált minden lehetőség kihasználásának fontosságát e régiók fenntartható fejlődése és növekedése tekintetében; úgy véli, hogy az operatív és határokon átnyúló együttműködési programok előkészítése során a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a lemaradó régiókra; emlékeztet ezért, hogy ösztönözni kell a közvetlen irányítás alá tartozó források és az ESBA felhasználását a kohéziós politika kínálta lehetőségekkel együtt és azokkal egyeztetve; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza a megbízható, naprakész és részletezett statisztikák meglétének fontosságát; kéri ezért, hogy a Bizottság és az Eurostat a lehető legrészletesebb adatokat és földrajzi bontást biztosítsa a megfelelő kohéziós politikák, köztük a lemaradó régiókra vonatkozó politikák kidolgozásához felhasználható statisztikák terén; ezzel összefüggésben üdvözli a bizottsági jelentésben nyújtott információkat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felkéri a Bizottságot és a Tanácsot a kohéziós politika és a makrogazdasági kormányzás között meglévő kapcsolat felülvizsgálatának megfontolására, emlékeztetve, hogy a kohéziós politika legitimitása közvetlenül a Szerződéseken alapul, és az európai régiókban mindenütt ez az egyik legláthatóbb európai politika és az európai szolidaritás és hozzáadott érték legfontosabb kifejeződése; úgy véli, hogy a kohéziós politika és az európai szemeszter gazdasági kormányzási folyamatai közötti kapcsolatnak kiegyensúlyozottnak, kölcsönösnek kell lennie, és pozitív ösztönzői rendszerre kell fókuszálnia; támogatja a területi dimenzió jelentősebb mértékű elismerését, amely előnyös lenne az európai szemeszter számára; ezért szükségesnek tartja, hogy a gazdasági kormányzást, a Szerződések által elismert gazdasági, társadalmi és területi kohézió céljait, valamint a fenntartható növekedést, a foglalkoztatást és a környezetvédelmet megfelelő módon vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet, hogy minden politikai szereplőnek el kell ismernie a kohéziós politika által játszott szerepet az európai gazdaságpolitika azon fő eszközeként, amely elősegíti a régiók területi, társadalmi és gazdasági sajátosságait figyelembe vevő állami és magánberuházásokat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felkéri a tagállamokat, hogy a bizottsági jelentésben javasoltaknak megfelelően fogadjanak el nemzeti és régiófejlesztési stratégiákat és programokat, amelyek célja a lemaradó régiók támogatása, valamint adminisztratív kapacitásuk és irányításuk, illetve a növekedésüket meghatározó egyéb fontos tényezők javítása; ezzel összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson technikai, szakmai és gyakorlati segítséget a tagállamoknak, régióknak és településeknek a bevált gyakorlatok alkalmazásának ösztönzése és a közszolgáltatások digitalizációjának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kéri, hogy az EU továbbra is prioritásként kezelje a kohéziós politikát, és az uniós költségvetésre nehezedő nyomás ellenére is biztosítson számára ambiciózus forrásokat, továbbá fokozza a többi uniós alappal való szinergiákat, és pénzügyi eszközökön keresztül biztosítson kiegészítő pénzügyi támogatást a 2020 utáni többéves programozási keretben; hangsúlyozza, hogy az olyan értékeket, mint a kohéziós politika által megtestesített európai szolidaritást nem szabad aláásni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | emlékeztet arra, hogy a Parlament feladata a jövőbeli kohéziós politikára vonatkozó megfelelő jogi keret kialakítása és jóváhagyása; hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni a kohéziós politika alapvető szerepét és céljait az EUMSZ 174. cikkében foglaltakkal összhangban nemcsak a konvergencia elérése, hanem a területek lemaradásának megakadályozása érdekében is; rámutat, hogy szükség van a szabályok egyszerűsítésére, valamint a kohéziós politika egyszerűsítése és a megfelelő ellenőrzések közötti kedvező egyensúly biztosítására, egyben az adminisztratív terhek csökkentésére; véleménye szerint a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk az ERFA-ról szóló 1301/2013/EU rendelet 7. cikkében foglalt rendelkezések oly módon történő kiterjesztését, hogy a lemaradó régiókban finanszírozzák a városok kapcsolódását az őket körülvevő területekhez; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lemaradó régiókban fokozottan támogassa az innovációs rendszerek – mint az intelligens szakosodást célzó innovációs stratégiák – fejlesztését, és erősítse a vállalkozások, egyetemek és kutatóközpontok közötti interakciót; hangsúlyozza továbbá, hogy a jó összeköttetésekkel rendelkező térségek alapvető fontosságúak a kutatási partnerségek – köztük az európai innovációs partnerségi kezdeményezések – munkájához annak érdekében, hogy az innovatív gyakorlatok még jobban előmozdíthassák a mezőgazdaság és az ahhoz kapcsolódó vállalkozások fenntartható fejlesztését a lemaradó régiókban; |
| --- | --- |

35.

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak, továbbá nemzeti és regionális parlamentjeinek. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(3)  HL C 181., 2016.5.19., 29. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0309.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0053.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0245.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0254.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0401.

(9)  A Bizottság 2017. október 24-i közleménye (COM(2017)0623).

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/31

---

P8_TA(2018)0068

Az uniós régiók és városok szerepe a COP 21 keretében létrejött, éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás végrehajtásában

Az Európai Parlament 2018. március 13-i állásfoglalása az uniós régióknak és városoknak a COP 21 keretében létrejött, éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás végrehajtásában játszott szerepéről (2017/2006(INI))

(2019/C 162/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat változási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat változási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP11),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodás 7. cikke (2) bekezdésére és a 11. cikk (2) bekezdésére, amelyek elismerik az éghajlatváltozás és az éghajlat-politika helyi, szubnacionális és regionális dimenzióit; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodás 7. cikke (2) bekezdésére és a 11. cikk (2) bekezdésére, amelyek elismerik az éghajlatváltozás és az éghajlat-politika helyi, szubnacionális és regionális dimenzióit;

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlat változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről szóló, 2016. október 4-i álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlat változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről szóló, 2016. október 4-i álláspontjára (1),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról és az ENSZ marokkói Marrákesben tartandó, 2016. évi éghajlat változási konferenciájáról (COP 22) szóló, 2016. október 6-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról és az ENSZ marokkói Marrákesben tartandó, 2016. évi éghajlat változási konferenciájáról (COP 22) szóló, 2016. október 6-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az ENSZ 2017-es bonni (Németország) éghajlat változási konferenciájáról (COP23) szóló, 2017. október 4-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2017-es bonni (Németország) éghajlat változási konferenciájáról (COP23) szóló, 2017. október 4-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az ENSZ új fenntartható fejlesztési céljaira, és különösen a 11. számú célra, a városok befogadóvá, biztonságossá, ellenállóvá és fenntarthatóvá tételére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ új fenntartható fejlesztési céljaira, és különösen a 11. számú célra, a városok befogadóvá, biztonságossá, ellenállóvá és fenntarthatóvá tételére,

| — | tekintettel az uniós városfejlesztési menetrend létrehozásáról szóló Amszterdami Paktum rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós városfejlesztési menetrend létrehozásáról szóló Amszterdami Paktum rendelkezéseire,

| — | tekintettel az uniós politikák városi dimenziójáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós politikák városi dimenziójáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „A városok éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodása Európában, 2016”című, 12/2016. számú és az „Éghajlatváltozás, hatások és sebezhetőség Európában, 2016”című, 1/2017. számú jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „A városok éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodása Európában, 2016”című, 12/2016. számú és az „Éghajlatváltozás, hatások és sebezhetőség Európában, 2016”című, 1/2017. számú jelentésére;

| — | tekintettel „A Párizsi Megállapodást követő időszak: a Párizsi Megállapodás hatásainak vizsgálata”című, 2016. március 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0110), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Párizsi Megállapodást követő időszak: a Párizsi Megállapodás hatásainak vizsgálata”című, 2016. március 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0110),

| — | tekintettel „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia”című, 2013. április 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia”című, 2013. április 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0216),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló új uniós stratégia felé – integrált megközelítés”című, 2017. február 8-i véleményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló új uniós stratégia felé – integrált megközelítés”című, 2017. február 8-i véleményére (5),

| — | tekintettel „Az uniós szakpolitikák városi dimenziója – Az uniós városfejlesztési menetrend legfontosabb elemei”című, 2014. július 18-i bizottsági közleményre (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós szakpolitikák városi dimenziója – Az uniós városfejlesztési menetrend legfontosabb elemei”című, 2014. július 18-i bizottsági közleményre (COM(2014)0490),

| — | tekintettel a közös rendelkezésekről szóló rendelet (a 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6)) 8. cikkére, amelynek értelmében „az ESB-alapok célkitűzéseit a fenntartható fejlődés elvének megfelelően [...] kell megvalósítani”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös rendelkezésekről szóló rendelet (a 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6)) 8. cikkére, amelynek értelmében „az ESB-alapok célkitűzéseit a fenntartható fejlődés elvének megfelelően [...] kell megvalósítani”,

| — | tekintettel a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti partnerségi megállapodásokra és programokra, amelyek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 8. cikke értelmében „előmozdítják [...] a források hatékony felhasználását, az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz történő alkalmazkodást”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti partnerségi megállapodásokra és programokra, amelyek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 8. cikke értelmében „előmozdítják [...] a források hatékony felhasználását, az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz történő alkalmazkodást”,

| — | tekintettel az egyes európai strukturális és beruházási alapok által támogatott konkrét tematikus célkitűzésekre, köztük a technológiai fejlesztésre és az innovációra, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulásra, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az erőforrás-hatékonyság előmozdítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes európai strukturális és beruházási alapok által támogatott konkrét tematikus célkitűzésekre, köztük a technológiai fejlesztésre és az innovációra, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulásra, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az erőforrás-hatékonyság előmozdítására,

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi testület ötödik értékelő jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi testület ötödik értékelő jelentésére;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0045/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0045/2018),

| A. | mivel a szélsőséges időjárási események növekedése az ember okozta éghajlatváltozás közvetlen következménye, amelyek várhatóan nagyobb gyakorisággal fognak kedvezőtlen hatást kifejteni Európa számos pontján, és sebezhetőbbé teszik az élőhelyet biztosító ökoszisztémákat; továbbá mivel az Éghajlat változási Kormányközi Testület forgatókönyvei szerint a Föld átlaghőmérséklete 2100-ra 0,9°C-ról 5,8°C-ra emelkedhet; |
| --- | --- |

A.

mivel a szélsőséges időjárási események növekedése az ember okozta éghajlatváltozás közvetlen következménye, amelyek várhatóan nagyobb gyakorisággal fognak kedvezőtlen hatást kifejteni Európa számos pontján, és sebezhetőbbé teszik az élőhelyet biztosító ökoszisztémákat; továbbá mivel az Éghajlat változási Kormányközi Testület forgatókönyvei szerint a Föld átlaghőmérséklete 2100-ra 0,9°C-ról 5,8°C-ra emelkedhet;

| B. | mivel a 7. környezetvédelmi cselekvési program, amely 2020-ig irányítja az európai környezetvédelmi politikát, kiemelt célként határozza meg az Unió városai fenntarthatóságának javítását, az Unió természeti tőkéjének védelmét, megőrzését és fejlesztését jelentő három kulcsfontosságú horizontális célkitűzés mentén, az erőforrás-hatékony, zöld és versenyképes, karbonszegény uniós gazdaság kialakítását, valamint az uniós polgárok megóvását a környezettel kapcsolatos terhelésektől és az egészségüket és jólétüket fenyegető kockázatoktól; |
| --- | --- |

B.

mivel a 7. környezetvédelmi cselekvési program, amely 2020-ig irányítja az európai környezetvédelmi politikát, kiemelt célként határozza meg az Unió városai fenntarthatóságának javítását, az Unió természeti tőkéjének védelmét, megőrzését és fejlesztését jelentő három kulcsfontosságú horizontális célkitűzés mentén, az erőforrás-hatékony, zöld és versenyképes, karbonszegény uniós gazdaság kialakítását, valamint az uniós polgárok megóvását a környezettel kapcsolatos terhelésektől és az egészségüket és jólétüket fenyegető kockázatoktól;

| C. | mivel további lépések híján az éghajlatváltozás súlyosbíthatja a társadalmi változásokat; mivel figyelembe kellene venni ezeket a globális éghajlatváltozás következtében várható jelentős migrációs áramlásokat, amelyek a városokkal szemben új követelményeket támasztó népességmozgások következményeképpen lépnek fel; |
| --- | --- |

C.

mivel további lépések híján az éghajlatváltozás súlyosbíthatja a társadalmi változásokat; mivel figyelembe kellene venni ezeket a globális éghajlatváltozás következtében várható jelentős migrációs áramlásokat, amelyek a városokkal szemben új követelményeket támasztó népességmozgások következményeképpen lépnek fel;

| D. | mivel Európai Környezetvédelmi Ügynökség 12/2016. számú jelentésének főbb megállapításai szerint az Uniót már elérte az éghajlatváltozás valósága a szélsőséges időjárási jelenségek és hosszú távú fokozatos hatások – például hurrikánok, viharok, elsivatagosodás, aszályok, talaj- és parterózió, heves esőzések, hőhullámok, áradások, a tenger vízszintjének emelkedése, vízhiány, erdőtüzek és a trópusi betegségek terjedése – formájában; |
| --- | --- |

D.

mivel Európai Környezetvédelmi Ügynökség 12/2016. számú jelentésének főbb megállapításai szerint az Uniót már elérte az éghajlatváltozás valósága a szélsőséges időjárási jelenségek és hosszú távú fokozatos hatások – például hurrikánok, viharok, elsivatagosodás, aszályok, talaj- és parterózió, heves esőzések, hőhullámok, áradások, a tenger vízszintjének emelkedése, vízhiány, erdőtüzek és a trópusi betegségek terjedése – formájában;

| E. | mivel az éghajlatváltozás következtében megnőtt bizonyos növény- és állatfajok eltűnésének kockázata, valamint az éghajlati tényezők okozta fertőző betegségek előfordulása; mivel egyes területek, például az Unió legkülső régiói és más, a földrajzi fekvésből adódóan hátrányos helyzetű régiók még élesebben szembesülnek az éghajlatváltozás hatásaival; |
| --- | --- |

E.

mivel az éghajlatváltozás következtében megnőtt bizonyos növény- és állatfajok eltűnésének kockázata, valamint az éghajlati tényezők okozta fertőző betegségek előfordulása; mivel egyes területek, például az Unió legkülső régiói és más, a földrajzi fekvésből adódóan hátrányos helyzetű régiók még élesebben szembesülnek az éghajlatváltozás hatásaival;

| F. | mivel ezenkívül közelmúltbeli tanulmányok szerint a környezetben és a társadalomban végbement különböző változásokat – mint például az erdei fajok változását, az idegenhonos inváziós fajok megtelepedését és bizonyos járványok kitörését – az éghajlatváltozás okozta vagy erősítette fel, amely konkrét intézkedések hiányában az embereket, a természetet és a benne élő ökoszisztémákat sérülékenyebbé teszi; mivel a szolidaritásnak és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztásának javításához nyújtott, integrált uniós támogatást elősegítené annak biztosítását, hogy az éghajlatváltozás által leginkább érintett régiók képesek legyenek meghozni az alkalmazkodáshoz szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

F.

mivel ezenkívül közelmúltbeli tanulmányok szerint a környezetben és a társadalomban végbement különböző változásokat – mint például az erdei fajok változását, az idegenhonos inváziós fajok megtelepedését és bizonyos járványok kitörését – az éghajlatváltozás okozta vagy erősítette fel, amely konkrét intézkedések hiányában az embereket, a természetet és a benne élő ökoszisztémákat sérülékenyebbé teszi; mivel a szolidaritásnak és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztásának javításához nyújtott, integrált uniós támogatást elősegítené annak biztosítását, hogy az éghajlatváltozás által leginkább érintett régiók képesek legyenek meghozni az alkalmazkodáshoz szükséges intézkedéseket;

| G. | mivel az éghajlatváltozás hatással van az elmúlt évtizedben az Unióban már eleve növekvő társadalmi különbségekre, ezáltal még kiszolgáltatottabbá téve a leggyengébb társadalmi csoportokat, amelyek kevesebb képességgel és erőforrással rendelkeznek az éghajlatváltozás hatásainak kezeléséhez; mivel az emberek éghajlatváltozás hatásaival szembeni sebezhetősége nagymértékben függ attól, hogy hozzáférhetnek-e az alapvető erőforrásokhoz, és mivel a közhatóságoknak garantálniuk kell a hozzáférést ezen alapvető erőforrásokhoz; |
| --- | --- |

G.

mivel az éghajlatváltozás hatással van az elmúlt évtizedben az Unióban már eleve növekvő társadalmi különbségekre, ezáltal még kiszolgáltatottabbá téve a leggyengébb társadalmi csoportokat, amelyek kevesebb képességgel és erőforrással rendelkeznek az éghajlatváltozás hatásainak kezeléséhez; mivel az emberek éghajlatváltozás hatásaival szembeni sebezhetősége nagymértékben függ attól, hogy hozzáférhetnek-e az alapvető erőforrásokhoz, és mivel a közhatóságoknak garantálniuk kell a hozzáférést ezen alapvető erőforrásokhoz;

| H. | mivel az uniós polgárok csaknem 72,5%-a – közel 359 millió ember – városokban él; mivel ezenfelül az Unió felel a globális kibocsátások 9%-áért, és a városi területek a globális energiafogyasztásnak, valamint a CO2-kibocsátásoknak is mintegy 60–80%-át teszik ki; |
| --- | --- |

H.

mivel az uniós polgárok csaknem 72,5%-a – közel 359 millió ember – városokban él; mivel ezenfelül az Unió felel a globális kibocsátások 9%-áért, és a városi területek a globális energiafogyasztásnak, valamint a CO2-kibocsátásoknak is mintegy 60–80%-át teszik ki;

| I. | mivel a városi infrastrukturális döntések hatással lesznek a városok éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességére; mivel a városok, a vállalatok és egyéb nem állami szereplők éghajlatváltozás-mérséklési potenciálja 2020-ig hozzávetőleg 2,5–4 milliárd tonna szén-dioxid; mivel a régiók és a városok a Párizsi Megállapodásban foglalt célok megvalósítása érdekében 5%-kal képesek csökkenteni a globális kibocsátást, és mivel lehetőségük van a globális kibocsátást jelentősen csökkenteni; |
| --- | --- |

I.

mivel a városi infrastrukturális döntések hatással lesznek a városok éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességére; mivel a városok, a vállalatok és egyéb nem állami szereplők éghajlatváltozás-mérséklési potenciálja 2020-ig hozzávetőleg 2,5–4 milliárd tonna szén-dioxid; mivel a régiók és a városok a Párizsi Megállapodásban foglalt célok megvalósítása érdekében 5%-kal képesek csökkenteni a globális kibocsátást, és mivel lehetőségük van a globális kibocsátást jelentősen csökkenteni;

| J. | mivel a városok és települések befogadóvá, biztonságossá, ellenállóvá és fenntarthatóvá tételére vonatkozó, 11. fenntartható fejlesztési cél arra irányul, hogy 2020-ig jelentősen több város és emberi település fogadjon el és hajtson végre integrált szakpolitikákat és terveket, amelyek előmozdítják az integrációt, az erőforrás-hatékonyságot, az éghajlatváltozás mérséklését, az ahhoz való alkalmazkodást és a katasztrófákkal szembeni ellenálló képességet, illetve hogy – a 2015–2030-as időszakra szóló szendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel összhangban – minden szinten dolgozzanak ki és hajtsanak végre holisztikus katasztrófakockázat-kezelési terveket; |
| --- | --- |

J.

mivel a városok és települések befogadóvá, biztonságossá, ellenállóvá és fenntarthatóvá tételére vonatkozó, 11. fenntartható fejlesztési cél arra irányul, hogy 2020-ig jelentősen több város és emberi település fogadjon el és hajtson végre integrált szakpolitikákat és terveket, amelyek előmozdítják az integrációt, az erőforrás-hatékonyságot, az éghajlatváltozás mérséklését, az ahhoz való alkalmazkodást és a katasztrófákkal szembeni ellenálló képességet, illetve hogy – a 2015–2030-as időszakra szóló szendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel összhangban – minden szinten dolgozzanak ki és hajtsanak végre holisztikus katasztrófakockázat-kezelési terveket;

| K. | mivel az önkormányzati hatóságok az európai finanszírozás kulcsfontosságú kedvezményezettjei közé tartoznak; |
| --- | --- |

K.

mivel az önkormányzati hatóságok az európai finanszírozás kulcsfontosságú kedvezményezettjei közé tartoznak;

| L. | mivel a Párizsi Megállapodás 7. cikkének (2) bekezdése elismeri, hogy „az alkalmazkodás [...] helyi, szubnacionális, nemzeti, regionális és nemzetközi dimenziókkal rendelkező globális kihívás”; mivel a helyi hatóságok és nem állami szereplők fellépése kulcsfontosságú ahhoz, hogy a kormányok végre tudják hajtani a globális éghajlat-politika keretében vállalt kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

L.

mivel a Párizsi Megállapodás 7. cikkének (2) bekezdése elismeri, hogy „az alkalmazkodás [...] helyi, szubnacionális, nemzeti, regionális és nemzetközi dimenziókkal rendelkező globális kihívás”; mivel a helyi hatóságok és nem állami szereplők fellépése kulcsfontosságú ahhoz, hogy a kormányok végre tudják hajtani a globális éghajlat-politika keretében vállalt kötelezettségeiket;

| M. | mivel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia (COM(2013)0216), valamint az európai strukturális és beruházási (esb-) alapokról szóló uniós rendeletek többek között azáltal határozzák meg a fő célkitűzéseket és kapcsolódó politikai intézkedéseket, hogy különböző mechanizmusokat, például előzetes feltételrendszert és tematikus, éghajlat specifikus célkitűzéseket vezetnek be a 2014–2020 közötti kohéziós politikai keretbe, például a 4. tematikus célkitűzést („Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulás támogatása minden ágazatban”), az 5. tematikus célkitűzést („Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a kockázat-megelőzés és -kezelés előmozdítása”) és a 6. tematikus célkitűzést („A környezet megőrzése és védelme és az erőforrás-felhasználás hatékonyságának előmozdítása”), amelyek legalábbis egyes esb-alapok keretében az éghajlati fellépések koncentráltabb finanszírozását eredményezték; |
| --- | --- |

M.

mivel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia (COM(2013)0216), valamint az európai strukturális és beruházási (esb-) alapokról szóló uniós rendeletek többek között azáltal határozzák meg a fő célkitűzéseket és kapcsolódó politikai intézkedéseket, hogy különböző mechanizmusokat, például előzetes feltételrendszert és tematikus, éghajlat specifikus célkitűzéseket vezetnek be a 2014–2020 közötti kohéziós politikai keretbe, például a 4. tematikus célkitűzést („Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulás támogatása minden ágazatban”), az 5. tematikus célkitűzést („Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a kockázat-megelőzés és -kezelés előmozdítása”) és a 6. tematikus célkitűzést („A környezet megőrzése és védelme és az erőforrás-felhasználás hatékonyságának előmozdítása”), amelyek legalábbis egyes esb-alapok keretében az éghajlati fellépések koncentráltabb finanszírozását eredményezték;

| N. | mivel a régiók és a városok a Lima–Párizs cselekvési programban (LPAA) és a nem állami szereplők éghajlatügyi fellépéssel kapcsolatos platformjában (NAZCA) tanúbizonyságot tettek a klímaváltozás elleni küzdelem iránti elkötelezettségükről; |
| --- | --- |

N.

mivel a régiók és a városok a Lima–Párizs cselekvési programban (LPAA) és a nem állami szereplők éghajlatügyi fellépéssel kapcsolatos platformjában (NAZCA) tanúbizonyságot tettek a klímaváltozás elleni küzdelem iránti elkötelezettségükről;

Általános keret

| 1. | üdvözli az Európai Unió által a Párizsi Megállapodás/COP21 keretében betöltött szerepet, valamint üdvözli a világban az éghajlatváltozással szembeni fellépésben betöltött vezető szerepét; hangsúlyozza, hogy Európa a világ legambiciózusabb célkitűzéseit képviseli az éghajlatváltozás elleni fellépésben; nyomatékosan kéri, hogy az Unió kohéziós politikáiban tekintsék prioritásnak az éghajlatváltozás mérséklését annak érdekében, hogy teljesíteni lehessen és fenn lehessen tartani a Párizsi Megállapodás/COP21 kötelezettségvállalásait a tiszta energiával kapcsolatos innováció, a körforgásos gazdaság, a megújuló energia és az energiahatékonyság előmozdítása révén, az alkalmazkodásra irányuló szükséges intézkedések sérelme nélkül, fenntartva ugyanakkor a kohéziós politika alapvető szerepét és célkitűzéseit az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | támogatja a fenntartható fejlesztési célokban (ENSZ) és az Amszterdami Paktumban (uniós városfejlesztési menetrend) ismertetett, az éghajlatváltozás kezelését célzó megközelítést; hangsúlyozza, hogy a Bizottság javaslatának megfelelően az Uniónak világelsővé kell válnia a megújuló energia tekintetében, és emlékeztet arra, hogy az Unió városfejlesztési menetrendje az inkluzív, biztonságos és fenntartható városokat érintő célkitűzése révén hozzájárul az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjének megvalósításához; ezzel összefüggésben figyelembe veszi az európai helyi hatóságok közötti számos különbséget és eltérő lehetőségeiket; rugalmas és testre szabott megközelítés alkalmazását kéri a városfejlesztési menetrend végrehajtása során, ösztönzőket és iránymutatást biztosítva a városok lehetőségeinek teljes körű kiaknázásához; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy „a Párizsban megkötendő új nemzetközi éghajlat-változási megállapodás felé”című, 2015. október 14-i állásfoglalásában (7) felszólította a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra további kötelezettségvállalásokat az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése tekintetében; hangsúlyozza a COP21-folyamat maximális átláthatóságának és ellenőrizhetőségének szükségességét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre nagyratörő célkitűzéseket az éghajlat-politikai fellépésről szóló meglévő uniós jogszabályokkal összhangban. a Régiók Bizottsága „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló új uniós stratégia felé – integrált megközelítés”című, 2017. február 9-i véleményében kérteknek megfelelően; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatosnak tartja a környezetet veszélyeztető, felelőtlen stratégiákat, például a jelentős szennyezést okozó egyes gazdasági tevékenységeket és specifikus ipari ágazatokat, és hangsúlyozza, hogy a társadalom minden rétegének felelőssége, hogy hozzájáruljon a bolygón lévő életet veszélyeztető tendencia megfordítása szempontjából létfontosságú intézkedésekhez; hangsúlyozza, hogy nem áll rendelkezésre kellő információ az egyes ipari ágazatok által a szennyezés hatásainak leküzdésére hozott intézkedésekről és a kevésbé szennyező megoldásokról; fájlalja ugyanakkor, hogy a tudomány, a média és a politika területén bizonyos véleményformálók továbbra is tagadják az éghajlatváltozás bizonyítékait; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálattal fogadja az Egyesült Államok azon kinyilvánított szándékát, hogy kilépjen a Párizsi Megállapodásból, és üdvözli, hogy nem szövetségi szereplők – különösen egyesült államokbeli államok és városok – nagy számban erősítették meg a Párizsi Megállapodásban kitűzött célok teljesítésére vonatkozó kötelezettségvállalásukat; felszólítja az Egyesült Államok azon helyi és regionális hatóságait, amelyek részt kívánnak venni az éghajlatváltozással szembeni fellépésben, hogy projektjeikben működjenek együtt és hozzanak létre partnerségeket egyéb állami és magánpartnerekkel, valamint hogy osszák meg egymással a bevált gyakorlatokat e tekintetben; újfajta kormányzásra szólít fel, amely képes forrásokat biztosítani az éghajlatváltozás elleni fellépés számára, továbbá a régiók és városok, valamint képviseleti szerveik magasabb fokú bevonása érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a városoknak meghatározó szerepet kell játszaniuk az éghajlatváltozással szembeni küzdelemben, összehangolt módon, a nemzeti hatóságokkal és az őket körülvevő régiókkal kölcsönös egymásrautaltságuk révén; ösztönzi a szubnacionális vezetők és a nemzeti kormányok közötti további nemzetközi szintű, a Friends of Cities kezdeményezéshez hasonló különböző platformokon keresztüli együttműködést; úgy véli, hogy az integrált fenntartható városfejlesztés egyedi esetében a helyi hatóságoknak felhatalmazást kell kapniuk nemcsak a projektek kiválasztására, hanem a helyi fejlesztési rendszerek előkészítésére, kialakítására és végrehajtására is; hangsúlyozza a növekedés és a zöld munkahelyek lehetséges pozitív szempontjait; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy a helyi önkormányzatok felelősek az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére irányuló intézkedések többségének és a vonatkozó uniós jogszabályok legtöbbjének végrehajtásáért; kiemeli, hogy a Párizsi Megállapodás végrehajtása érdekében intézkedéseket kell hozni a városfejlesztés, a mobilitás, a tömegközlekedés és infrastruktúra, az épületek energiahatékonysága, az oktatási kampányok, az intelligens városok, az intelligens hálózatok és regionális támogatások terén; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy a városi polgármesterek döntéseikért közvetlen elszámolással tartoznak a választóik felé, és hatékonyabban, gyorsabban és gyakran azonnali és átütő eredménnyel tudnak lépéseket tenni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a nemzeti kormányokat, hogy segítsék a városokat és régiókat a nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítésében a helyi és regionális szintű éghajlat-és energiapolitikai kezdeményezések támogatása révén; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás kölcsönhatásban van a társadalmi és gazdasági tényezőkkel, és ezért átfogó jövőképre van szükség, amely helyi és regionális szinten működőképesebb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | figyelmeztet a társadalmi költségekre és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás által okozott gazdasági hatásra, amelyek jelenleg komolyan érintik a városi infrastruktúrát, a közegészségügyet és a szociális ellátórendszereket, amelyek – egyes időkben és egyes városokban és régiókban – túlterheltek, és bizonytalan gazdasági helyzettel szembesülnek; megjegyzi, hogy e rendszerekre így további súly nehezedik, és egyre nagyobb és összetettebb szükségleteket kell majd kielégíteniük; üdvözli az alacsony szén-dioxid-kibocsátású infrastruktúrák kialakítására forrásokat fordító és vezető szerepet vállaló városok potenciális gazdasági többletbevételeit, többek között az enyhülő energiaköltségeket, a csökkenő karbantartási költségeket és a szennyező anyagok csökkenésének köszönhetően javuló közegészségüggyel kapcsolatosan visszaeső kiadásokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri, hogy az éghajlatváltozás mérséklése és az alkalmazkodás a választási ciklusokon és a helyi szintű döntéshozatalon túlnyúló, hosszú távú folyamat, és véleménye szerint az éghajlatváltozás mérséklését és az alkalmazkodást a lehetőségek forrásának kell tekinteni olyan egyéb kihívások tekintetében, mint a foglalkoztatás, valamint az egészségügy, az életminőség és a közszolgáltatások javítása; megjegyzi, hogy a Párizsi Megállapodás a nem részes érdekelt felek aktív részvételét írja elő az éghajlatváltozás mérséklésére és az alkalmazkodásra vonatkozó technikai vizsgálatok révén; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elismeri a régiók, a városok és a települések alapvető szerepét az energetikai átállásért való felelősségvállalás előmozdításában, valamint az éghajlattal és energiával kapcsolatos célok alulról jövő szorgalmazásában; megjegyzi, hogy a régiók és a városi területek a legalkalmasabbak arra, hogy az integrált energetikai megoldásokat a polgárokkal közvetlenül együttműködve teszteljék és megvalósítsák; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell az energetikai átállást és az éghajlatváltozás mérséklésére és a hozzá való alkalmazkodásra irányuló helyi beruházásokat; rámutat arra, hogy a tiszta energiával kapcsolatos innovációk és a kisléptékű megújulóenergia-projektek kiemelt szerepet tölthetnek be a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérésében; nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak hozzáférést olyan pénzügyi intézkedésekhez, amelyek figyelembe veszik a helyi energiaközösségek sajátos jellemzőit és hosszú távú értékét az energiapiac, a környezet és a társadalom számára, és mozdítsák elő a termelő-fogyasztók szerepét a megújuló energiákkal kapcsolatban a nagyobb függetlenség és az önálló termelés céljából; felhívja a városokat és a régiókat, hogy töltsenek be vezető szerepet az energiahatékonyság és a megújulóenergia-termelés előmozdításában, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a légszennyezés csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ismételten hangsúlyozza, hogy a régióknak végre kell hajtaniuk az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelvet és az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelvet, valamint kéri az uniós strukturális alapok célzottabbá tételét és bővítését a középületek energiahatékonyságának és a települések megújuló energiaforrások révén megvalósuló energiafüggetlenségének előmozdítása érdekében; kéri továbbá a kooperatív jellegű polgári energiaügyi projektek támogatását az uniós strukturális alapokból, valamint az igazgatási terhek nemzeti és regionális szintű csökkentése révén; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy a legutóbbi statisztikák szerint az Unió a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás körülbelül 10%-áért felelős, így a negatív éghajlati trendek globális fellépés hiányában nem fordíthatók vissza; rámutat ugyanakkor, hogy az EU vezető szerepet tölthet be ebben a tekintetben, különösen a tiszta energiával kapcsolatos megoldások és technológiák előmozdítása révén; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet arra, hogy az uniós városfejlesztési menetrend új munkamódszert mozdít elő, amelyben a városok potenciálját teljes mértékben kiaknázzák a globális éghajlatváltozás jelentette kihívások megválaszolására, különös figyelmet fordítva a jogalkotás minőségének javítására, a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésre és a tudásmegosztásra; |
| --- | --- |

17.

Az Unió és a kohéziós politika

| 18. | úgy véli, hogy a jövőbeni többéves pénzügyi keretnek – adott esetben – növelnie kell az éghajlati célkitűzések megvalósítását célzó törekvéseinek szintjét, valamint hogy növelni kell az e célra elkülönített kiadások arányát is; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó uniós költségvetés legalább 20%-át (megközelítőleg 212 milliárd eurót) az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésre kell fordítani; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék kellően figyelembe az Európai Számvevőszék 31/2016. számú különjelentését, amely arra figyelmeztet, hogy az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére szolgáló további erőfeszítések hiányában komoly veszélybe kerül a 20%-os cél teljesítése, valamint kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet az e fontos területen elért eredményekről; hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap, valamint a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a halászat esetében nem történt jelentős elmozdulás az éghajlat-politikai fellépés irányába, valamint hogy nem tárták fel teljes mértékben az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések összes finanszírozási lehetőségét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikának kulcsszerepet kell betöltenie az éghajlatváltozás kihívásainak regionális és helyi szintű kezelésében; ismételten rámutat arra, hogy növelni kell a 2020 utáni kohéziós politika költségvetését; rámutat arra, hogy a kohéziós politikának kiemelt figyelmet kell fordítania a levegőminőségére, a körforgásos gazdaságra, az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra, a zöld infrastruktúrák fejlesztésére irányuló megoldásokra, valamint az energetikai és digitális átmenetre vonatkozó városi beruházásokra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | támogatja egy költség-haszon eszköz létrehozását, lehetővé téve a helyi önkormányzatok számára a projektek szén-dioxid-kibocsátásra gyakorolt hatásainak megértését, valamint azt, hogy teljes mértékben kihasználják az uniós szinten rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a kohéziós politikának magában kell foglalnia az éghajlatváltozás mérséklésének és az ahhoz való alkalmazkodásnak a szempontját, különbséget téve közöttük, ugyanakkor figyelembe véve ezek szükséges összehangolását, továbbá egyértelmű finanszírozási mechanizmust biztosítva minden egyes terület serkentése és ösztönzése érdekében; úgy véli, hogy ezeket a mechanizmusokat a városok és a régiók (többek között a közhatóságok, az ipar, az érdekelt felek és a civil társadalom) részvételével megtervezett, világos és mérhető beruházási tervek révén lehetne megvalósítani, és e részvételnek ki kell terjednie a végrehajtás és az értékelés szakaszára is; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy csak tizenöt tagállam fogadott el cselekvési tervet és alkalmazkodási stratégiát, amelyek kevés konkrét helyszíni intézkedést foglalnak magukban; úgy véli, hogy az esb-alapok jövőbeli tervezését jobban hozzá kell igazítani a 2030-ra vonatkozó nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekhez; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni többéves pénzügyi keretben tovább kell fejleszteni az éghajlati célkitűzések általános érvényesítését, például a kohéziós politikai beruházások és a tagállamok 2030-ra vonatkozó célkitűzései megvalósításának szorosabb összekapcsolásával; rámutat arra, hogy ezért a partnerségi megállapodások értékelésekor figyelembe kell majd venni az uniós éghajlati célkitűzéseket, míg az operatív programoknak szoros kapcsolatban kell maradniuk az egyes tagállamok alkalmazkodási stratégiáival és terveivel a koordinációnak és a következetességnek a tervezés és az igazgatás minden szintjén való elérése érdekében, különösen abban az esetben, ha az uniós források a rendelkezésre álló közkiadások jelentős arányát képviselik; megállapítja, hogy ennek eredményeként az operatív programok értékelésekor meg kell majd vizsgálni, hogy mennyire hatékonyan járultak hozzá az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez, ugyanakkor törekedve arra, hogy a „zöldrefestés”elkerülése érdekében közös nyomonkövetési módszertant és ellenőrzési folyamatot alkalmazzanak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a környezet fenntarthatóság biztosítása érdekében a kohéziós politikai beruházásoknak összhangban kell állniuk a hatékony éghajlati politikával; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy az innovációs politika és a városi dimenzió megfelelő alapja az éghajlati célkitűzések közötti szinergiáknak és a kohéziós politika általánosabb gazdasági célkitűzéseinek; kéri ezért olyan egyedi rendelkezések kidolgozását, amelyek célja a fenntartható városi fejlődés és városi innováció, annak érdekében, hogy e területek pénzügyi egészsége jelentősen javuljon a 2020 utáni kohéziós politikában; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felszólítja az uniós városfejlesztési menetrend keretében az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó különböző partnerségeket, hogy mielőbb fogadják el és mutassák be cselekvési terveiket; kéri továbbá a Bizottságot, hogy a jövőbeni jogalkotási javaslatokban vegye figyelembe az abban foglalt javaslatokat, különös tekintettel a jogalkotás minőségének javítására, a finanszírozásra és a tudásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a Párizsi Megállapodás hosszú távú célkitűzéseinek teljesítése érdekében nagyobb következetességre van szükség a régiós/tagállami/uniós piac egészére kiterjedő, hosszú távú dekarbonizációs pályájú beruházások tekintetében, továbbá olyan intézkedések bevezetését kéri, amelyek megkönnyítik a finanszírozáshoz való hozzáférést, a kisebb városok és régiók számára is lehetővé téve a finanszírozáshoz való hozzáférést; hangsúlyozza továbbá, hogy kiemelt finanszírozást kell biztosítani a szénfüggő régiók számára az alacsony kibocsátású gazdaságra történő zökkenőmentes átállás lehetővé tétele érdekében, valamint hogy a szénintenzív ágazatokban elsőbbséget kell biztosítani a munkavállalók alternatív foglalkoztatására való átállás számára; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot arra vonatkozóan, hogy a 2020 utáni kohéziós politikai keretben a kibocsátáscsökkentés megvalósítása (olyan további fellépésekkel, mint például a talaj-visszanyerési munkák vagy a barnamezős területek regenerálása és szennyezésmentesítése) kulcsfontosságú elem legyen az operatív programok teljesítményének értékelésében: |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza a kiegészítő pénzügyi eszközök és szakpolitikák – mint például az Európai Stratégiai Beruházási Alap, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz vagy a Horizont 2020 – felhasználásának fontosságát az éghajlatváltozás hatásainak mérséklését vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást elősegítő projektek finanszírozása érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kitart amellett, hogy a kohéziós politikában és különösen az éghajlattal kapcsolatos intézkedésekben továbbra is a régióknak és a városoknak nyújtott támogatásnak kell a közösségi finanszírozás alapvető eszközeként szolgálnia; hangsúlyozza azonban, hogy az éghajlat szempontjából releváns hatás- és eredménymutatók nagyobb következetessége és pontossága ellenére e mutatók nem elengedőek ahhoz, hogy megállapítsák a kohéziós politika hozzájárulásának szintjét az EU általános éghajlat-politikai célkitűzéseinek megvalósításához, valamint úgy véli, hogy az éghajlattal kapcsolatos kiadásokra vonatkozó ellenőrzési és nyomonkövetési rendszert javítani kell annak biztosítása érdekében, hogy az uniós kiadások specifikus és mérhető módon hozzájáruljanak az uniós célok megvalósításához; kéri egy alkalmazkodási ütemterv kidolgozását a regionális és a helyi éghajlat-politikai fellépések nyomon követésére, továbbá felhívja a Bizottságot annak felmérésére, hogy a tagállamokat helyi szinten milyen százalékos arányt fordítanak az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó területrendezés biztosítására; |
| --- | --- |

29.

| 30. | elismeri az integrált területi fejlesztési eszközök, például az integrált területi beruházás és a közösségvezérelt helyi fejlesztések (CLLD) szerepét, amelyeket a városok kiegészítő eszközökként vethetnek be a fenntartható városfejlesztési stratégiák vagy funkcionális területek finanszírozására; kéri olyan integrált, alulról építkező, helyi megközelítések és stratégiák kialakítását, amelyek biztosítják az erőforrások hatékonyabb felhasználását, valamint javítják az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló képességet és az ahhoz való alkalmazkodást a leginkább érintett területeken; |
| --- | --- |

30.

| 31. | elismeri, hogy az éghajlatváltozással foglalkozó uniós kutatási és fejlesztési iparág nagy része az uniós városokban található; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson fokozott támogatást a városok és régiók számára az képzés és a figyelemfelhívás, a pénzügyi iránymutatás, a know-how, a kommunikáció, a kutatás és fejlesztés, az éghajlatvédelmi oktatás és az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra vonatkozó tanácsadás területén, különösen a meglévő eszközök – például az URBIS városi beruházási tanácsadási platform, az URBACT és az „Innovatív városfejlesztési tevékenységek”(UIA) kezdeményezés megerősítése révén; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy ezen ágazatok teljes mértékben kihasználják a globális kutatási együttműködést, valamint arra, hogy erősítse meg ezen eszközöket annak érdekében, hogy segítse a helyi önkormányzatokat a célnak megfelelő projektek végrehajtásában, valamint a finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférésben azzal a céllal, hogy tesztelhessék a városfejlesztési stratégiák innovatív megoldásait; felszólít annak lehetővé tételére, hogy a nem uniós szubnacionális hatóságok – mind formálisan, mind informálisan – képesek legyenek önkéntes formában részt venni az európai tudományos, kutatási és technológiai kezdeményezésekben (például a H2020 programban) a kollektív célkitűzések elérése érdekében; úgy véli, hogy az olyan pénzügyi eszközöket, mint a globális éghajlat-politikai alapok, közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni a helyi hatóságok számára; úgy véli, hogy az új, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák gyors elterjedésének biztosítása érdekében meg kell erősíteni a kohéziós politika és a kutatási és innovációs politika közötti szinergiákat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a „Horizont 2020”keretprogram nagyobb figyelmet és finanszírozást fordítson a körforgásos gazdaság és a fenntartható városok terén megvalósuló innovációs és kutatási projektekre; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) támogatásával erősítsék meg a régiók és városok adminisztratív kapacitását, lehetővé téve, hogy azok teljes mértékben kiaknázzák az uniós szinten rendelkezésre álló köz- és magánfinanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja az illetékes hatóságokat a hulladékkal kapcsolatos problémák kezelésére azzal a céllal, hogy megvalósuljon a körforgásos gazdaság, és a nem újrahasználható és újrafeldolgozható hulladék tekintetében előmozdítsák az égetéstől eltérő ártalmatlanítási módokat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy a következő programozási időszakban az éghajlatváltozás kérdését általánosan érvényesíteni kell a területi együttműködés programozásában; rámutat a területi együttműködés, a határokon átnyúló együttműködés és a makroregionális stratégiák fontos szerepére a régiók és a városok fellépései során, az Unió határain belül és kívül egyaránt, és ismételten hangsúlyozza, hogy politikai és pénzügyi tekintetben meg kell erősíteni ezt az eszközt, úgy az éghajlatváltozás mérséklése, mint az alkalmazkodás tekintetében; hangsúlyozza, hogy az Interreghez hasonló, a különböző tagállamokból származó nemzeti, regionális és helyi szereplők közötti fellépések és szakpolitikai eszmecserék végrehajtását lehetővé tevő keret különösen megfelelő az éghajlatváltozással szembeni fellépés számára, valamint az éghajlatváltozás hatásainak mérséklését célzó, megfelelő intézkedések végrehajtására; e tekintetben üdvözli, hogy a 15 transznacionális Interreg program közül hét Európa-szerte olyan stratégiákat, kísérleti fellépéseket, képzéseket és eszközöket finanszíroz, amelyek segítenek a városoknak a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését elősegítő kapacitások kiépítésében, valamint az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésében az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

Városok és régiók

| 35. | üdvözli a Polgármesterek Globális Éghajlat- és Energiaügyi Szövetségéhez hasonló kezdeményezéseket, valamint azt, hogy számos város és régió fontos szerepet játszik az éghajlatváltozással szembeni küzdelemben és a környezet védelmében; nyomatékosan kéri a városokat és a régiókat, hogy működjenek együtt, és az éghajlatváltozás elleni küzdelmet nagyobb mértékben és sürgősséggel építsék be intézményi menetrendjükbe; javasolja a városi hatóságok számára, hogy hajtsanak végre intelligens várostervezési stratégiákat és innovatív megközelítéseket – például az intelligens városok kezdeményezést –, és azokat rendszeresen aktualizálják; hangsúlyozza, hogy fenntartható és energiatakarékos lakásprojektekre és energiát megtakarító intelligens épületekre, a megújuló energiaforrásokba történő beruházásokra, környezetbarát tömegközlekedési rendszerekre, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású városok és régiók projektjeinek, valamint a városok és a helyi és regionális önkormányzatok szövetségeinek a globális felmelegedés elleni fellépést célzó együttműködésének bővebb támogatására van szükség; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megjegyzi, hogy egy objektív paramétereken, kipróbált és letesztelt módszertanon alapuló jelentéstételi keretet kell végrehajtani, és nyomon kell követni a városok és régiók éghajlatváltozás elleni fellépéseit, az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalásokra vonatkozó adatok megosztása és a szereplők közötti átláthatóság növelése tekintetében az éghajlattal kapcsolatos célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | emlékeztet arra, hogy a közlekedési ágazat felelős az egészségre veszélyes üvegházhatású gázok és légszennyező anyagok kibocsátásáért is, amelyek városi levegőbeli koncentrációját az egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről szóló (EU) 2016/2284 irányelv szabályozza; úgy ítéli meg, hogy a régiók és a városok hatalmas lehetőségekkel rendelkeznek a közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, és rámutat arra, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású helyi és regionális mobilitást megkönnyítő kezdeményezések számára finanszírozást kell biztosítani; hangsúlyozza, hogy a városoknak vezető szerepet kell vállalniuk a tömegközlekedés használatának, illetve a tömeg- és magánközlekedés villamosításának előmozdításában, továbbá kéri néhány mintarégió kiemelését a városi és vidéki területek közötti intelligens, összekapcsolt közlekedési rendszerekre vonatkozó kutatás céljából; |
| --- | --- |

37.

| 38. | üdvözli a városok kezdeményezéseit, például az intelligens városokat és az intelligens hálózatokat, amelyek az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére és az erőforrás-hatékonyság növelésére törekednek; hangsúlyozza, hogy a régióknak javítaniuk kell a zöld városok megoldásait az energetikai és digitális átalakulás előmozdítása révén, valamint hogy az intelligens hálózatokhoz hasonló megoldások lehetőséget nyújtanak az energia otthonokban és épületekben való biztosításának hatékonyabbá tételére; elismeri, hogy a vállalkozások é a városok közötti együttműködés elősegíti az innovatív és inkluzív megoldásokat, és kéri ezek előmozdítását; hangsúlyozza, hogy fokozni kell a beruházásokat a fenntartható megoldások, például a zöld infrastruktúra és különösen a városokon belüli fás növénytakaró növelése érdekében; emlékeztet arra, hogy nemcsak a kibocsátásokat kell csökkenteni, hanem növelni kell a talaj CO2-megkötő képességét, és kéri az uniós régiókban meglévő és az újonnan kialakított városi erdők védelmének fokozását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a helyi termelésű szezonális élelmiszer csökkenti a szállításból fakadó ÜHG-kibocsátásokat, ezáltal összességében csökkenti az élelmiszer szénlábnyomát; felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt az élelmiszer-ágazattal a fenntartható helyi és regionális élelmiszertermelés növelése érdekében, és üdvözli azokat az önkéntes intézkedéseket (például a közlekedésilámpa-rendszerű címkézést), amelyek láthatóvá teszik az élelmiszerek és egyéb termékek éghajlatra gyakorolt hatását és szénlábnyomát; uniós szintű, közös mutatók kialakítását kéri az önkéntes, de összehasonlítható címkézés lehetővé tétele érdekében, és felhívja a helyi hatóságokat, hogy folytassanak tájékoztató kampányokat az élelmiszerek szénlábnyomával kapcsolatos tudatosság fokozása érdekében; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rámutat arra, hogy az éghajlatváltozás mérséklését célzó intézkedéseket az erőfeszítések és az előnyök különböző szereplők közötti méltányos megosztására alapozva kell megtervezni, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedéseknek pedig a népesség egészén belül a legkiszolgáltatottabb csoportok védelmére kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

40.

| 41. | elismeri, hogy a gyenge pontok és az erősségek régiónként különfélék és egyedi jellegűek, és hangsúlyozza, hogy a kihívások, az eszközök és a leghatékonyabb politikák térségenként eltérőek lehetnek; ennélfogva emlékeztet a szubszidiaritás elve melletti elköteleződésére, továbbá hangsúlyozza, hogy a városoknak és a régióknak rendelkezniük kell a fellépések megtervezéséhez és végrehajtásához szükséges szakértelemmel és a kellő politikai, igazgatási és pénzügyi önállósággal; hangsúlyozza, hogy a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek végrehajtása érdekében a városoknak a várostervezést a környezetbarát infrastruktúrába, a mobilitásba, a tömegközlekedésbe és az intelligens hálózatokba történő beruházáshoz kell igazítaniuk; ismételten hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok mint a polgárokhoz és egyúttal az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások hatásaihoz is legközelebbi kormányzási szint rendelkeznek számos probléma tekintetében a legátfogóbb képpel, ennélfogva hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok számára igazgatási képességet és pénzügyi eszközöket kell biztosítani az éghajlatváltozás mérséklését célzó, testre szabott megoldások kifejlesztéséhez; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hatékonyabb többszintű kormányzásra szólít fel teljes körűrű átláthatóság mellett, nagyobb mértékben bevonva a helyi önkormányzatokat, a régiókat, a városokat és képviseleti szerveiket az Unió döntéshozatali folyamatába és az UNFCCC folyamatába; kéri a valamennyi közhatóság közötti koordináció előmozdítását és biztosítását, valamint a nyilvánosság, illetve a szociális és gazdasági érdekelt felek bevonásának szorgalmazását, továbbá felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a koordinációt és az információk és a bevált gyakorlatok tagállamok, régiók, helyi közösségek és városok közötti megosztását; rámutat arra, hogy ösztönözni kell a helyi kormányzás részvételen alapuló modelljeit; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli az Éghajlat változási Kormányközi Testület arra irányuló döntését, hogy 2023-ban különjelentést állítson össze a városok és az éghajlat összefüggéseiről, mivel ez a kötelezettségvállalás fokozni fogja a városok által az éghajlatváltozással szembeni küzdelemben betöltött fontos szerepre irányuló kutatást; úgy véli, hogy a városoknak észrevételeket kell tenniük a következő, 2018. évi globális éghajlat-politikai jelentéshez; úgy véli, hogy a városok és régiók befolyásolhatják a Párizsi Megállapodást követő politikai döntéshozatalt, amennyiben a globális felmelegedéssel szembeni fellépésre és – a világ lakosságának több mint felét felölelő – városi területeken megvalósuló mérséklési és alkalmazkodási intézkedésekre irányuló stratégiai megközelítést hajtanak végre; kéri a Bizottságot, hogy támogassa az éghajlat-politika többszintű jövőképét ebben a folyamatban egy olyan inkluzív éghajlat-változási rendszer előmozdítása érdekében, amely elismeri a helyi és a szubnacionális hatóságok intézkedéseit; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felszólítja a nemzeti hatóságokat a decentralizáció végrehajtására és a szubszidiaritás elvének jobb végrehajtására annak érdekében, hogy a helyi és a regionális kormányzati szintet tovább erősítsék az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megjegyzi, hogy számos ipari szegmens fordít összegeket a környezetbarát átállásba és kötelezte el magát a dekarbonizációs szakpolitika mellett; elismeri, hogy a vállalkozások és a városok közötti együttműködés innovatív és inkluzív megoldásokat hoz létre az éghajlat-politika számára, és segíti az Uniót céljainak elérésében; emlékeztet arra, hogy a városi területeken az ipar kulcsfontosságú szerepet tölt be a finanszírozásban és a beruházási hiány pótlásában; kéri a városok és vállalkozások partnerségeinek előmozdítását; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kiemeli, hogy az intelligens tervezés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes városi infrastruktúra képes javítani a környezetet és a polgárok életminőségét, munkahelyek hoz létre, valamint ösztönzi a helyi és regionális gazdaságot; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felszólítja a városokat és a régiókat, hogy használják ki az Innovatív városfejlesztési tevékenységekhez hasonló uniós kezdeményezéseket a fenntartható városfejlesztés terén történő kísérleti projektek végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

47.

| 48. | üdvözli a „Women4Climate”kezdeményezést és a magánszektor részvételét e kezdeményezésben, amely hozzájárul ahhoz, hogy a vezető szerepet betöltő nők nagyobb szerepet vállaljanak az éghajlatváltozás elleni küzdelemben vezetői készségeik megerősítése, illetve a vezető szerepet betöltő nők következő generációjának az éghajlatváltozás elleni küzdelemben való részvételének ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | elismeri, hogy a városokra különös felelősség hárul az éghajlatváltozás kezelésében, mivel a globális CO2-kibocsátások 70%-áért felelnek, valamint ismételten hangsúlyozza, hogy a Parlament elkötelezte magát a Polgármesterek Klíma- és Energiaügyi Szövetségének sikeres, globális kiépítése mellett, ideértve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló kezdeményezést (az „Alkalmazkodó polgármesterek kezdeményezést”), az „Under 2 Degrees”egyetértési megállapodást, az Amszterdami Paktumot és a RegionsAdapt („Alkalmazkodó régiók”) kezdeményezést; úgy véli, hogy a párizsi városházán tett 2015. évi nyilatkozatban vállalt kötelezettségek csak akkor teljesíthetőek, ha a Polgármesterek Globális Klíma- és Energiaügyi Szövetségét bevonják az együttműködésbe, és valamennyi uniós és Unión kívüli várost arra ösztönzi, hogy csatlakozzanak a Polgármesterek Szövetségéhez és – a hasonló célokat követő egyéb ágazati vagy intézményi hálózatokban való részvételük sérelme nélkül – kötelezzék el magukat nagyra törő éghajlat-politikai fellépés mellett, és szervezzék meg a tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztását; megjegyzi, hogy a városok által benyújtott számos cselekvési terv tartalmaz 2020-ig tartó kötelezettségvállalásokat, és ezért nyomatékosan kéri, hogy e városok 2030-ig terjedően további munkát végezzenek; úgy véli, hogy az Uniónak továbbra is meg kell hagynia a városok autonómiáját az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló stratégiáik megtervezésében, mivel ezek gyakran ambiciózusabb célkitűzést eredményeznek; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy egyértelmű hivatkozást kell beilleszteni a Párizsi Megállapodásba a helyi és regionális önkormányzatok szerepéről annak érdekében, hogy hosszú távú megoldást biztosítsanak az éghajlatváltozásra; kiemeli, hogy az Uniónak a városokkal és régiókkal folytatott helyszíni együttműködés keretében az uniós régiókat és városokat jobban összekapcsolttá és fenntarthatóbbá kell tennie, hogy energiahatékony települések jöjjenek létre, és intelligensebb városi közlekedési hálózatok alakuljanak ki; |
| --- | --- |

50.

| 51. | úgy véli, hogy ösztönözni kell a tudás és a tapasztalatok átadását helyi és regionális szinten, tekintettel egyes régiók és városok, továbbá egyes regionális környezetvédelmi vagy energiaügynökségek gazdag tapasztalataira; |
| --- | --- |

51.

| 52. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozás problémáinak helyi és regionális szintű kezelése során az együttműködés javítása érdekében ki kell használni az európai, nemzetközi valamint a világszerte működő szervezeteket, egyesületeket, illetve a városok, települések és régiók hálózatait; |
| --- | --- |

52.

| 53. | megjegyzi, hogy ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek huszonkettedik marrákesi konferenciáján (COP22) a helyi és regionális hatóságok kidolgozták a marrákesi cselekvési ütemtervet, amely kiemeli a helyi hatóságok közvetlenebb bevonásának szükségességét, amelyeket formálisan is az éghajlatváltozással kapcsolatos hivatalos megbeszélések részeseinek kell tekinteni, nem pedig csupán nem állami szereplőknek, mint az egyéb nem kormányzati szervezeteket és a magánszektort; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a Régiók Európai Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a tagállamoknak, valamint a tagállamok nemzeti és regionális parlamentjeinek. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0363.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0383.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0380.

(4)  HL C 316., 2017.9.22., 124. o.

(5)  HL C 207., 2017.6.30., 51. o.

(6)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(7)  HL C 349., 2017.10.17., 67. o.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/40

---

P8_TA(2018)0069

Az EU és az Egyesült Királyság jövőbeli kapcsolatainak keretére vonatkozó iránymutatások

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretéről (2018/2573(RSP))

(2019/C 162/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett és a Lisszaboni Szerződéssel 2009 decemberében hatályba lépett, 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett és a Lisszaboni Szerződéssel 2009 decemberében hatályba lépett, 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta),

| — | tekintettel az Egyesült Királysággal az Európai Unióból való kilépésére vonatkozó bejelentése nyomán kezdődő tárgyalásokról szóló, 2017. április 5-i állásfoglalására (1), valamint az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások aktuális állásáról szóló, 2017. október 3-i (2) és 2017. december 13-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királysággal az Európai Unióból való kilépésére vonatkozó bejelentése nyomán kezdődő tárgyalásokról szóló, 2017. április 5-i állásfoglalására (1), valamint az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások aktuális állásáról szóló, 2017. október 3-i (2) és 2017. december 13-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak az Egyesült Királyság EUSZ 50. cikke szerinti bejelentését követő 2017. április 29-i iránymutatásaira (50. cikk) és a Tanács 2017. május 22-i határozatának mellékletére, amely rögzíti a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával az állam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalásokra vonatkozó irányelveket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak az Egyesült Királyság EUSZ 50. cikke szerinti bejelentését követő 2017. április 29-i iránymutatásaira (50. cikk) és a Tanács 2017. május 22-i határozatának mellékletére, amely rögzíti a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával az állam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalásokra vonatkozó irányelveket,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Egyesült Királyság kormánya tárgyalóinak az Egyesült Királyság Európai Unióból való rendezett kilépésére irányuló, az EUSZ 50. cikke szerinti tárgyalások első szakaszának előrehaladásáról szóló, 2017. december 8-i közös jelentésére, valamint az Európai Bizottság kilépésről rendelkező, 2018. február 28-i megállapodástervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Egyesült Királyság kormánya tárgyalóinak az Egyesült Királyság Európai Unióból való rendezett kilépésére irányuló, az EUSZ 50. cikke szerinti tárgyalások első szakaszának előrehaladásáról szóló, 2017. december 8-i közös jelentésére, valamint az Európai Bizottság kilépésről rendelkező, 2018. február 28-i megállapodástervezetére,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2017. december 15-i iránymutatásaira (50. cikk) és a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2017. május 22-i tanácsi határozat kiegészítéséről szóló, 2018. január 29-i tanácsi határozat mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2017. december 15-i iránymutatásaira (50. cikk) és a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2017. május 22-i tanácsi határozat kiegészítéséről szóló, 2018. január 29-i tanácsi határozat mellékletére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió (EU) és az Egyesült Királyság között az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 50. cikke alapján megkezdett tárgyalások célja az Egyesült Királyság Európai Unióból való rendezett kilépésének biztosítása; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió (EU) és az Egyesült Királyság között az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 50. cikke alapján megkezdett tárgyalások célja az Egyesült Királyság Európai Unióból való rendezett kilépésének biztosítása;

| B. | mivel az EUSZ 50. cikke kimondja, hogy az Egyesült Királyság kilépéséről szóló megállapodásoknak figyelembe kell venniük az Egyesült Királyság Unióval fenntartott jövőbeli kapcsolatainak keretét is; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUSZ 50. cikke kimondja, hogy az Egyesült Királyság kilépéséről szóló megállapodásoknak figyelembe kell venniük az Egyesült Királyság Unióval fenntartott jövőbeli kapcsolatainak keretét is;

| C. | mivel a kilépéssel kapcsolatos kérdésekről folytatott tárgyalások során 2017 decemberében kellő előrelépés történt, helyénvaló, hogy a tárgyalások most az EU–Egyesült Királyság jövőbeli kapcsolatainak keretével foglalkozhassanak, feltéve, hogy a kilépésről rendelkező bizottsági megállapodástervezetről folytatott tárgyalások során megfelelő mértékű előrelépés tapasztalható; |
| --- | --- |

C.

mivel a kilépéssel kapcsolatos kérdésekről folytatott tárgyalások során 2017 decemberében kellő előrelépés történt, helyénvaló, hogy a tárgyalások most az EU–Egyesült Királyság jövőbeli kapcsolatainak keretével foglalkozhassanak, feltéve, hogy a kilépésről rendelkező bizottsági megállapodástervezetről folytatott tárgyalások során megfelelő mértékű előrelépés tapasztalható;

| D. | mivel ezek a tárgyalások csak akkor kezdhetők meg, ha az uniós főtárgyaló megbízást kap az uniós intézményektől arra, hogy a tárgyalásokat megkezdje; |
| --- | --- |

D.

mivel ezek a tárgyalások csak akkor kezdhetők meg, ha az uniós főtárgyaló megbízást kap az uniós intézményektől arra, hogy a tárgyalásokat megkezdje;

| E. | mivel a jövőbeni kapcsolat kereteit érintő bármely megállapodást a kilépés átfogó rendezésének szerves részeként kell kezelni, és az információkat fog nyújtani az Európai Parlament tanácskozásaihoz az egyetértési eljárás során, |
| --- | --- |

E.

mivel a jövőbeni kapcsolat kereteit érintő bármely megállapodást a kilépés átfogó rendezésének szerves részeként kell kezelni, és az információkat fog nyújtani az Európai Parlament tanácskozásaihoz az egyetértési eljárás során,

| F. | mivel valamennyi fél érdeke, hogy a jövőbeni kapcsolat kerete a lehető legrészletesebb legyen; |
| --- | --- |

F.

mivel valamennyi fél érdeke, hogy a jövőbeni kapcsolat kerete a lehető legrészletesebb legyen;

| G. | mivel az Egyesült Királyság a kilépést követően harmadik ország lesz, bármilyen legyen is az EU-val fenntartott jövőbeni kapcsolatának kerete; |
| --- | --- |

G.

mivel az Egyesült Királyság a kilépést követően harmadik ország lesz, bármilyen legyen is az EU-val fenntartott jövőbeni kapcsolatának kerete;

| H. | mivel az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének szándékáról szóló, 2017. március 29-i értesítésben foglalt részletek mellett az Egyesült Királyság miniszterelnöke számos beszédet tartott – a Lancaster House-ban 2017. január 17-én, Firenzében 2017. szeptember 22-én, Münchenben 2018. február 17-én, és legutóbb 2018. március 2-án a Mansion House épületében; mivel a miniszterelnök még nem fejtette ki következetes véleményét az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatokról; |
| --- | --- |

H.

mivel az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének szándékáról szóló, 2017. március 29-i értesítésben foglalt részletek mellett az Egyesült Királyság miniszterelnöke számos beszédet tartott – a Lancaster House-ban 2017. január 17-én, Firenzében 2017. szeptember 22-én, Münchenben 2018. február 17-én, és legutóbb 2018. március 2-án a Mansion House épületében; mivel a miniszterelnök még nem fejtette ki következetes véleményét az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatokról;

| I. | mivel az Egyesült Királyság és az EU továbbra is közeli szomszédok lesznek, és számos közös érdek fűzi őket össze; mivel egy ilyen, az EU és az Egyesült Királyság közötti társulási megállapodás formáját öltő szoros kapcsolat olyan megfelelő keretnek tekinthető a jövőbeli kapcsolatok számára, amellyel meg lehet védeni és elő lehet mozdítani a közös érdekeket, beleértve egy új kereskedelmi kapcsolat kialakítását is; |
| --- | --- |

I.

mivel az Egyesült Királyság és az EU továbbra is közeli szomszédok lesznek, és számos közös érdek fűzi őket össze; mivel egy ilyen, az EU és az Egyesült Királyság közötti társulási megállapodás formáját öltő szoros kapcsolat olyan megfelelő keretnek tekinthető a jövőbeli kapcsolatok számára, amellyel meg lehet védeni és elő lehet mozdítani a közös érdekeket, beleértve egy új kereskedelmi kapcsolat kialakítását is;

| J. | mivel a jövőbeli kapcsolatokra vonatkozó társulási megállapodás azzal az előnnyel jár, hogy rugalmas eszközként számos különféle szakpolitikai területen lehetővé teszi az együttműködés különböző fokozatait; mivel az együttműködés mindkét féltől megköveteli a magas szintű normák és nemzetközi kötelezettségvállalásaik fenntartását számos szakpolitikai területen; |
| --- | --- |

J.

mivel a jövőbeli kapcsolatokra vonatkozó társulási megállapodás azzal az előnnyel jár, hogy rugalmas eszközként számos különféle szakpolitikai területen lehetővé teszi az együttműködés különböző fokozatait; mivel az együttműködés mindkét féltől megköveteli a magas szintű normák és nemzetközi kötelezettségvállalásaik fenntartását számos szakpolitikai területen;

| K. | mivel alapvető fontosságú a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött uniós megállapodások, köztük az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) védelme; |
| --- | --- |

K.

mivel alapvető fontosságú a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött uniós megállapodások, köztük az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) védelme;

| L. | mivel az EU és az Egyesült Királyság mint távozó tagállam elsőrendű kötelezettsége, hogy az Egyesült Királyságban élő uniós polgárok és az EU-27-ben élő egyesült királyságbeli állampolgárok jogainak védelmére vonatkozó átfogó és kölcsönös megközelítést biztosítson; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU és az Egyesült Királyság mint távozó tagállam elsőrendű kötelezettsége, hogy az Egyesült Királyságban élő uniós polgárok és az EU-27-ben élő egyesült királyságbeli állampolgárok jogainak védelmére vonatkozó átfogó és kölcsönös megközelítést biztosítson;

| M. | mivel a 1998. évi nagypénteki megállapodás valamennyi részének és az észak-írországi nép jogainak megőrzése érdekében az Egyesült Királyságnak – akár az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolat keretével foglalkozó tárgyalások során előterjesztendő részletes javaslatok révén Észak-Írország számára különleges megoldások formájában, akár a szabályozás uniós vívmányokkal való folyamatos összehangolása révén – be kell tartania kötelezettségeit annak biztosítása érdekében, hogy az Ír-szigeten ne kerüljön sor a kemény határ bevezetésére; |
| --- | --- |

M.

mivel a 1998. évi nagypénteki megállapodás valamennyi részének és az észak-írországi nép jogainak megőrzése érdekében az Egyesült Királyságnak – akár az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolat keretével foglalkozó tárgyalások során előterjesztendő részletes javaslatok révén Észak-Írország számára különleges megoldások formájában, akár a szabályozás uniós vívmányokkal való folyamatos összehangolása révén – be kell tartania kötelezettségeit annak biztosítása érdekében, hogy az Ír-szigeten ne kerüljön sor a kemény határ bevezetésére;

| N. | mivel az összes uniós vívmány alkalmazásának meghosszabbítását magukba foglaló átmeneti intézkedésekre lesz szükség, hogy elkerülhető legyen a radikális szétválás forgatókönyve az Egyesült Királyság EU-ból való távozásakor, illetve azért, hogy az EU és az Egyesült Királyság tárgyalóinak lehetőségük legyen a jövőbeli kapcsolatokról szóló megállapodásról tárgyalni; |
| --- | --- |

N.

mivel az összes uniós vívmány alkalmazásának meghosszabbítását magukba foglaló átmeneti intézkedésekre lesz szükség, hogy elkerülhető legyen a radikális szétválás forgatókönyve az Egyesült Királyság EU-ból való távozásakor, illetve azért, hogy az EU és az Egyesült Királyság tárgyalóinak lehetőségük legyen a jövőbeli kapcsolatokról szóló megállapodásról tárgyalni;

| O. | mivel helyénvaló, hogy az uniós intézmények és a tagállamok a köz- és magánintézményekkel együtt felkészüljenek a tárgyalások eredményeként adott esetben bekövetkező minden eshetőségre; |
| --- | --- |

O.

mivel helyénvaló, hogy az uniós intézmények és a tagállamok a köz- és magánintézményekkel együtt felkészüljenek a tárgyalások eredményeként adott esetben bekövetkező minden eshetőségre;

| P. | mivel az uniós intézmények és a tagállamok egysége alapvető fontosságú az Unió és polgárai érdekeinek védelme érdekében a tárgyalások következő szakaszaiban, különösen a jövőbeli kapcsolat keretét illetően, de a tárgyalások sikeres és időben történő lezárásának biztosítása érdekében is; |
| --- | --- |

P.

mivel az uniós intézmények és a tagállamok egysége alapvető fontosságú az Unió és polgárai érdekeinek védelme érdekében a tárgyalások következő szakaszaiban, különösen a jövőbeli kapcsolat keretét illetően, de a tárgyalások sikeres és időben történő lezárásának biztosítása érdekében is;

| 1. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 50. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy valamely tagállam kilépéséről szóló megállapodásoknak figyelembe kell venniük az Unióval fenntartott jövőbeli kapcsolatok keretét is; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jövőbeli kapcsolatra vonatkozó keretnek a kilépési megállapodáshoz kapcsolódó politikai nyilatkozat formáját kell öltenie; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament értékelni fogja a nyilatkozat tartalmát, amikor felkérik, hogy adja hozzájárulását a kilépési megállapodáshoz; |
| --- | --- |

2.

| 3. | újra kijelenti, hogy az EU és az Egyesült Királyság új kapcsolatát szabályozó megállapodásról csak azt követően lehet hivatalosan tárgyalni, hogy az Egyesült Királyság távozott az EU-ból, és harmadik országgá vált; emlékeztet arra, hogy ez a megállapodás csak az Európai Parlament teljes körű bevonásával és végleges hozzájárulásával köthető meg; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy csak akkor fogadja el az EU és az Egyesült Királyság jövőbeli kapcsolatára vonatkozó keretet, ha az szigorúan megfelel az alábbi elveknek:






  — | harmadik ország nem rendelkezhet ugyanazokkal a jogokkal és előnyökkel, mint az Európai Unió tagállama, vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) vagy az EGT valamely tagja; |
| --- | --- | --- |

4.

—

harmadik ország nem rendelkezhet ugyanazokkal a jogokkal és előnyökkel, mint az Európai Unió tagállama, vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) vagy az EGT valamely tagja;

| — | a belső piac, a vámunió és a négy szabadság integritásának és megfelelő működésének védelme, az ágazatonkénti megközelítés lehetősége nélkül, |
| --- | --- |

—

a belső piac, a vámunió és a négy szabadság integritásának és megfelelő működésének védelme, az ágazatonkénti megközelítés lehetősége nélkül,

| — | az EU döntéshozatali autonómiájának megőrzése, |
| --- | --- |

—

az EU döntéshozatali autonómiájának megőrzése,

| — | az uniós jogrend és ezzel összefüggésben az Európai Unió Bírósága (EUB) szerepének védelme, |
| --- | --- |

—

az uniós jogrend és ezzel összefüggésben az Európai Unió Bírósága (EUB) szerepének védelme,

| — | különösen az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben és annak jegyzőkönyveiben, az Európai Szociális Chartában, a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumában és az Egyesült Nemzetek és az Európa Tanács egyéb nemzetközi emberi jogi szerződéseiben foglalt demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok folyamatos tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság elvének tiszteletben tartása, |
| --- | --- |

—

különösen az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben és annak jegyzőkönyveiben, az Európai Szociális Chartában, a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumában és az Egyesült Nemzetek és az Európa Tanács egyéb nemzetközi emberi jogi szerződéseiben foglalt demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok folyamatos tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság elvének tiszteletben tartása,

| — | egyenlő versenyfeltételek különös tekintettel a nemzetközi kötelezettségek által meghatározott normák és az uniós jogszabályok és politikák Egyesült Királyság általi folytatólagos tiszteletben tartására a tisztességes és szabályokon alapuló verseny, többek között az állami támogatás, a szociális és munkavállalói jogok és különösen az azonos mértékű szociális védelem és a szociális dömping elleni biztosítékok, a környezet, az éghajlatváltozás, a fogyasztóvédelem, a közegészség, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, az állategészségügy, az állatjólét, az adózás, többek között az adókijátszás és adókikerülés elleni küzdelem, a pénzmosás, az adatvédelem és a magánélet védelme területén, a megfelelést garantáló egyértelmű végrehajtási mechanizmussal együtt, |
| --- | --- |

—

egyenlő versenyfeltételek különös tekintettel a nemzetközi kötelezettségek által meghatározott normák és az uniós jogszabályok és politikák Egyesült Királyság általi folytatólagos tiszteletben tartására a tisztességes és szabályokon alapuló verseny, többek között az állami támogatás, a szociális és munkavállalói jogok és különösen az azonos mértékű szociális védelem és a szociális dömping elleni biztosítékok, a környezet, az éghajlatváltozás, a fogyasztóvédelem, a közegészség, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, az állategészségügy, az állatjólét, az adózás, többek között az adókijátszás és adókikerülés elleni küzdelem, a pénzmosás, az adatvédelem és a magánélet védelme területén, a megfelelést garantáló egyértelmű végrehajtási mechanizmussal együtt,

| — | a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel fennálló uniós megállapodások fenntartása, beleértve az EGT-megállapodást, valamint e kapcsolatok átfogó egyensúlyának megtartása, |
| --- | --- |

—

a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel fennálló uniós megállapodások fenntartása, beleértve az EGT-megállapodást, valamint e kapcsolatok átfogó egyensúlyának megtartása,

| — | az Unió pénzügyi stabilitásának garantálása és az uniós szabályozási és felügyeleti rendszernek és standardoknak való megfelelés, valamint azok alkalmazásának biztosítása; |
| --- | --- |

—

az Unió pénzügyi stabilitásának garantálása és az uniós szabályozási és felügyeleti rendszernek és standardoknak való megfelelés, valamint azok alkalmazásának biztosítása;

| — | a jogok és kötelezettségek közötti megfelelő egyensúly, beleértve adott esetben az arányos pénzügyi hozzájárulást; |
| --- | --- |

—

a jogok és kötelezettségek közötti megfelelő egyensúly, beleértve adott esetben az arányos pénzügyi hozzájárulást;

| 5. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU és az Egyesült Királyság közötti, az utóbbinak az EUSZ 8. cikke és az EUMSZ 217. cikke szerinti kilépését követően megtárgyalt és elfogadott társulási megállapodás a jövőbeli kapcsolatra vonatkozó megfelelő keretet és következetes irányítási keretet biztosítana, amelynek magában kellene foglalnia egy szilárd vitarendezési mechanizmust, ezáltal elkerülve a kétoldalú megállapodások elterjedését és az EU Svájccal való kapcsolatát jellemző hiányosságokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | javasolja, hogy ez a jövőbeli kapcsolat a következő négy pillérre épüljön:






  — | kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok, |
| --- | --- | --- |

6.

—

kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok,

| — | külpolitika, biztonsági együttműködés és fejlesztési együttműködés, |
| --- | --- |

—

külpolitika, biztonsági együttműködés és fejlesztési együttműködés,

| — | belső biztonság; |
| --- | --- |

—

belső biztonság;

| — | tematikus együttműködés; |
| --- | --- |

—

tematikus együttműködés;

A jövőbeli kapcsolatok kerete

| 7. | megállapítja, hogy tekintettel az EU és az Egyesült Királyság közös értékeinek közös alapjára, szoros kapcsolataikra és jelenlegi szabályozási összehangoltságukra gyakorlatilag minden területen, a földrajzi közelségre és közös történelmükre – beleértve az Egyesült Királyság 40 évnél hosszabb ideig tartó uniós tagságát –, valamint az Egyesült Királyságnak az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjaként betöltött szerepére, valamint NATO-tagságára, az Egyesült Királyság továbbra is fontos partner lesz az EU számára a fent említett négy pillér mindegyikében, és mindkét fél kölcsönös érdeke, hogy olyan partnerséget alakítsanak ki, amely biztosítja a folytatólagos együttműködést; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja azonban, hogy az Egyesült Királysággal mint harmadik országgal folytatott ilyen együttműködés csak az ezen állásfoglalás 4. pontjában ismertetett elvekkel összhangban történhet; emlékeztet arra, hogy az EU kötelező erejű közös szabályokat, közös intézményeket és közös felügyeleti, végrehajtási és igazságügyi mechanizmusokat alkalmaz, és hogy a harmadik országok – még az azonos jogszabályokkal vagy a teljes körű jogharmonizációval rendelkezők is – nem élvezhetik ugyanazokat az előnyöket vagy piacra jutást, mint az uniós tagállamok, például a négy szabadság és az uniós költségvetésből származó pénzügyi hozzájárulás tekintetében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a jövőbeni kapcsolatra vonatkozó megállapodásnak konkrét rendelkezéseket kell tartalmaznia a polgárok átmeneti időszak utáni, az EU-ból az Egyesült Királyságba és az Egyesült Királyságból az EU-ba történő mozgására vonatkozóan, amely rendelkezéseknek legalább arányban kell állniuk az alábbi négy pillér tekintetében megvalósuló együttműködés mértékével; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlamentnek jóvá kell hagynia az EU és az Egyesült Királyság közötti bármely jövőbeli megállapodást; hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 207., 217. és 218. cikkével és a vonatkozó ítélkezési gyakorlattal összhangban haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell az eljárás valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

10.

i.   Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok

| 11. | ismételten hangsúlyozza, hogy az Egyesült Királyság belső piaci és vámuniós tagsága lenne a legjobb megoldás mind az Egyesült Királyság, mind az EU-27 számára, és ez az egyetlen olyan megoldás, amely garantálhatja a folyamatos zökkenőmentes kereskedelmet, és teljes mértékben megőrzi gazdasági kapcsolataink előnyeit; emlékeztet arra, hogy a belső piaci részvétel megköveteli a négy szabadság teljes körű tiszteletben tartását és a megfelelő uniós szabályok beépítését, egyenlő versenyfeltételeket, többek között verseny- és állami támogatási rendszer révén, az EUB kötelező erejű ítélkezési gyakorlatát és az uniós költségvetéshez való hozzájárulásokat; megjegyzi, hogy a vámunió megszünteti a vámjellegű akadályokat és néhány vámellenőrzést, de megköveteli az uniós kereskedelempolitikának és a közös külső határnak való megfelelést; megállapítja, hogy az Egyesült Királyság kormánya továbbra is kizárja a belső piacot és a vámuniót; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tudomásul veszi, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség kötelező erejű mechanizmust ír elő az uniós vívmányokhoz való közelítésre, és kötelező erejűnek tekinti az uniós jog EUB általi értelmezését, és nem teszi lehetővé a tetszés szerinti válogatást a belső piac ágazatai között; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az Egyesült Királyság jelenlegi álláspontja csak az EUMSZ 207. cikke szerinti kereskedelmi megállapodással egyeztethető össze, amely a társulási megállapodás kereskedelmi és gazdasági pillérét képezhetné; készen áll arra, hogy a többi fent említett modell alapján együttműködjön az Egyesült Királysággal, feltéve, hogy az Egyesült Királyság újra megvizsgálja azokat a kérdéseket, amelyekből jelenleg nem akar engedni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy valamennyi közelmúltbeli szabadkereskedelmi megállapodás három fő részből épül fel: piacra jutás, szabályozási együttműködés és szabályok; hangsúlyozza, hogy a fenti 4. pontban meghatározott elveken felül:






  — | az uniós piachoz való hozzáférés mértékének meg kell felelnie az uniós műszaki szabványokhoz és szabályokhoz való folyamatos közelítés és az azokhoz való igazodás mértékének, az ágazatspecifikus megközelítés biztosítása nélkül, valamint megőrizve a belső piac integritását, |
| --- | --- | --- |

14.

—

az uniós piachoz való hozzáférés mértékének meg kell felelnie az uniós műszaki szabványokhoz és szabályokhoz való folyamatos közelítés és az azokhoz való igazodás mértékének, az ágazatspecifikus megközelítés biztosítása nélkül, valamint megőrizve a belső piac integritását,

| — | garantálni kell az EU autonómiáját az uniós jog és normák meghatározásában, valamint az EUB-nak az uniós jog kizárólagos értelmezőjeként betöltött szerepét, |
| --- | --- |

—

garantálni kell az EU autonómiáját az uniós jog és normák meghatározásában, valamint az EUB-nak az uniós jog kizárólagos értelmezőjeként betöltött szerepét,

| — | garantálni kell az egyenlő versenyfeltételek biztosítását és az uniós szabványok védelmét annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a negatív verseny, és megelőzhető legyen a piaci szereplők közötti szabályozási arbitrázs; |
| --- | --- |

—

garantálni kell az egyenlő versenyfeltételek biztosítását és az uniós szabványok védelmét annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a negatív verseny, és megelőzhető legyen a piaci szereplők közötti szabályozási arbitrázs;

| — | a származási szabályoknak az uniós szabványos preferenciális szabályokon és az uniós gyártók érdekein kell alapulniuk, |
| --- | --- |

—

a származási szabályoknak az uniós szabványos preferenciális szabályokon és az uniós gyártók érdekein kell alapulniuk,

| — | a kölcsönös piacra jutást a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival teljes összhangban kell megtárgyalni, beleértve az árukra, szolgáltatásokra, közbeszerzésre és – adott esetben – a közvetlen külföldi befektetésekre vonatkozó szabályokat is, valamint a szolgáltatások nyújtásának valamennyi módjára vonatkozó szabályokat, többek között a természetes személyek határokon átnyúló mozgására vonatkozó kötelezettségeket (4. mód), továbbá az egyenlő bánásmódra vonatkozó elvekkel kapcsolatos uniós szabályoknak megfelelően kell szabályozni, különösen a munkavállalók esetében; |
| --- | --- |

—

a kölcsönös piacra jutást a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival teljes összhangban kell megtárgyalni, beleértve az árukra, szolgáltatásokra, közbeszerzésre és – adott esetben – a közvetlen külföldi befektetésekre vonatkozó szabályokat is, valamint a szolgáltatások nyújtásának valamennyi módjára vonatkozó szabályokat, többek között a természetes személyek határokon átnyúló mozgására vonatkozó kötelezettségeket (4. mód), továbbá az egyenlő bánásmódra vonatkozó elvekkel kapcsolatos uniós szabályoknak megfelelően kell szabályozni, különösen a munkavállalók esetében;

| — | tárgyalásokat kell folytatni a szabályozási együttműködésről, külön figyelmet szentelve a kkv-knak, szem előtt tartva a szabályozási együttműködés önkéntes voltát és a közérdekből történő szabályozáshoz való jogot, egyúttal emlékeztetni kell arra, hogy a kereskedelmi megállapodásokban foglalt, a szabályozási együttműködésre vonatkozó rendelkezések nem képesek teljes mértékben ugyanazt a zavartalan kereskedelmet biztosítani, mint a belső piaci tagság; |
| --- | --- |

—

tárgyalásokat kell folytatni a szabályozási együttműködésről, külön figyelmet szentelve a kkv-knak, szem előtt tartva a szabályozási együttműködés önkéntes voltát és a közérdekből történő szabályozáshoz való jogot, egyúttal emlékeztetni kell arra, hogy a kereskedelmi megállapodásokban foglalt, a szabályozási együttműködésre vonatkozó rendelkezések nem képesek teljes mértékben ugyanazt a zavartalan kereskedelmet biztosítani, mint a belső piaci tagság;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az EU és az Egyesült Királyság közötti megállapodásnak meg kell óvnia az EU és a harmadik országok között meglévő kereskedelmi kapcsolatok keretét, és el kell kerülnie a potyázást azáltal, hogy biztosítja a harmonizált vám- és kvótarendszer, valamint a termékek harmadik országokkal szembeni származási szabályainak egységességét; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozó szolgáltatások piacra jutása korlátozott, és e szolgáltatásokra mindig vonatkoznak kizárások, fenntartások és kivételek; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a belső piac elhagyása azt eredményezné, hogy az Egyesült Királyság elveszíti a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó engedélyezési jogait és a lehetőséget arra, hogy az Egyesült Királyság felügyelete alá tartozó fiókokat nyisson az EU-ban; emlékeztet arra, hogy az uniós jogszabályok egyes területeken lehetővé teszik, hogy a harmadik országok szabályait arányos és kockázatalapú megközelítés alapján egyenértékűnek tekintsék, és tudomásul veszi az e területen zajló jogalkotási munkát és soron következő bizottsági javaslatokat; hangsúlyozza, hogy az egyenértékűségre vonatkozó határozatok mindig egyoldalúak; hangsúlyozza továbbá, hogy a pénzügyi stabilitás megőrzése és az uniós szabályozási rendszer és standardok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása, valamint azok alkalmazása érdekében a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó prudenciális kivételek és korlátozások a szabadkereskedelmi megállapodások szokásos velejárói; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy az EU és az Egyesült Királyság közötti megállapodásnak szilárd vitarendezési mechanizmust és irányítási struktúrákat kell tartalmaznia; e tekintetben hangsúlyozza az EUB hatáskörét az uniós joggal kapcsolatos kérdések értelmezésében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra, hogy az Egyesült Királyság jelenlegi helyzete és az általa megszabott vörös vonal, amelyet nem akar átlépni, vámellenőrzéseket és vámvizsgálatokat eredményezne, ami hatással lenne a globális ellátási láncokra és gyártási folyamatokra, még akkor is, ha a vámjellegű akadályok elkerülhetők lennének; hangsúlyozza az egységes uniós héaövezet és az Egyesült Királyság közötti magas szintű jogharmonizáció fontosságát; úgy véli, hogy az Egyesült Királyság és az EU között minden további megállapodásba bele kell foglalni az adózással kapcsolatos kérdéseket az EU és az Egyesült Királyság és annak függő területei közötti, a társasági adózás területén megvalósuló legnagyobb fokú együttműködés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ismételten hangsúlyozza, hogy az élelmiszerek és a mezőgazdasági termékek tekintetében az uniós piachoz való hozzáférés feltétele az összes uniós jog és előírás szigorú betartása, különösen az élelmiszer-biztonság, a GMO-k, a növényvédő szerek, a földrajzi jelzések, az állatjólét, a címkézés és a nyomonkövethetőség, az egészségügyi és növény-egészségügyi előírások, valamint az emberek, állatok és növények egészsége tekintetében; |
| --- | --- |

20.

ii.   Külpolitika, biztonsági együttműködés és fejlesztési együttműködés

| 21. | megállapítja, hogy a közös kül- és biztonságpolitika területén az Egyesült Királyság harmadik országként nem fog tudni részt venni az EU döntéshozatali folyamatában, és hogy közös uniós álláspontokat és fellépéseket csak uniós tagállamok fogadhatnak el; rámutat azonban arra, hogy ez nem zárja ki a konzultációs mechanizmusokat, amelyek lehetővé tennék az Egyesült Királyság számára az uniós külpolitikai álláspontokhoz, közös fellépésekhez való igazodást elsősorban az emberi jogok vagy a többoldalú együttműködés terén, különösen az ENSZ, az EBESZ és az Európa Tanács keretei között; támogatja a szankcionálási politika és a végrehajtás koordinálását, beleértve a fegyverembargókat és a fegyverkivitelre vonatkozó közös álláspontot; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy ilyen partnerséget a részvételi keretmegállapodás alapján lehet létrehozni, amely a harmadik országok szerepét kezeli, ezáltal lehetővé teszi az Egyesült Királyság részvételét uniós polgári és katonai missziókban (az Egyesült Királyság vezető szerepet nem kap) és műveletekben, programokban és projektekben, a hírszerzési információk megosztását, a katonai személyzet képzését és cseréjét, valamint a fegyverkezési politikával kapcsolatos együttműködést, beleértve az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében kidolgozott projekteket is; hangsúlyozza, hogy az ilyen részvétel nem sértheti a vonatkozó uniós álláspontokat, határozatokat és jogszabályokat, ideértve a védelem területén történő közbeszerzéseket és transzfereket és azokkal összhangban kell lennie; megerősíti, hogy az ilyen együttműködés feltétele a nemzetközi emberi jogi normák és a nemzetközi humanitárius jog, valamint az EU alapvető jogainak maradéktalan tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megállapítja, hogy a fenti területeken folytatott, uniós minősített információk – többek között hírszerzési információk – megosztását magában foglaló együttműködés feltétele az uniós minősített adatok védelmét szolgáló adatbiztonsági megállapodás; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megjegyzi, hogy más hasonló harmadik országokkal kötött megállapodások alapján az Egyesült Királyság részt vehet a védelmi és külső biztonságot támogató uniós programokban (például az Európai Védelmi Alapban, a Galileo és a kiberbiztonsági programokban); nyitva áll annak lehetősége előtt, hogy az Egyesült Királyság továbbra is hozzájáruljon az EU külső finanszírozási eszközeihez a közös célkitűzések megvalósítása érdekében, különösen a közös szomszédság tekintetében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tudomásul veszi, hogy az Egyesült Királyság jelentős fejlesztési együttműködési és humanitárius segítségnyújtási szereplő, és a brexit után e területeken kölcsönösen előnyös lenne az EU és az Egyesült Királyság közötti együttműködés; |
| --- | --- |

25.

iii.   Belső biztonság

| 26. | hangsúlyozza, hogy az EU és az Egyesült Királyság közös érdeke, hogy olyan partnerséget hozzon létre, amely biztosítja a folyamatos biztonsági együttműködést a közös fenyegetésekkel, különösen a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel szemben, és elkerüli az e területen zajló információáramlás megszakadását; megjegyzi, hogy a (schengeni térségen kívüli) harmadik országok nem rendelkeznek az e területhez tartozó uniós eszközökhöz – többek között adatbázisokhoz – való kiváltságos hozzáféréssel, és nem vehetnek részt a prioritások meghatározásában és a többéves stratégiai célok kialakításában, illetve az operatív cselekvési tervek kidolgozásában az uniós szakpolitikai ciklus összefüggésében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megállapítja továbbá, hogy az Egyesült Királyságot érintő, folyamatban lévő eljárások és vizsgálatok védelmének szükségességén túl átmeneti megállapodások révén a jelenlegi keretek, például az európai elfogatóparancs helyett külön kereteket kell kialakítani az Egyesült Királysággal mint harmadik országgal a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés, többek között a kiadatás és a kölcsönös jogi segítségnyújtás tekintetében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | véleménye szerint a jövőbeli együttműködés olyan, a schengeni térséghez nem tartozó harmadik országokkal kötött megállapodások alapján alakítható ki, amelyek lehetővé teszik a biztonsági vonatkozású adatok cseréjét, illetve az uniós szervekkel és mechanizmusokkal való operatív együttműködést (például az Europollal és az Eurojust-tel); |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy az ilyen együttműködésnek garantálnia kell a jogbiztonságot, az emberi jogok európai egyezményében rögzített alapvető jogok védelmére kell épülnie, valamint a Chartában foglaltakkal lényegében egyenértékű védelmi szintet kell biztosítania; hangsúlyozza továbbá, hogy az együttműködésnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania az uniós adatvédelmi szabványokat, és a hatékony végrehajtásra és vitarendezésre kell támaszkodnia; úgy véli, hogy megoldást kell találni a bűnüldözési, hírszerzési és terrorizmusellenes műveletek terén az EU és az Egyesült Királyság között a jövőben folytatandó információcsere szabályozására; hangsúlyozza, hogy a Bizottság megfelelőségi határozata lenne a legkedvezőbb és legbiztonságosabb lehetőség; emlékeztet arra, hogy az Egyesült Királyságnak minden esetben olyan adatvédelmi szintet kell biztosítania, amely ugyanolyan erős, mint az uniós adatvédelmi szabályok; |
| --- | --- |

29.

iv.   Tematikus együttműködés

| 30. | hangsúlyozza, hogy a fenti 4. pontban meghatározott alapelveket teljes körűen és feltétel nélkül alkalmazni kell az Egyesült Királysággal való jövőbeli együttműködés számos, közös érdekű területén; hangsúlyozza, hogy az ilyen megállapodásoknak egyensúlyra kell törekedniük a harmadik országokkal kötött hasonló megállapodásokban szereplő jogok és kötelezettségek között, ugyanakkor figyelembe kell venniük az EU és az Egyesült Királyság közötti földrajzi közelséget és szoros kapcsolatokat is; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy a fenti elvek és feltételek fényében, valamint az utasok, a légi fuvarozók, a gyártók és a munkavállalók szakszervezetei érdekében légiközlekedési megállapodással és a repülésbiztonsági megállapodással biztosítani kell az összeköttetést; hangsúlyozza azonban, hogy a piaci hozzáférés mértéke a szabályozási konvergencia szintjétől és az uniós vívmányokhoz való igazodástól, valamint egy szilárd vitarendezési és választottbírósági mechanizmus létrehozásától függ; nem zárja ki továbbá a jövőbeli együttműködést az Egyesült Királysággal a közlekedési ágazatban megvalósuló közös érdekű projektek támogatása céljából; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megfontolandónak tartja, hogy a halászattal kapcsolatban megállapodjanak a harmadik országokkal való kétoldalú partnerségi megállapodás-típusok új formájában az együttműködés, a koherencia és a konvergencia magas szintjének fenntartása érdekében, a közös halászati politika alapelveivel és irányítási rendelkezéseivel, valamint a megosztott állományok fenntartható kezelésével összhangban biztosítva a vizekhez és erőforrásokhoz való stabil, folyamatos és kölcsönös hozzáférést, azért, hogy helyreállítsák és olyan szinten tartsák a halászott fajok állományait, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet; hangsúlyozza, hogy a megosztott állományok közös kezeléséhez szükség van az Egyesült Királyság hozzájárulására ezen állományok tudományos értékelése során; hangsúlyozza azonban, hogy a halászati termékek kölcsönös piacra jutását a jövőbeli megállapodás részeként kell tárgyalni, továbbá az EU piacára való bejutást az uniós hajóknak az Egyesült Királyság halászati területéhez és erőforrásaihoz való hozzáféréstől, valamint a megosztott halállomány kezelésében való együttműködés szintjétől kell függővé tenni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza a kulturális és oktatási együttműködésben rejlő értékeket, beleértve a tanulmányi és az ifjúsági mobilitást, valamint a kulturális és kreatív ágazatok jelentőségét az EU szomszédos országokkal való kapcsolatainak elmélyítése elősegítésében, és üdvözölné az EU és az Egyesült Királyság közötti együttműködés folytatódását e területeken, ideértve az olyan releváns programokat is, mint az Erasmus vagy a Kreatív Európa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | a kutatási és innovációs együttműködést illetően megfontolandónak tartja az Egyesült Királyság harmadik országként való részvételét az EU kutatási és innovációs keretprogramjában és az EU űrprogramjaiban, kizárva az EU költségvetéséből az Egyesült Királyságba való nettó transzferek vagy ez utóbbi döntéshozatali szerepének lehetőségét; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy a környezetvédelem, az éghajlatváltozás elleni fellépés, valamint a közegészségügy és az élelmiszerbiztonság érdekében az jelentené a legjobb megoldást, ha az Egyesült Királyság továbbra is teljes mértékben összhangban lenne a jelenlegi és a jövőbeli uniós jogszabályokkal, beleértve az EU „Tiszta levegőt”s „Tiszta energia”csomagjainak keretében elfogadott, 2030-ig kitűzött kötelezettségvállalások és célok betartását; amennyiben erre nem fog sor kerülni, e kérdésekben a szoros együttműködés és magas szintű normák biztosítása, valamint a határokon átnyúló környezeti kérdések kezelése érdekében szorgalmazza az EU és az Egyesült Királyság közötti megállapodások megkötését; hangsúlyozza, hogy az e területen tevékenykedő uniós ügynökségekkel való együttműködésnek kétoldalú megállapodásokon kell alapulnia; |
| --- | --- |

35.

| 36. | elképzelhetőnek tartja a harmadik országokkal kötött megállapodásokhoz hasonló megállapodások megkötését az energia, az elektronikus hírközlés, a kiberbiztonság és az IKT területén; úgy véli, hogy az energiával kapcsolatban bármilyen intézkedésnek tiszteletben kell tartania a belső energiapiac integritását, hozzá kell járulnia az energiabiztonsághoz, a fenntarthatósághoz és a versenyképességhez, továbbá figyelembe kell vennie az EU és az Egyesült Királyság közötti rendszerösszekötőket; elvárja az Egyesült Királyságtól, hogy megfeleljen a legmagasabb szintű nukleáris biztonsági és sugárvédelmi szabványoknak, beleértve a hulladékszállítást és a létesítmények leszerelését is; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy az Egyesült Királyság folytatódó részvételével továbbra is fenn kell tartania az Észak-Írországban és az Írországgal határos régióban a megbékélés előmozdításán keresztül egy békés és stabil társadalom megerősítésére irányuló uniós PEACE programot; |
| --- | --- |

37.

v.   A jövőbeni megállapodás eljárásrendje

| 38. | rámutat arra, hogy az Egyesült Királysággal mint harmadik országgal kapcsolatos bármely jövőbeli EU–Egyesült Királyság megállapodásnak egy koherens és szilárd irányítási rendszert kell magában foglalnia, amely négy pillérre épülő átfogó keretet biztosít a megállapodás rendelkezéseinek értelmezése és alkalmazása terén, kiterjedve a megállapodás közös, folyamatos felügyeletére/irányítására, a vitarendezésre és a végrehajtási mechanizmusokra; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kitart annak abszolút szükségessége mellett, hogy ez az irányítási rendszer teljes mértékben megőrizze az EU döntéshozatali és jogi autonómiáját, beleértve az EU Bíróságának az uniós jog kizárólagos értelmezőjeként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy az irányítási intézkedések kialakításának arányosnak kell lennie a jövőbeli kapcsolat jellegével, kiterjedésével és mélységével, és figyelembe kell vennie az összekapcsolódás, az együttműködés és a közelség szintjét; |
| --- | --- |

40.

| 41. | egyetért azzal az elgondolással, hogy létre kell hozni egy, a megállapodás végrehajtásának felügyeletéért felelős vegyes bizottságot, amely az eltérő értelmezés kérdéseivel és az elfogadott korrekciós intézkedések jóhiszemű végrehajtásával foglalkozik, valamint teljes mértékben biztosítja az EU szabályozási autonómiáját, beleértve az Európai Parlament és a Tanács jogalkotási előjogait; hangsúlyozza, hogy az e bizottságban részt vevő uniós képviselőket az Európai Parlament bevonásával megfelelő elszámoltathatósági mechanizmusoknak kell alávetni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy az uniós jogszabályokban meghatározott fogalmakon alapuló rendelkezések esetében az eljárásrendnek az Európai Bíróság elé utalásról kell rendelkezniük; megismétli, hogy a megállapodás uniós joghoz nem kapcsolódó rendelkezéseinek alkalmazása és értelmezése tekintetében csak akkor irányozható elő alternatív vitarendezés, ha ez az Európai Unió Bíróságának függetlenségével és pártatlanságával egyenértékű garanciákat nyújt; |
| --- | --- |

42.

vi.   Egyenlő versenyfeltételek

| 43. | emlékeztet arra, hogy az Egyesült Királyságnak és a fennhatósága alá tartozó területeinek továbbra is tiszteletben kell tartaniuk és végre kell hajtaniuk a nemzetközi kötelezettségeiknek, illetve az uniós jogszabályoknak és politikáknak megfelelő normákat, különösen a fenti 4. pontban említett területeken, oly módon, hogy az tükrözze a jövőbeli kapcsolat kiterjedését és mélységét; tudomásul veszi az uniós jogszabályokon alapuló szabályozási összhang fenntartásának előnyeit; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megjegyzi, hogy az egyenlő versenyfeltételekről szóló megállapodás kiterjedése és mélysége alapvető szerepet fog játszani az EU és az Egyesült Királyság közötti átfogó jövőbeli kapcsolatok jellegének meghatározásában; emlékeztet arra, hogy az európai szociális modell Egyesült Királyság általi folyamatos követése kulcsfontosságú szerepet játszhat e folyamatban; |
| --- | --- |

44.

| 45. | szilárd meggyőződése, hogy az Egyesült Királyságnak be kell tartania az uniós vívmányok adóügyi és a pénzmosás elleni jogszabályait, beleértve az adózási átláthatóságot, az adóügyekkel kapcsolatos információcserét és az adóelkerülést megakadályozó intézkedéseket, továbbá foglalkoznia kell a fennhatósága alá tartozó területek helyzetével, és azzal, hogy e területek nem felelnek meg az EU jó kormányzási kritériumainak és az átláthatósági követelményeknek; ragaszkodik ahhoz, hogy a vámunióhoz való hozzáférést szigorúan az Egyesült Királyságnak a fent említett normákkal való összehangolásához kössék; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ismételten hangsúlyozza, hogy biztosítékokat kell létrehozni a környezetvédelem, az éghajlatváltozás elleni fellépés, az élelmiszer-biztonság és a közegészségügy területén mind a magas szintű normák fenntartása, mind pedig az egyenlő feltételek biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a polgárok és a nem kormányzati szervezetek számára az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést és a megfelelő panasztételi mechanizmust a munkaügyi és környezetvédelmi normák érvényesítése tekintetében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | megjegyzi, hogy a megállapodás többi részéhez hasonlóan az egyenlő versenyfeltételekre vonatkozó rendelkezésekhez is erőteljes kormányzási struktúrákra lesz szükség, hogy azok megfelelő irányítási, felügyeleti, vitarendezési és végrehajtási mechanizmusokkal, szükség esetén szankciókkal és ideiglenes intézkedésekkel rendelkezzenek, továbbá adott esetben mindkét fél számára olyan független intézményeket tartsanak fenn, amelyek képesek hatékonyan felügyelni és érvényre juttatni a végrehajtást; |
| --- | --- |

47.

vii.   Lehetséges részvétel uniós programokban

| 48. | hangsúlyozza, hogy az Egyesült Királyság uniós fellépésekben és programokban való részvételének feltételeit az EGT-n kívüli harmadik országokra alkalmazandó szabályok fogják meghatározni; hangsúlyozza, hogy az Egyesült Királyság részvételét az EU-nak közösen kell elfogadnia, tiszteletben tartva az összes – köztük a finanszírozásra, a végrehajtásra, az ellenőrzésre és a mentesítésre vonatkozó – szabályt és mechanizmust és részvételi feltételt, kizárva az EU költségvetéséből az Egyesült Királyságba való nettó transzferek lehetőségét; |
| --- | --- |

48.

| 49. | emlékeztet arra, hogy általános szabályként az Egyesült Királyság nem vehet részt harmadik országként az uniós ügynökségekben, illetve nem férhet hozzájuk; megjegyzi azonban, hogy ez nem zárja ki egyes esetekben a szigorúan szabályozott együttműködést, amely előírja az összes vonatkozó szabálynak és pénzügyi hozzájárulásnak való megfelelést; rámutat arra, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek tartalmaznia kell az EU–Egyesült Királyság közötti jövőbeni kapcsolatok következményeit; |
| --- | --- |

49.

Kilépési megállapodás

| 50. | üdvözli a Bizottság 2018. február 28-i kilépési megállapodásának tervezetét, amely nagymértékben tükrözi a Parlament nézeteit; megjegyzi, hogy azt a kölcsönösen elfogadott a 2017. december 8-i közös jelentés és a kilépéssel kapcsolatos egyéb kérdésekkel kapcsolatos uniós álláspontok alapján dolgozták ki; |
| --- | --- |

50.

| 51. | üdvözli a kilépési megállapodás tervezetében meghatározott intézményi rendelkezéseket és vitarendezési mechanizmusokat, ideértve az átmeneti időszakban a kedvezmények felfüggesztését – a kilépési megállapodástervezet 165. cikkében foglaltak szerint – a kilépési megállapodáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások és rendelkezések be nem tartása esetén; |
| --- | --- |

51.

i.   A polgárok jogai

| 52. | üdvözli a Bizottság kilépési megállapodástervezetének második részében a polgári jogokat illető általános megközelítést, ugyanakkor megismétli, hogy a Parlament egyetértésének egyik legfontosabb feltétele a polgárok jogaira vonatkozó valamennyi lezáratlan kérdés megoldása és annak biztosítása, hogy az Egyesült Királyságban jogszerűen élő uniós polgárok, továbbá az EU-27 tagállamaiban jogszerűen élő egyesült királyságbeli polgár joga ne sérüljön; támogatja a jövőbeli házastársakra való hivatkozás felvételét; tudomásul veszi az állandó tartózkodási jog megszerzésére irányuló közigazgatási eljárásokra vonatkozó rendelkezéseket, és ragaszkodik annak lehetővé tételéhez, hogy a családok egyetlen – deklaratív jellegű – formanyomtatvány benyújtásával elindíthassák az eljárást, amely során a bizonyítási teher az Egyesült Királyság hatóságaira hárul; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament ellenőrizni fogja, hogy hatékonyan végrehajtották-e ezeket az eljárásokat, illetve egyszerűek, világosak és ingyenesek-e; ragaszkodik a teljes Unión belüli szabad mozgáshoz való jog jövőbeli biztosításához a jelenleg az EU-27 valamely tagállamában élő egyesült királyságbeli polgárok számára, valamint a helyi választásokon való szavazati jog biztosításához a kilépési megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi polgár számára; felszólít továbbá a kilépési megállapodás hatálya alá tartozó uniós állampolgárok számára az Egyesült Királyságba való visszatérés jogának egész életre szóló biztosítására, a fogyatékossággal élő állampolgárok és gondozóik kiutasítással szembeni védelmének biztosítására, valamint a 2004/38/EK irányelv szerint a kiutasítással kapcsolatos eljárási jogok megőrzésére es az uniós jogban megállapítottak szerint a harmadik országbeli állampolgárok jogainak védelmére; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragaszkodik ahhoz, hogy az átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyságba érkező uniós polgárok ugyanazokkal a jogokkal rendelkezzenek, mint azok, akik az átmeneti időszak kezdete előtt érkeztek; ebben az összefüggésben elutasítja az Egyesült Királyság kormányának közelmúltban kiadott szakpolitikai tanulmányában szereplő azon javaslatot, amely fenntartja az uniós polgárok aszerinti megkülönböztetését, hogy az átmeneti időszak kezdete előtt vagy után érkeztek; |
| --- | --- |

53.

| 54. | megismétli, hogy számos ukrán állampolgár kifejezetten ellenzi az EUMSZ 20. cikke értelmében jelenleg élvezett jogainak elvesztését; javasolja, hogy az EU-27 vizsgálja meg, miként tudná ezt mérsékelni az EU elsődleges jogának keretein belül, teljes mértékben tiszteletben tartva a viszonosság, a méltányosság, a szimmetria és a megkülönböztetésmentesség elveit; tudomásul veszi, hogy a közelmúltban utaltak az Európai Bíróság elé egy, a holland bírósághoz benyújtott ügyet a brit állampolgárok uniós polgársághoz fűződő jogainak brexitet követő megőrzéséről; |
| --- | --- |

54.

ii.   Írország és Észak-Írország

| 55. | üdvözli a Bizottság kilépési megállapodástervezetében az Írországra és Észak-Írországra vonatkozó jegyzőkönyvet, amely a 2017. december 8-i közös jelentésben vázolt védelmi opciót teszi működőképessé; hangsúlyozza, hogy ez konkrét megoldást kínál az észak-déli együttműködés megőrzésére és az Észak-Írországi és Írország közötti szigorú határellenőrzés elkerülésére, ami akkor válik szükségessé, ha a közös jelentés 49. bekezdésében foglaltak szerint nem sikerül alternatívát találni sem az EU–Egyesült Királyság általános kapcsolatán, sem pedig az Egyesült Királyság konkrét javaslatain keresztül; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a közös jelentés kötelezettségvállalásaival összhangban az Egyesült Királyság biztosítsa, hogy a nagypénteki megállapodásban foglaltaknak megfelelően nem fogja csökkenteni a jogokat, beleértve a szociális és demokratikus jogokat, biztosítékokat és az esélyegyenlőséget; ragaszkodik a közös utazási térség valamennyi elemének és az uniós polgárok szabad mozgáshoz való jogának átvételéhez, amely az uniós jogon és a nagypénteki megállapodáson alapul; |
| --- | --- |

56.

iii.   Átmeneti időszak

| 57. | megismétli a 2017. december 13-i állásfoglalásában foglalt elveket, mely szerint az Egyesült Királyság a kilépési határidőt követően már fogja az uniós intézmények és szervek részét képezni, és nem fog hozzájárulni a döntéshozatalhoz, és ez az átmenet csak az uniós vívmányok meghosszabbítását és a meglévő uniós szabályozási, költségvetési, felügyeleti, igazságügyi és végrehajtási eszközök és struktúrák Egyesült Királyságra való alkalmazásának folytatását jelentheti; teljes mértékben támogatja az Európai Tanács tárgyalási irányelveiben meghatározott tárgyalási megbízást, a Tanács tárgyalási irányelveit és a Bizottság ezzel kapcsolatban nemrégiben megfogalmazott álláspontját; |
| --- | --- |

57.

| 58. | üdvözli és támogatja az átmeneti rendelkezésekről szóló kilépési megállapodás tervezetének negyedik részét; megismétli, hogy az uniós jog által a polgárok számára biztosított valamennyi jogot ki kell terjeszteni az átmeneti időszakra; hangsúlyozza, hogy ez ugyanúgy vonatkozik az átmeneti időszakban az Egyesült Királyságba érkező uniós polgárokra is, akiknek pontosan ugyanazokat a jogokat kell élvezniük, különös tekintettel a gyermekek után járó támogatásokra, a családegyesítésre és az EU Bírósága előtti jogorvoslathoz való hozzáférésre; |
| --- | --- |

58.

| 59. | emlékeztet arra, hogy bármilyen átmeneti intézkedésnek teljes mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie a WTO-kötelezettségekkel annak elkerülése érdekében, hogy megszakadjanak a harmadik országokkal fennálló kereskedelmi kapcsolatok; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragaszkodik ahhoz, hogy az Egyesült Királyság által a kilépés után harmadik országokkal folytatott bármely későbbi kereskedelmi megállapodás csak az átmeneti rendelkezések alkalmazási idejének lejárta után léphet hatályba; |
| --- | --- |

60.

| 61. | emlékeztet arra, hogy az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésének időpontját követően az Egyesült Királyság már nem élvezheti az EU vagy a nevében eljáró tagállamok, illetve az EU és a tagállamok által közösen megkötött nemzetközi megállapodások előnyeit; tudomásul veszi, hogy az átmeneti időszak alatt továbbra is érvényesek az Egyesült Királyságra az e megállapodásokból eredő kötelezettségek; hangsúlyozza, hogy az Egyesült Királyság nem vehet majd részt az említett megállapodásokban előírt irányítási struktúrákban és a döntéshozatali eljárásokban; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rámutat arra, hogy a kilépési megállapodás részeként az átmeneti rendelkezések csak a megállapodás hatálybalépését követően valósíthatók meg; |
| --- | --- |

62.

iv.   A kilépéssel kapcsolatos egyéb kérdések

| 63. | felszólít arra, hogy haladéktalanul állapodjanak meg a kilépési megállapodás tervezetének harmadik részében meghatározott valamennyi, kilépéssel kapcsolatos rendelkezésről, és sürgeti az Egyesült Királyságot, hogy – amennyiben még nem tette meg – alakítson ki egyértelmű álláspontot minden olyan kérdésben, amely a rendezett kilépést érintheti; |
| --- | --- |

63.

Felkészültség

| 64. | hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok által különböző szinteken végzett munka fontosságát a tudatosság növelése és a felkészültség tekintetében; hangsúlyozza, hogy a brexit bizonytalansága miatt nem csak az uniós intézményeket, hanem a nemzeti hatóságokat, a gazdasági szereplőket és különösen a polgárokat is figyelmeztetni kell, akiknek megfelelő tájékoztatást kell kapniuk annak érdekében, hogy megfelelő módon fel tudjanak készülni minden lehetséges forgatókönyvre, köztük arra az eshetőségre is, ha nem sikerül megállapodni; külön felhívja a figyelmet az érintett ágazatok és személyek maximális számát célzó fellépésekre, többek között az alábbi területeken:






  — | a betegek állatgyógyászati és emberi felhasználásra szánt gyógyszerekhez és az orvostechnikai eszközökhöz való folyamatos és biztonságos hozzáférése, beleértve a radioaktív izotópok biztonságos és folyamatos ellátását, |
| --- | --- | --- |

64.

—

a betegek állatgyógyászati és emberi felhasználásra szánt gyógyszerekhez és az orvostechnikai eszközökhöz való folyamatos és biztonságos hozzáférése, beleértve a radioaktív izotópok biztonságos és folyamatos ellátását,

| — | pénzügyi szolgáltatások a gazdasági szereplők számára, |
| --- | --- |

—

pénzügyi szolgáltatások a gazdasági szereplők számára,

| — | az Egyesült Királysággal kereskedő kkv-k és kis piaci szereplők – például az élelmiszer-ipari termelők és a halászati termékek termelői – felkészültsége, akiknek az első alkalommal kell szembesülniük kiviteli eljárásokkal és bizonyos követelményekkel, például az egészségügy és növényegészségügy terén, |
| --- | --- |

—

az Egyesült Királysággal kereskedő kkv-k és kis piaci szereplők – például az élelmiszer-ipari termelők és a halászati termékek termelői – felkészültsége, akiknek az első alkalommal kell szembesülniük kiviteli eljárásokkal és bizonyos követelményekkel, például az egészségügy és növényegészségügy terén,

| — | az utasok és áruk szállítására vonatkozó új jogi keretből eredő korlátok és korlátozások, valamint ezek hatása az élelmiszerellátás, a feldolgozás és az értékesítési lánc rövid határidejű elemeire, |
| --- | --- |

—

az utasok és áruk szállítására vonatkozó új jogi keretből eredő korlátok és korlátozások, valamint ezek hatása az élelmiszerellátás, a feldolgozás és az értékesítési lánc rövid határidejű elemeire,

| — | a helyes címkézéshez, a nyomon követhetőséghez és a mezőgazdasági és halászati termékek valódi származásához kapcsolódó kapacitás az élelmiszer-biztonsági és állatjóléti előírásoknak való megfelelés, valamint az élelmiszerekkel kapcsolatos pontos fogyasztói tájékoztatás biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

—

a helyes címkézéshez, a nyomon követhetőséghez és a mezőgazdasági és halászati termékek valódi származásához kapcsolódó kapacitás az élelmiszer-biztonsági és állatjóléti előírásoknak való megfelelés, valamint az élelmiszerekkel kapcsolatos pontos fogyasztói tájékoztatás biztosítása érdekében,

| — | az adatvédelem jogi kerete, |
| --- | --- |

—

az adatvédelem jogi kerete,

| — | a brexit következtében módosításokat igénylő uniós jogszabályok Bizottság általi teljes azonosítása; |
| --- | --- |

—

a brexit következtében módosításokat igénylő uniós jogszabályok Bizottság általi teljes azonosítása;

o

o o

| 65. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, az Európai Unió Tanácsának, az Európai Bizottságnak, a nemzeti parlamenteknek, valamint az Egyesült Királyság kormányának. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0102.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0361.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0490.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/51 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/51

---

P8_TA(2018)0075

A következő többéves pénzügyi keret: a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről kialakítandó parlamenti álláspont előkészítése

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása a következő többéves pénzügyi keretről: a Parlament 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló álláspontjának előkészítése (2017/2052(INI))

(2019/C 162/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 311., 312. és 323. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 311., 312. és 323. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és annak a 2017. június 20-i (EU, Euratom) 2017/1123 tanácsi rendelet (2) általi későbbi módosítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és annak a 2017. június 20-i (EU, Euratom) 2017/1123 tanácsi rendelet (2) általi későbbi módosítására,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően”című, 2016. július 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően”című, 2016. július 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló, 2017. június 28-i vitaanyagára (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló, 2017. június 28-i vitaanyagára (COM(2017)0358),

| — | tekintettel az Európai Unió pénzügyeinek jövőjére vonatkozó vitaanyagról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió pénzügyeinek jövőjére vonatkozó vitaanyagról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend”című 70/1. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend”című 70/1. sz. határozatára,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodás Európai Parlament általi, 2016. október 4-i (7) és Tanács általi, 2016. október 5-i (8) megerősítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodás Európai Parlament általi, 2016. október 4-i (7) és Tanács általi, 2016. október 5-i (8) megerősítésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU”(Az emberi jogokkal foglalkozó társadalmi szervezeteket érintő kihívások az Unióban) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU”(Az emberi jogokkal foglalkozó társadalmi szervezeteket érintő kihívások az Unióban) című jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság civil társadalmi szervezetek európai uniós finanszírozásáról szóló saját kezdeményezésű véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság civil társadalmi szervezetek európai uniós finanszírozásáról szóló saját kezdeményezésű véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményeire, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A8-0048/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményeire, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A8-0048/2018),

| A. | mivel a jelenlegi többéves pénzügyi keretet 2013-ban fogadták el, és első alkalommal csökkentette reálértéken mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatokat a korábbi pénzügyi programozási időszakhoz képest, a Lisszaboni Szerződésben, illetve az Európa 2020 stratégiában meghatározott bővülő uniós hatáskörök és törekvések ellenére; mivel ez azzal is járt, hogy jelentős eltérés alakult ki a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje között, ami a többéves pénzügyi keret első két évében hozzájárult a kifizetetlen számlák felhalmozódásához; mivel a többéves pénzügyi keret és a kapcsolódó jogalapok megkésett elfogadása végrehajtási késedelmekhez vezetett, aminek következményei még ma is érezhetők, és ez a kifizetési kérelmek felhalmozódásához vezethet a jelenlegi többéves pénzügyi keret végén, ami átgyűrűzik a következő időszakra; mivel a Parlament kérésére új rendelkezések kerültek be a többéves pénzügyi keretbe, hogy a lehető legteljesebb körben ki lehessen használni annak átfogó felső határait, és rugalmassági mechanizmusokat lehessen biztosítani; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi többéves pénzügyi keretet 2013-ban fogadták el, és első alkalommal csökkentette reálértéken mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatokat a korábbi pénzügyi programozási időszakhoz képest, a Lisszaboni Szerződésben, illetve az Európa 2020 stratégiában meghatározott bővülő uniós hatáskörök és törekvések ellenére; mivel ez azzal is járt, hogy jelentős eltérés alakult ki a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje között, ami a többéves pénzügyi keret első két évében hozzájárult a kifizetetlen számlák felhalmozódásához; mivel a többéves pénzügyi keret és a kapcsolódó jogalapok megkésett elfogadása végrehajtási késedelmekhez vezetett, aminek következményei még ma is érezhetők, és ez a kifizetési kérelmek felhalmozódásához vezethet a jelenlegi többéves pénzügyi keret végén, ami átgyűrűzik a következő időszakra; mivel a Parlament kérésére új rendelkezések kerültek be a többéves pénzügyi keretbe, hogy a lehető legteljesebb körben ki lehessen használni annak átfogó felső határait, és rugalmassági mechanizmusokat lehessen biztosítani;

| B. | mivel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről hamar bebizonyosodott, hogy nem alkalmas a tényleges igények és politikai törekvések teljesítésére, mivel már kezdettől fogva azt kérték, hogy kezeljen számos olyan válságot és új kihívást a beruházások, a társadalmi kirekesztés, a migráció és a menekültügy, a fiatalok foglalkoztatása, a biztonság, a mezőgazdaság, a környezet és az éghajlatváltozás területén, amelyekkel az elfogadásának időpontjában nem számoltak; mivel ennek eredményeként a jelenlegi többéves pénzügyi keret már a végrehajtás első két éve után elérte határait, mivel a rendelkezésre álló tartalékkeretek kimerültek, jelentős mértékben igénybevételre kerültek a rugalmassági rendelkezések és a különleges eszközök, a meglévő politikák és programok nyomás alá kerültek, vagy akár még csökkentették is azok kereteit, valamint néhány költségvetésen kívüli mechanizmust került létrehozásra, ilyen módon kompenzálva az uniós költségvetés elégtelen szintjét és rugalmatlanságát; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről hamar bebizonyosodott, hogy nem alkalmas a tényleges igények és politikai törekvések teljesítésére, mivel már kezdettől fogva azt kérték, hogy kezeljen számos olyan válságot és új kihívást a beruházások, a társadalmi kirekesztés, a migráció és a menekültügy, a fiatalok foglalkoztatása, a biztonság, a mezőgazdaság, a környezet és az éghajlatváltozás területén, amelyekkel az elfogadásának időpontjában nem számoltak; mivel ennek eredményeként a jelenlegi többéves pénzügyi keret már a végrehajtás első két éve után elérte határait, mivel a rendelkezésre álló tartalékkeretek kimerültek, jelentős mértékben igénybevételre kerültek a rugalmassági rendelkezések és a különleges eszközök, a meglévő politikák és programok nyomás alá kerültek, vagy akár még csökkentették is azok kereteit, valamint néhány költségvetésen kívüli mechanizmust került létrehozásra, ilyen módon kompenzálva az uniós költségvetés elégtelen szintjét és rugalmatlanságát;

| C. | mivel ezek a hiányosságok már a többéves pénzügyi keret 2016 végén elindított félidős értékelésének és felülvizsgálatának az időpontjában nyilvánvalóvá váltak, és azonnali intézkedéseket igényeltek volna, amit a Parlament is kimutatott 2016. július 6-i állásfoglalásában; mivel az elfogadott félidős felülvizsgálatnak sikerült szerény mértékben kiterjesztenie a meglévő rugalmassági rendelkezésekben rejlő lehetőségeket, azonban nem sikerült felülvizsgálnia a többéves pénzügyi keret felső határait; |
| --- | --- |

C.

mivel ezek a hiányosságok már a többéves pénzügyi keret 2016 végén elindított félidős értékelésének és felülvizsgálatának az időpontjában nyilvánvalóvá váltak, és azonnali intézkedéseket igényeltek volna, amit a Parlament is kimutatott 2016. július 6-i állásfoglalásában; mivel az elfogadott félidős felülvizsgálatnak sikerült szerény mértékben kiterjesztenie a meglévő rugalmassági rendelkezésekben rejlő lehetőségeket, azonban nem sikerült felülvizsgálnia a többéves pénzügyi keret felső határait;

| D. | mivel a Bizottság 2018 májusában fogja bemutatni a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló javaslatcsomagját, beleértve a jövőbeli saját forrásokat is, míg az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet kimondta, hogy ezeket 2018. január 1. előtt kellett volna benyújtani; mivel ezt várhatóan röviddel később a pénzügyi programokra és eszközökre vonatkozó jogalkotási javaslattervezetek fogják követni; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság 2018 májusában fogja bemutatni a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló javaslatcsomagját, beleértve a jövőbeli saját forrásokat is, míg az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet kimondta, hogy ezeket 2018. január 1. előtt kellett volna benyújtani; mivel ezt várhatóan röviddel később a pénzügyi programokra és eszközökre vonatkozó jogalkotási javaslattervezetek fogják követni;

| 1. | elfogadja ezt az állásfoglalást, hogy felvázolja a Parlament álláspontját a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, különös figyelmet fordítva annak várható prioritásaira, méretére, szerkezetére, időtartamára, rugalmasságára és más horizontális elveire, és rámutat a következő pénzügyi keret hatálya alá tartozó egyes uniós politikákra vonatkozó különleges költségvetési iránymutatásokra; azt várja a Bizottságtól, hogy a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó jogalkotási javaslatot egy új intézményközi megállapodás tervezetével együtt terjessze elő, amely figyelembe veszi a Parlament álláspontját és javaslatait; hangsúlyozza, hogy ez az állásfoglalás is alapot szolgáltat ahhoz, hogy a Parlament szerepet vállaljon a következő többéves pénzügyi keret elfogadásához vezető eljárásban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ezzel párhuzamosan külön állásfoglalást (9) fogad el, hogy felvázolja álláspontját az uniós saját források rendszerének reformjával kapcsolatban, összhangban a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport ajánlásaival; felszólítja a Bizottságot, hogy vegye megfelelően figyelembe a Parlament álláspontját az EU saját forrásairól szóló jogalkotási javaslatok előkészítése során, amelyek hatókörének nagyratörőnek kell lennie, és amelyeket a többéves pénzügyi keretről szóló javaslatokkal együtt kell bemutatni; hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek mind a kiadási, mind pedig a bevételi oldalát egyetlen csomagként kell kezelni a közelgő tárgyalások során, és hogy nem fog megállapodás születni a többéves pénzügyi keretről, ha nem történik megfelelő előrelépés a saját források terén; |
| --- | --- |

2.

I.   
  A következő többéves pénzügyi keret prioritásai és kihívásai

| 3. | üdvözli a következő többéves pénzügyi keretről folytatott vitát, amely lehetőséget kínál egy erősebb és fenntarthatóbb Európa alapjainak előkészítésére egyik legkézzelfoghatóbb eszközén, az uniós költségvetésen keresztül; úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretet be kell ágyazni egy átfogóbb stratégiába és az Európa jövőjéről folyó gondolkodásba; véleménye szerint a következő többéves pénzügyi keretnek költségvetési eszközökbe kell átültetnie az Unió politikai projektjét és politikai prioritásait; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meggyőződése, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek az Unió kialakult politikáira és prioritásaira kell épülnie, amelyek a béke, a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, a jólét, a hosszú távú fenntartható gazdasági növekedés, a jó minőségű munkahelyek, a fenntartható fejlődés és a kutatás és az innováció fellendítésére, a tisztességes munkahelyekhez vezető színvonalas foglalkoztatás biztosítására, az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió és a tagállamok és polgárok közötti szolidaritás erősítésére irányulnak; úgy véli, hogy ezek a pillérek az előfeltételei a megfelelően működő egységes piacnak és gazdasági és monetáris uniónak, valamint az Európa által a világban elfoglalt hely megerősítésének; bízik abban, hogy ezek minden eddiginél fontosabbak Európa jövőbeli törekvései szempontjából; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek lehetővé kell tennie az Unió számára, hogy megoldásokat találjon, és megerősödve emelkedjen ki az évtized válságaiból: a gazdasági és pénzügyi visszaesésből, a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliségből, a tartós szegénységből és társadalmi kirekesztésből, a migráció és a menekültek jelenségéből, valamint az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák, a környezetkárosodás, a biológiai sokféleség csökkenése, a terrorizmus és az instabilitás által kiváltott válságokból, hogy csak néhányat nevezzünk meg; hangsúlyozza, hogy ezek a belföldi következményekkel is járó globális, határokon átnyúló kihívások leleplezik gazdaságaink és társadalmaink kölcsönös függő viszonyát, és rámutatnak a közös fellépések szükségességére; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat, hogy az EU-nak teljesítenie kell azon kötelezettségvállalását, hogy élen jár az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak végrehajtásában, amelyek globális menetrendként szolgálnak ahhoz, hogy a Föld társadalmai fenntarthatóbbá, igazságosabbá és virágzóbbá váljanak; hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keretet össze kell hangolni a fenntartható fejlesztési célokkal; üdvözli, hogy a Bizottság kötelezettséget vállalt a fenntartható fejlesztési célok uniós politikákban és kezdeményezésekben való érvényesítésére; elvárja, hogy az Unió teljesítse az ezekre a célokra irányuló kötelezettségvállalásait; továbbá kiemeli, hogy a szociális jogok európai pillérének kihirdetését, valamint az EU és a tagállamok szociálisabb Európa iránti kötelezettségvállalását megfelelő pénzügyi forrásokkal kell támogatni; úgy ítéli meg, hogy a Párizsi Megállapodást követően az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos kiadásokat jelentősen növelni kellene a jelenlegi többéves pénzügyi kerethez képest, és azoknak mielőbb, és legkésőbb 2027-ig el kellene érniük a 30%-ot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keret lehetőséget kínál az Uniónak annak bizonyítására, hogy képes összefogni és kezelni az olyan politikai fejleményeket, mint a brexit, a populista és nacionalista mozgalmak felemelkedése és a globális vezető szerepben bekövetkezett változások; hangsúlyozza, hogy a megosztottság és az önzés nem ad választ a globális problémákra és a polgárok aggodalmaira; úgy véli, hogy különösen a brexitről folyó tárgyalások rámutatnak arra, hogy az uniós tagság előnyei jóval felülmúlják a költségvetéshez nyújtott hozzájárulás költségeit; ezzel összefüggésben kéri a korábban tett kötelezettségvállalások keretének maradéktalan tiszteletben tartását, ahogy az a nagypénteki megállapodás esetében is történt a jogállamiság és a demokrácia vonatkozásában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kéri ezért a meglévő politikák, különösen a Szerződésekben rögzített régóta fennálló uniós politikák, nevezetesen a közös agrárpolitika és halászati politika, valamint a kohéziós politika folyamatos támogatását, mivel azok elviszik az uniós polgárokhoz az európai projekt kézzelfogható előnyeit; elutasít minden olyan próbálkozást, amely e politikák nemzeti hatáskörbe történő visszautalására irányul, mivel ez nem csökkentené az adófizetőkre és a fogyasztókra háruló pénzügyi terhet, és jobb eredményeket sem érne el, ehelyett azonban akadályozná a növekedést, a szolidaritást és az egységes piac működését, miközben tovább mélyítené az egyenlőtlenségeket és növelné a különbségeket a területek és a gazdasági ágazatok között; a következő programozási időszakban ugyanolyan szintű finanszírozást szándékozik biztosítani e politikák tekintetében a 27 uniós tagállam számára, miközben tovább javítja azok eredményességét, és egyszerűsíti az említett politikákhoz kapcsolódó eljárásokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy Európának olyan kilátásokat kell kínálnia a fiatalabb nemzedék és a jövőorientált vállalkozások számára, amelyek sikeresebbé teszik az EU-t a globális színtéren; eltökélt szándéka, hogy jelentősen bővítse két kiemelt programját, nevezetesen a kutatási keretprogramot és az Erasmus+ programot, amelyek a jelenlegi eszközeikkel nem tudnak eleget tenni a nagyon színvonalas jelentkezésekkel járó rendkívül nagy érdeklődésnek; szilárdan kiáll amellett, hogy jelentős mértékben növelni kell a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség elleni küzdelemre és a kis- és középvállalkozások támogatására szánt forrásokat az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés jogutód programjai és a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) révén; támogatja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) 2.0 megerősítését is; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja az Uniót, hogy vállalja szerepét a három újonnan kialakuló szakpolitikai területen, amelyek belső és külső dimenzióval is rendelkeznek, és a jelenlegi többéves pénzügyi keret során jelentek meg:






  — | átfogó menekültügyi, migrációs és integrációs politika kialakításával és finanszírozásával, és a migráció és a lakóhelyelhagyás kiváltó okainak a harmadik országokban való kezelésével; |
| --- | --- | --- |

10.

—

átfogó menekültügyi, migrációs és integrációs politika kialakításával és finanszírozásával, és a migráció és a lakóhelyelhagyás kiváltó okainak a harmadik országokban való kezelésével;

| — | a külső határok védelmének megerősítésével és a stabilitás előmozdításával, különösen az emberi jogok védelmezésével külföldön, a konfliktusok megelőzésével és külső fejlesztési politikákkal; |
| --- | --- |

—

a külső határok védelmének megerősítésével és a stabilitás előmozdításával, különösen az emberi jogok védelmezésével külföldön, a konfliktusok megelőzésével és külső fejlesztési politikákkal;

| — | közös belső biztonság megteremtésével az uniós polgárok számára és a kutatási erőfeszítések és képességek összevonásával a védelem területén, hangsúlyozva, hogy a védelem területén tett fellépések nem történhetnek az uniós fejlesztéspolitikák kárára; |
| --- | --- |

—

közös belső biztonság megteremtésével az uniós polgárok számára és a kutatási erőfeszítések és képességek összevonásával a védelem területén, hangsúlyozva, hogy a védelem területén tett fellépések nem történhetnek az uniós fejlesztéspolitikák kárára;

| 11. | kiemeli, hogy a jövőbeli keret várhatóan integrálni fogja a pénzügyi támogatás két új típusát, amelyek jelenleg kiemelt helyen szerepelnek az Unió gazdasági menetrendjében, nevezetesen a beruházástámogatási rendszerek, például az Európai Stratégiai Beruházási Alap folytatását, valamint az euróövezeti tagállamokra irányuló stabilizációs funkció kialakítását, lehetőleg a javasolt európai valutaalapon keresztül, külön konvergenciaeszközzel együtt az euróövezeti csatlakozás felé haladó tagállamok számára; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rámutat arra, hogy első lépésként a külön euróövezeti költségvetési kapacitást az uniós költségvetés részévé kell tenni, és a többéves pénzügyi keret felső határa felett kell elszámolni, a többéves pénzügyi keret többi programjának sérelme nélkül, finanszírozását pedig az euróövezeti tagállamoknak és a többi részt vevő tagnak kell biztosítania egy, a részt vevő tagállamok között meghatározandó bevételi forrásból, amelyet címzett bevételnek és garanciának kell tekinteni; véleménye szerint a fiskális rendszert valódi saját forrásokból lehetne finanszírozni, amint szilárdan működik, az Unió jövőbeni finanszírozásáról szóló Monti-jelentés ajánlásait követve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megerősíti azt az elvet, hogy az újabb politikai prioritásokhoz további pénzügyi eszközöknek kell társulniuk, függetlenül attól, hogy azok az új többéves pénzügyi keret elfogadásának időpontjában merülnek fel, vagy pedig a keret végrehajtása során, és hangsúlyozza, hogy az új szükségletek finanszírozása nem áshatja alá a meglévő politikákat és programokat; emellett arra számít, hogy megfelelő rugalmassági rendelkezések lépnek majd életbe az előre nem látható körülményekre való felkészülés érdekében, amelyek a többéves pénzügyi keret időtartama alatt állhatnak be; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy csak úgy lehet megvalósítani egy erősebb és nagyratörőbb Európát, ha megerősített pénzügyi eszközök állnak a rendelkezésére; a fent említett kihívások és prioritások fényében, és figyelembe véve az Egyesült Királyság kilépését az Unióból, szorgalmazza az uniós költségvetés jelentős növelését; becslése szerint a többéves pénzügyi keret kiadási plafonját a 27 uniós tagállam bruttó nemzeti jövedelmének 1,3%-ában kell megállapítani, a felső határ felett elszámolandó különböző eszközöktől függetlenül; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meggyőződése, hogy ha a Tanács nem egyezik bele abba, hogy jelentősen növelje az uniós költségvetéshez nyújtott nemzeti hozzájárulások szintjét, a következő többéves pénzügyi keret megfelelő finanszírozására egyetlen lehetőségként az EU új valódi saját forrásainak bevezetése marad; |
| --- | --- |

15.

II.   
  Horizontális kérdések

Az uniós költségvetés elvei és a költségvetés teljessége

| 16. | emlékeztet az uniós költségvetés alapelveire, az egységesség, a teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, a globális fedezet, az egyediség, az addicionalitás, a szubszidiaritás, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság elvére, amelyeket figyelembe kell venni az uniós költségvetés meghatározása és végrehajtása során; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megerősíti azt a régóta érvényes álláspontját, hogy az Unió politikai törekvéséhez megfelelő pénzügyi erőforrásokat kell rendelni, és emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 311. cikke értelmében az „Unió gondoskodik a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ebben az összefüggésben rámutat arra, hogy a politikai döntések és az Európai Tanács által indított kezdeményezések teljes körű végrehajtása csak akkor lehetséges, ha biztosítják a szükséges finanszírozást, és hangsúlyozza, hogy minden más megközelítés aláássa az uniós költségvetés hitelességét és a polgárok bizalmát; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy az EU politikai prioritásainak konkrét beruházásokba történő átültetése révén a többéves pénzügyi keret kiváló eszközt kínál az uniós kiadások hosszú távú tervezéséhez és a tagállamokban a közberuházások bizonyos állandó szintjének biztosításához; ugyanakkor sajnálja, hogy nincs kölcsönösen elfogadott hosszú távú stratégia a következő többéves pénzügyi keret elfogadása előtt; emlékeztet továbbá arra, hogy az uniós költségvetés jellemzően egy beruházási költségvetés, amely a nemzeti, regionális és helyi szinten indított tevékenységek finanszírozásának további és kiegészítő forrásaként működik; |
| --- | --- |

19.

Időtartam

| 20. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret időtartamáról szóló határozatnak megfelelő egyensúlyt kell teremtenie két egymásnak ellentmondó követelmény között, nevezetesen egyrészről számos uniós politikának – különösen a megosztott irányítás alá tartozó politikáknak, például az agrárpolitikának és a kohéziós politikának – egy legalább hét évre szóló kötelezettségvállalás révén biztosított stabilitás és kiszámíthatóság alapján kell működnie, másrészről pedig demokratikus legitimitásra és elszámoltathatóságra van szükség, amely abból ered, hogy minden egyes pénzügyi keretet összhangba kell hozni az Európai Parlament és a Bizottság ötéves politikai ciklusával; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy minden újonnan megválasztott Parlament esetében politikai szempontból feltétlenül szükséges, hogy képes legyen érdemben befolyásolni a többéves pénzügyi keretet a választási ciklus során, mind az összegeket, mind pedig a politikai prioritásokat tekintve; hangsúlyozza, hogy az európai parlamenti választások lehetőséget kínálnak az uniós polgárok számára, hogy közvetlenül véleményt nyilvánítsanak az Unió költségvetési prioritásairól, aminek tükröződnie kell a pénzügyi keret választások utáni kötelező kiigazításában; ezért úgy véli, hogy az egyes politikai ciklusok során a Bizottságnak javaslatot kell tennie, a Parlamentnek és a Tanácsnak pedig határoznia kell vagy a következő többéves pénzügyi keret létrehozásáról, vagy pedig a folyamatban lévő többéves pénzügyi keret kötelező félidős felülvizsgálatáról; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret időtartamát fokozatosan egy 5+5 éves időszak felé kell eltolni, amely kötelező félidős felülvizsgálatot tartalmaz; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyértelmű javaslatot, amely meghatározza az 5+5 éves többéves pénzügyi keret gyakorlati megvalósításának módszereit; meggyőződése, hogy egy egyszeri ötéves időszak nem jöhet szóba a többéves pénzügyi keret időtartamaként, tekintettel azokra a súlyos akadályokra, amelyeket ez több uniós politika programozási és végrehajtási követelményei tekintetében jelentene; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugyanakkor elismeri, hogy a következő európai parlamenti választások 2019. tavaszi időzítése – mivel a jelenlegi többéves pénzügyi keret 2020 decemberéig szól – nem teszi lehetővé az 5+5 éves megoldás azonnali bevezetését, mivel nem lehetne megfelelően összehangolni egymással a különböző ciklusokat; ezért úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretet hétéves időszakra kell meghatározni (2021–2027), amely kötelező félidős felülvizsgálatot is magában foglal, és utolsó alkalommal még átmeneti megoldást kell alkalmazni; |
| --- | --- |

23.

Félidős felülvizsgálat

| 24. | meggyőződése, hogy fenn kell tartani a többéves pénzügyi keret jogilag kötelező erejű és kötelező félidős értékelését és felülvizsgálatát, amit a többéves pénzügyi keretről szóló új rendelet is rögzít; emlékeztet arra, hogy a 2016. évi félidős felülvizsgálat volt az első olyan történelmi alkalom, amikor ténylegesen felülvizsgálták a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletet, és azt mind a Tanács, mind a Parlament pozitívan értékelte, azaz megerősítette a többéves pénzügyi keret rugalmassági rendelkezéseit; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret esetében megfelelő időben javaslatot kell tenni a félidős felülvizsgálatra, és határozni kell arról, hogy a következő Parlament és Bizottság ennek megfelelően ki tudja igazítani a pénzügyi keretet; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret bármilyen felülvizsgálata során biztosítani kell a Parlament bevonását, valamint a költségvetési hatóság egyenrangú ágaként őt megillető előjogokat; hangsúlyozza továbbá, hogy minden valódi felülvizsgálatnak maga után kell vonnia a többéves pénzügyi keret felső határainak felülvizsgálatát is, amennyiben megállapításra kerül, hogy azok nem megfelelőek az időszak fennmaradó részére; |
| --- | --- |

25.

Rugalmasság

| 26. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret során a költségvetési hatóság a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben szereplő rugalmassági mechanizmusok és különleges eszközök jelentős mértékű igénybevételét hagyta jóvá, hogy biztosítsa a súlyos válságok elhárításához vagy az új politikai prioritások finanszírozásához szükséges további előirányzatokat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ezért úgy véli, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret szerinti rugalmassági rendelkezések jól működtek, és megoldást nyújtottak azokra a jelentős finanszírozási szükségletekre, amelyek különösen a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos kihívások leküzdése és a beruházási hiány kezelése miatt merültek fel; emlékeztet arra, hogy a Parlament volt a kezdeményezője számos ilyen rendelkezésnek, amelyeket erőteljesen védelmébe vett a korábbi többéves pénzügyi keretről folyó tárgyalások során; |
| --- | --- |

27.

| 28. | úgy véli, hogy még mindig szükség van e rendelkezések további megerősítésére, hogy jobban kezelni tudják az új kihívásokat, az előre nem látható eseményeket és a változó politikai prioritásokat, amelyek egy hosszú távú terv, például a többéves pénzügyi keret végrehajtása során jelennek meg; nagyobb fokú rugalmasságot szorgalmaz a következő többéves pénzügyi keretben, amelynek lehetővé kell tennie a többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalásokra és kifizetésekre vonatkozó általános felső határainak lehető legnagyobb mértékű kihasználását; |
| --- | --- |

28.

Rugalmassági mechanizmusok a többéves pénzügyi keretben

| 29. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keret felső határait olyan szinten kell meghatározni, amely nem csupán az uniós politikák finanszírozását teszi lehetővé, hanem az egyes fejezetekre vonatkozó kötelezettségvállalásokban megfelelő tartalékkeretek biztosítását is; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meggyőződése, hogy valamennyi fel nem osztott tartalékkeretet korlátozások nélkül át kell vinni a későbbi pénzügyi évekre, és a költségvetési hatóságnak az éves költségvetési eljárásban igénybe kell vennie azt bármely szükségesnek tartott célra; ezért kéri a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék fenntartását, a hatókör és az időtartam bárminemű korlátozása nélkül; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet arra, hogy a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék csak az N-1. évig veheti igénybe a fel nem osztott tartalékkereteket, amint azokat a költségvetési tervezet bemutatását megelőző technikai kiigazítások keretében megerősítették; úgy véli azonban, hogy mindenképpen fel kell tárni az N. év fel nem osztott tartalékkeretei igénybevételének módjait is, hogy lehetővé tegyék az olyan további szükségletek finanszírozását is, amelyek az év során merülhetnek fel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | határozottan úgy véli, hogy a költségvetési hatóság által engedélyezett kötelezettségvállalásokat az eredeti céljaikra kell felhasználni, és minden erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy ez minden szakpolitikai területen így legyen; felszólítja különösen a Bizottságot, hogy folytassa az ebbe az irányba mutató aktív munkát; mindazonáltal meggyőződése, hogy ha visszavonják a kötelezettségvállalásokat, mert az előirányzatok által érintett fellépések végrehajtása teljesen vagy részben elmaradt, akkor azokat ismét elérhetővé kell tenni az uniós költségvetésen belül, és a költségvetési hatóság igénybe veheti azokat az éves költségvetési eljárás keretében; úgy véli, hogy a visszavont kötelezettségvállalásoknak közvetlenül a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékba kell kerülniük, és nem egy adott különleges eszközbe vagy tartalékba; |
| --- | --- |

32.

| 33. | emlékeztet arra, hogy a visszavont kötelezettségvállalások a költségvetési hatóság által már engedélyezett kötelezettségvállalásokból származnak, és rendes esetben megfelelő kifizetéseket eredményeztek volna, ha a finanszírozni kívánt tevékenységeket a tervezettek szerint végrehajtották volna; ezért hangsúlyozza, hogy a visszavont kötelezettségvállalásoknak az uniós költségvetésben történő újrafelhasználása kellően indokolt, azonban nem szolgálhat a kötelezettségvállalások visszavonására vonatkozó szabályok megkerülésére, amelyeket az ágazati rendeletek rögzítenek; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rámutat arra, hogy a többéves pénzügyi keret teljes időtartama során biztosítani kell a kifizetési tartalékkeretek teljes körű átvitelét a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalékon keresztül; ellenzi az átvihető tartalékkeretek szintjére alkalmazott összes korlátozást vagy felső határt, ahogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret esetében is, és emlékeztet arra, hogy ezek a tartalékkeretek csak akkor vehetők igénybe, ha a költségvetési hatóság úgy dönt, és akkor is csak a hatóság által meghatározott mértékben; hangsúlyozza, hogy a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék alapvető szerepet tölthetne be az esetleges új kifizetési válságok kezelésében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben továbbra is lehetővé kell tenni a felső határok előre nem látható körülmények esetén történő felülvizsgálatának lehetőségét, amennyiben a finanszírozási szükségletek kimerítenék vagy meghaladnák a rendelkezésre álló tartalékokat és különleges eszközöket; kéri, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet rendelkezzen egy egyszerűsített eljárásról az elfogadott küszöbérték alatti célzott felülvizsgálat vonatkozásában; |
| --- | --- |

35.

| 36. | síkra száll azon lehetőség fenntartása mellett, hogy bármely uniós program finanszírozását előre vagy hátra lehessen ütemezni, lehetővé téve ezáltal a tényleges végrehajtás ritmusának megfelelő anticiklikus intézkedéseket és a jelentős válságokra való érdemi reagálást; továbbá szorgalmazza, hogy a – jelenleg az intézményközi megállapodás 17. pontjában rögzített – jogalkotási rugalmasság, amely lehetővé teszi a programok teljes keretösszegének rendes jogalkotási eljárás keretében történő +/-10%-os kiigazítását, növekedjen +/-15%-ra; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rámutat a többéves pénzügyi keret egyazon fejezetén belüli átcsoportosítások révén elérhető rugalmasságra, amelynek célja, hogy a pénzügyi források pontosan oda kerüljenek, ahol szükség van rájuk, és biztosítva legyen az uniós költségvetés jobb végrehajtása; úgy véli, hogy a fejezetek számának csökkenése hozzájárul a többéves pénzügyi kereten belüli rugalmasság növekedéséhez; ugyanakkor kéri, hogy a Bizottság a jelentős önálló átcsoportosítások elfogadásakor proaktívan tájékoztassa a költségvetési hatóságot, és konzultáljon vele; |
| --- | --- |

37.

A többéves pénzügyi keret különleges eszközei

| 38. | jóváhagyja a többéves pénzügyi keret különleges eszközeinek, nevezetesen a Rugalmassági Eszköznek, a sürgősségisegély-tartaléknak, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak (EGAA) az általános szerkezetét, és rámutat arra, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keretben ezek széles körben igénybevételre kerültek; kéri ezen eszközök pénzügyi keretösszegeinek és működési rendelkezéseinek javítását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri különösen a Rugalmassági Eszköz pénzügyi keretösszegének jelentős, legalább kétmilliárd EUR éves összegig történő megemelését; emlékeztet arra, hogy a Rugalmassági Eszköz egyetlen konkrét politikai területhez sem kapcsolódik, és így bármilyen célra igénybe vehető, amelyet szükségesnek tartanak; ezért úgy véli, hogy ez az eszköz bármely új pénzügyi igény fedezésére igénybe vehető, ahogy azok a többéves pénzügyi keret során felmerülnek; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rámutat a sürgősségisegély-tartalék szerepére, amely harmadik országok konkrét segítségkéréseire adott gyors válaszadást biztosít előre nem látható események esetén, és hangsúlyozza annak különös jelentőségét a jelenlegi helyzetben; kéri a fenti tartalék pénzügyi keretösszegének jelentős, akár egymilliárd EUR éves összegre történő megemelését; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megemlíti különösen azt, hogy az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jelentős mértékű igénybevétele számos súlyos, jelentős költségvetési vonzattal járó természeti katasztrófa esetén nyújt támogatást; hangsúlyozza azt is, hogy ez az eszköz pozitív hatást gyakorol a közvéleményre; javasolja pénzügyi keretösszegének egymilliárd EUR éves összegre történő megemelését; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy az EGAA, amely biztosítja az uniós szolidaritást, és támogatást nyújt azoknak a munkavállalóknak, akik a világkereskedelem szerkezetében a globalizáció által kiváltott jelentős strukturális változások, illetve a globális gazdasági és pénzügyi válság miatt veszítették el munkahelyüket, nem valósította meg a benne rejlő összes lehetőséget, javítani lehetne rajta és be lehetne vonni egy hosszú távú stratégiába annak érdekében, hogy ténylegesen el lehessen érni az elbocsátott munkavállalókat és vissza lehessen őket vezetni a munkaerőpiacra minden tagállamban; úgy ítéli meg, hogy az EGAA közelgő felülvizsgálata során meg kell vizsgálni annak hatályát, és javítani kell az egyéb eszközökkel való együttműködését; úgy véli, hogy a felülvizsgált EGAA-t az új többéves pénzügyi keretben legalább azonos éves összeggel kell ellátni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | javasolja egy külön tartalék létrehozását a többéves pénzügyi keret különleges eszközei számára, amelyek az egyes eszközökből kimaradó el nem költött előirányzatokra épülnek; úgy véli, hogy ennek a tartaléknak időbeli korlátozás nélkül kell működnie; kéri, hogy ezt a tartalékot a költségvetési hatóság határozatát követően a többéves pénzügyi keret minden olyan különleges eszközének javára vegyék igénybe, amelynek a pénzügyi kapacitásán túl kell finanszíroznia az igényeket; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megjegyzi, hogy jelenleg különböző szabályok alkalmazandók arra, hogy a többéves pénzügyi keret egyes különleges eszközei esetében milyen időtartam áll rendelkezésre az el nem költött előirányzatok átvitelére; úgy véli, hogy ezeket a szabályokat harmonizálni kell, hogy egyetlen N+1 szabályt lehessen alkalmazni az összes ilyen eszközre; |
| --- | --- |

44.

| 45. | úgy véli, hogy fenn kell tartani a rendkívüli tartalékot mint végső megoldást; hangsúlyozza, hogy ez egy olyan különleges eszköz, amelyet szintén csak a kifizetési előirányzatokra lehet igénybe venni, igénybevétele pedig alapvető szerepet játszott a 2014-es kifizetési válság elhárításában; ezért kéri a keret maximális éves összegének az EU bruttó nemzeti jövedelmének 0,05%-ára való emelését; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret különleges eszközeit a többéves pénzügyi keret felső határa felett kell elszámolni mind a kötelezettségvállalási, mind pedig a kifizetési előirányzatok esetében; úgy véli, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során egyértelműen rendezték azt a kérdést, hogy a költségvetésben hogyan kell kezelni ezen eszközök kifizetéseit, véget vetve a Tanáccsal régóta folytatott értelmezési vitának; kiáll egy egyértelmű rendelkezés bevezetése mellett a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben, amely rögzíti, hogy a többéves pénzügyi keret különleges eszközei kötelezettségvállalásainak igénybevételéből származó kifizetéseket a többéves pénzügyi keret éves kifizetési felső határa felett kell elszámolni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | megjegyzi, hogy a jelenlegi intézményközi megállapodás speciális többséget követel meg a Parlamentben a többéves pénzügyi keret három különleges eszközének igénybevételéhez; elavultnak tartja ezt a rendelkezést, mivel az azt a speciális többséget tükrözi, amelyre az uniós költségvetés elfogadásához a Lisszaboni Szerződés előtt volt szükség; egységes megközelítést szorgalmaz az eszközök igénybevételéhez előírt szavazási követelmények tekintetében, amelyeknek meg kell egyezniük az uniós költségvetés elfogadásánál alkalmazandó követelményekkel; |
| --- | --- |

47.

Bevételek – külön tartalék

| 48. | megismétli azt a régóta hangoztatott álláspontját, hogy a vállalatokra az uniós versenyjog megsértése miatt kiszabott bírságokból vagy az uniós költségvetéshez nyújtandó nemzeti hozzájárulások késedelmes befizetéséhez kapcsolódó bírságokból származó bevételeket kiegészítő tételnek kell tekinteni az uniós költségvetés bevételei között, és nem kell ennek megfelelően csökkenteni a bruttó nemzeti jövedelmen alapuló hozzájárulásokat; |
| --- | --- |

48.

| 49. | e célból kéri az uniós költségvetésben egy külön tartalék létrehozását, amelyet az előre nem látható egyéb bevételek valamennyi típusával fokozatosan kellene feltölteni, és amelyet megfelelően át kellene vinni, hogy szükség esetén további kiadásokra adjon lehetőséget; úgy véli, hogy ezt a tartalékot a többéves pénzügyi keret különleges eszközei számára kell elkülöníteni, és a költségvetési hatóság határozata alapján ennek kiegészítő összegeket kell biztosítania mind a kötelezettségvállalások, mind a kifizetések tekintetében; |
| --- | --- |

49.

Az uniós források hatékony és eredményes felhasználása

| 50. | elismeri, hogy amikor az uniós intézmények a következő többéves pénzügyi keretben a kiadások típusáról határoznak, az egyik irányadó elvnek annak kell lennie, hogy európai hozzáadott értéket kell elérni; rámutat azonban arra, hogy a fogalomnak többféle értelmezése van, és kéri a megfelelő kritériumok egységes, egyértelmű és könnyen érthető meghatározását, amelynek figyelembe kell vennie a területi sajátosságokat és adott esetben mérhető teljesítménymutatókat kell tartalmaznia; óva int az arra irányuló kísérletektől, hogy ezt a meghatározást – pusztán mennyiségi vagy rövid távú gazdasági megfontolásokból – uniós politikák és programok lényegének megkérdőjelezéséhez használják fel; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megjegyzi, hogy a Bizottság több dokumentuma is hivatkozik az európai hozzáadott érték fogalmára; ebben az összefüggésben megismétli a Parlament által a fent említett, 2017. október 24-i állásfoglalásában azonosított paraméterek felsorolását; emlékeztet arra, hogy az uniós erőforrásokat az európai közjavak finanszírozására, valamint arra kell felhasználni, hogy katalizátorként működjenek, minden közigazgatási szinten ösztönzőket nyújtva a tagállamoknak, hogy intézkedéseket hozzanak a Szerződés célkitűzéseinek teljesítése és a közös uniós célok elérése érdekében, amelyeket egyéb módon nem lehetne megvalósítani; egyetért azzal, hogy az uniós költségvetést olyan tevékenységek finanszírozására kell felhasználni, amelyek előnyösek lehetnek az Unió egésze számára, amelyeket egyedül egyetlen tagállam sem tud hatékonyan biztosítani, és amelyek a kizárólag nemzeti, regionális vagy helyi szinten meghozott intézkedésekhez képest jobb értéket nyújtanak a pénzért; úgy véli továbbá, hogy az uniós költségvetésnek hozzá kell járulnia a béke és a stabilitás megteremtéséhez és támogatásához az Unió szomszédságában és azon túl; véleménye szerint a megosztott és a közvetlen irányítás alatt álló programok – az uniós célok elérését szolgáló két, egymást kiegészítő módszerként – egyaránt létrehoznak európai hozzáadott értéket; ennek fényében elvárja, hogy a tagállamok a következő többéves pénzügyi keret tárgyalásai során tartózkodjanak a „méltányos megtérülés”logikájának követésétől, amely csak a nemzeti érdekeket veszi figyelembe nettó egyenlegek formájában; |
| --- | --- |

51.

| 52. | úgy véli, hogy a kiadások hatékonyságának javítása, azaz az uniós költségvetés minden egyes eurójának hatékony és megkülönböztetésmentes felhasználása nemcsak az uniós forrásoknak a legnagyobb európai hozzáadott értékkel rendelkező és az uniós politikákban és programokban a legnagyobb teljesítménynövekedést biztosító tevékenységek felé történő irányításával érhető el a folyó kiadások mélyreható elemzése alapján, hanem az uniós költségvetés és a nemzeti költségvetések közötti nagyobb fokú szinergia megvalósításával és a kiadási szerkezet kézzelfogható javításának biztosításával is; támogatja a Európai Számvevőszék 2016. évi éves jelentésének ajánlásait a mutatókat tartalmazó hatékony teljesítménymérési rendszer, a teljesítménnyel kapcsolatos jelentéstétel észszerűbbé és kiegyensúlyozottabbá tétele, valamint az értékelési eredmények könnyebb hozzáférhetősége vonatkozásában; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kéri az uniós költségvetési rendszer valódi egyszerűsítését a következő többéves pénzügyi keretben a felhasználás megkönnyítése érdekében; hangsúlyozza különösen azt, hogy a különböző programok fontos elemei elveszítésének kockáztatása nélkül csökkenteni kell a hasonló típusú tevékenységeket kiszolgáló eszközök közötti szükségtelen átfedéseket, például az innováció, a kkv-k és a közlekedés területén, továbbá hogy meg kell szüntetni a különböző finanszírozási formák és források közötti versenyt a kiegészítő jelleg lehető legnagyobbra növelése és egy koherens pénzügyi keret biztosítása érdekében; úgy véli, hogy ez elősegítené az uniós prioritások polgárok felé történő egyértelműbb kommunikálását; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy az uniós kiadások „állapotfelmérése”nem rendelkezhet az uniós törekvések szintjének csökkentéséről vagy az uniós politikák és programok ágazati szintre helyezéséről, ahogy ahhoz sem vezethet, hogy a támogatásokat némi megtakarítás elérése érdekében pénzügyi eszközökkel váltsák fel, mivel az uniós költségvetésből támogatott tevékenységek túlnyomó többsége nem alkalmas arra, hogy ez utóbbiakkal finanszírozzák; véleménye szerint az „állapotfelmérésnek”inkább annak azonosításához kell vezetnie, hogy milyen módokon javítható az uniós kiadási programok végrehajtása; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kéri, hogy egy egységes szabálykönyv kialakítása érdekében az összes uniós költségvetési eszköz tekintetében átfogóan harmonizálják a szabályokat, az alapokra vonatkozó és az ágazatspecifikus jellemzők figyelembevétele mellett; arra bátorítja a Bizottságot, hogy oldja meg a különböző finanszírozási források összekapcsolásának problémáját azzal, hogy egyértelmű iránymutatásokat ad e tekintetben és biztosítja a finanszírozás minden típusához való egyenlő hozzáférést minden tagállamban; |
| --- | --- |

55.

| 56. | támogatja a kedvezményezettekre vonatkozó ágazati végrehajtási szabályok tényleges egyszerűsítését és az adminisztratív terhek csökkentését is az eljárások és a programozási dokumentumok egységesítése és egyszerűsítése révén; továbbá rámutat, hogy a kedvezményezettek számára több kapacitásbővítést és technikai segítségnyújtást kell biztosítani; szorgalmazza a kockázatalapú értékelés irányába történő elmozdulást; |
| --- | --- |

56.

Egységesség, teljesség és átláthatóság

| 57. | emlékeztet arra, hogy az egységesség elve, amelynek értelmében az Unió minden bevételi és kiadási tételét be kell mutatni a költségvetésben, egyrészt Szerződésben rögzített követelmény, másrészt pedig demokratikus előfeltétele annak, hogy a költségvetés átlátható, jogszerű és elszámoltatható legyen; sajnálja, hogy ezt az elvet egyre gyakrabban nem tartották be, miközben a pénzügyi helyzet egyre összetettebb lett, az Európai Fejlesztési Alap (EFA) történelmi örökségétől kezdve az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásán át a költségvetésen kívüli eseti mechanizmusok közelmúltbeli felduzzasztásáig, amire innovatív pénzügyi eszközök és külső vagyonkezelői alapok és eszközök formájában került sor, amelyek nem szerepelnek az Unió mérlegében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | megkérdőjelezi az uniós költségvetésen kívüli eszközök létrehozásának indokoltságát és hozzáadott értékét; úgy véli, hogy az ilyen eszközök létrehozására vagy fenntartására irányuló határozatokat a valóságban az mozgatja, hogy elfedjék a valós pénzügyi szükségleteket, és megkerüljék a többéves pénzügyi keret korlátait és a saját forrásokra vonatkozó felső határt; sajnálja, hogy mindezek gyakran a Parlament mint jogalkotási, költségvetési és ellenőrzési hatóság hármas felelősségének megkerüléséhez vezetnek, és ellentmondanak annak a célnak, hogy növeljük az átláthatóságot a nyilvánosság és a kedvezményezettek számára; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ezért megismétli régóta fenntartott álláspontját, miszerint az Európai Fejlesztési Alapot a többéves pénzügyi kereten kívüli egyéb eszközök mellett be kell vonni az uniós költségvetésbe legitimitásának, valamint az uniós fejlesztési politika hatékonyságának és eredményességének növelése érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy a megfelelő pénzügyi keretösszegeket hozzá kell adni a többéves pénzügyi keret elfogadott felső határához, hogy ezen eszközök költségvetésbe történő bevonása ne gyakoroljon negatív hatást sem a finanszírozásukra, sem pedig más uniós politikákra és programokra; elvben üdvözli azt a javaslatot, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmust egy európai valutaalap formájában, jövőbeli kialakításának sérelme nélkül be kell emelni az Unió költségvetésébe; |
| --- | --- |

59.

| 60. | véleménye szerint az uniós vagyonkezelői alapok többletértéket teremthetnek a különböző adományozóktól származó források összevonása révén egyedi helyzetekben, de használatuk nem eredményezheti a tervezett uniós finanszírozás egyszerű átnevezését és nem változtathatja meg az uniós támogatási eszközök eredeti célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy létrehozásuk és végrehajtásuk fokozottabb parlamenti ellenőrzésére van szükség; kitart amellett, hogy az uniós vagyonkezelői alapok csak az EU-n kívüli tevékenységeket támogathatnak; |
| --- | --- |

60.

| 61. | úgy véli továbbá, hogy amikor a költségvetésen kívüli műveletek bizonyos arányát szükségesnek tartják egyes meghatározott célkitűzések eléréséhez, például pénzügyi eszközök vagy vagyonkezelői alapok használatán keresztül, akkor azokat korlátozott szinten és korlátozott időtartamig kell tartani, továbbá teljes mértékben átláthatónak kell lenniük, bizonyított addicionalitásnak és hozzáadott értéknek kell indokolnia őket, és szilárd döntéshozatali eljárásokkal és elszámoltathatósági rendelkezésekkel kell alátámasztani őket; |
| --- | --- |

61.

| 62. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretben az uniós költségvetésnek nagyobb pontossággal kell bemutatnia a meghatározott rendeltetésű bevételek mértékét és azoknak a tényleges kiadásokra gyakorolt hatását, különös tekintettel azokra, amelyek harmadik országok hozzájárulásaiból származnak; hangsúlyozza, hogy ez még nagyobb jelentőséget kap annak fényében, hogy az Egyesült Királyság nem tagállamként részt kíván venni a 2020 utáni időszakra szóló új többéves pénzügyi keret néhány uniós költségvetési programjában, ahogy azt az Unióból való kilépéséről folytatott tárgyalások során megfogalmazta; |
| --- | --- |

62.

A kifizetések szintje

| 63. | emlékeztet arra, hogy a kifizetési előirányzatok a kötelezettségvállalási előirányzatok logikus és jogi következményei, és kéri, hogy a jövőbeli kifizetési felső határokat megfelelő szinten rögzítsék, csupán korlátozott és reális rést hagyva a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok között; elvárja, hogy a jövőbeli kifizetési felső határok figyelembe vegyék egyrészt azt, hogy eleget kell tenni a jelenlegi pénzügyi időszakból származó azon kötelezettségvállalásoknak, amelyek csak 2020 után kerülnek kifizetésre, másrészt azt, hogy eleget kell tenni a 2020 utáni programok és eszközök tekintetében tett kötelezettségvállalásoknak; |
| --- | --- |

63.

| 64. | emlékeztet arra, hogy a korábbi többéves pénzügyi keret végén kifizetetlen számlák halmozódtak fel, ami átgyűrűzött a jelenlegi többéves pénzügyi keretbe is, és óva int attól, hogy a következő többéves pénzügyi keretbe való átmenet során megismétlődjön a kifizetési válság, mivel ez súlyos következményekkel járna az olyan kedvezményezettekre nézve, mint a diákok, az egyetemek, a kkv-k és a kutatók; rámutat a kifizetések terén tapasztalható jelenlegi alulteljesítési tendenciára a 2014–20120-as programok végrehajtása terén bekövetkező késedelmek miatt, ami a következő többéves pénzügyi keret felső határain belül rendezendő fennálló kötelezettségvállalások szintjének emelkedéséhez vezet; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy többek között a pénzügyminiszterek szintjén elemezzék e késedelmek kiváltó okait és terjesszenek elő konkrét egyszerűsítési intézkedéseket a jövőbeli végrehajtás megkönnyítésére; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tudomásul veszi az Egyesült Királyság Unióból való kilépésével összefüggésben a pénzügyi rendezésről folyó tárgyalások ideiglenes eredményét, amely elrendelte az Egyesült Királyság teljes körű részvételét a 2014–2020-as programok finanszírozásában és végrehajtásában, annak minden lényeges pénzügyi következményével együtt; |
| --- | --- |

65.

Pénzügyi eszközök

| 66. | hangsúlyozza, hogy a tevékenységek európai szintű finanszírozása céljából eszközök széles köre áll az uniós költségvetés rendelkezésére, amelyeket két kategóriába lehet sorolni, nevezetesen egyrészt vissza nem térítendő támogatások, másrészt pénzügyi eszközök garanciák, hitelek, kockázatmegosztás vagy saját tőke formájában; rámutat az Európai Stratégiai Beruházási Alapra is, amelynek célja az, hogy Unió-szerte állami és magántőkét mozgósítson az uniós gazdaság kiemelt területein végrehajtandó projektek támogatására, hogy kiegészítsék a korlátozott finanszírozást; |
| --- | --- |

66.

| 67. | elismeri, hogy a pénzügyi eszközök képesek növelni az uniós költségvetés gazdasági és politikai hatását; kiemeli azonban, hogy ezek csak a bevételt termelő projektekre alkalmazhatók az optimálistól elmaradó befektetési feltételek vagy a piac nem megfelelő működése esetén, ezért csak kiegészítő, nem pedig alternatív finanszírozási formát képeznek a vissza nem térítendő támogatásokhoz képest; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi eszközök nem szolgálhatnak a már létező állami rendszerek vagy a magánfinanszírozás helyettesítésére, és meg kell felelniük a belföldi és nemzetközi kötelezettségvállalásoknak; |
| --- | --- |

67.

| 68. | megismétli a Bizottság felé irányuló azon kérését, hogy határozza meg azokat a területeket, amelyeket a legjobban vissza nem térítendő támogatásokkal lehet kiszolgálni, azokat, amelyeket pénzügyi eszközökkel jobban ki lehetne szolgálni, és azokat, ahol a vissza nem térítendő támogatásokat össze lehetne kapcsolni pénzügyi eszközökkel, és elemezze a kettő közötti megfelelő egyensúly kialakításának módját; meggyőződése, hogy a következő többéves pénzügyi keretben is a támogatásoknak kell maradniuk az uniós projektek jellemző finanszírozási módjának; hangsúlyozza, hogy a hiteleket, a garanciákat, a kockázatmegosztást és a sajáttőke-bevonást elővigyázatosan, előzetes értékelés alapján kell használni, és csak akkor, ha igazolható egyértelmű hozzáadott értékük és tőkeáttételi hatásuk; megállapítja, hogy a pénzügyi eszközök igénybevétele és a vissza nem térítendő támogatásokkal való szinergiák javíthatók; erőfeszítéseket kér annak megkönnyítésére, hogy a kedvezményezettek hozzáférjenek a pénzügyi eszközökhöz, és nagyobb rugalmasságra szólít fel a különböző pénzügyi eszközök ágazatokon átnyúló felhasználása terén, hogy át lehessen lépni azokon a korlátozó szabályokon, amelyek megakadályozzák, hogy a kedvezményezettek több programot vehessenek igénybe a megfelelő célokkal rendelkező projektek számára; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felhívja a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keretben egyszerűsítse és harmonizálja a pénzügyi eszközök használatára irányadó szabályokat abból a célból, hogy szinergiákat hozzon létre a különböző eszközök között és maximalizálja azok hatékony alkalmazását; tudomásul veszi az egységes alap létrehozására irányuló, alapos vitát igénylő lehetséges javaslatot, amely uniós szinten összevonná a központilag kezelt pénzügyi eszközöket; úgy véli, hogy világos struktúrát kell teremteni a pénzügyi eszközök különböző típusai közötti választáshoz a különböző szakpolitikai területek és tevékenységtípusok számára, és az adott pénzügyi eszközöket továbbra is külön költségvetési tételek alatt kell kimutatni a költségvetésben, hogy egyértelmű helyzetet teremtsünk a befektetések tekintetében; hangsúlyozza azonban, hogy a szabályok ilyen jellegű harmonizálása nem érintheti a tagállamok által a kohéziós politika keretében vagy a külső fellépések terén kezelt pénzügyi eszközöket; |
| --- | --- |

69.

| 70. | emlékeztet arra, hogy több alkalommal is követelte a nagyobb átláthatóságot és a fokozottabb demokratikus ellenőrzést az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

70.

Szerkezet

| 71. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret szerkezetének biztosítania kell az EU politikai és költségvetési prioritásainak jobb láthatóságát az uniós polgárok számára, és kéri az uniós kiadások valamennyi területének világosabb bemutatását; meggyőződése, hogy megfelelően tükrözni kell a jövőbeli uniós kiadásoknak az ebben az állásfoglalásban felvázolt fő pilléreit; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ezért úgy véli, hogy a fejezetek bemutatását néhány ponton javítani kell, azonban ellenzi az indokolatlan radikális változtatásokat; ezért a következő szerkezetet javasolja a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret számára:

  1. fejezet: Erősebb és fenntartható gazdaság

  Ide tartoznak a következőket támogató programok és eszközök:
  közvetlen irányítás alatt:






  — | kutatás és innováció |
| --- | --- | --- |

72.

1. fejezet: Erősebb és fenntartható gazdaság

Ide tartoznak a következőket támogató programok és eszközök:

közvetlen irányítás alatt:

—

kutatás és innováció

| — | ipar, vállalkozói készség, kis- és középvállalkozások |
| --- | --- |

—

ipar, vállalkozói készség, kis- és középvállalkozások

| — | a gazdaság és a társadalom digitális átalakulása |
| --- | --- |

—

a gazdaság és a társadalom digitális átalakulása

| — | nagyméretű infrastrukturális projektek |
| --- | --- |

—

nagyméretű infrastrukturális projektek

| — | közlekedés, energia, világűr |
| --- | --- |

—

közlekedés, energia, világűr

| — | környezet, az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás |
| --- | --- |

—

környezet, az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

2. fejezet: Erősebb kohézió és szolidaritás Európában

Ide tartoznak a következőket támogató programok és eszközök:

| — | gazdasági, társadalmi és területi kohézió (megosztott irányítás keretében):






  — | beruházások az innovációba, a kutatásba, a digitalizációba, az ipari átalakításba, a kkv-kba, a közlekedésbe, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásba és az éghajlatváltozás mérséklésébe, a környezetvédelembe és az energetikába |
| --- | --- | --- |

—

gazdasági, társadalmi és területi kohézió (megosztott irányítás keretében):

—

beruházások az innovációba, a kutatásba, a digitalizációba, az ipari átalakításba, a kkv-kba, a közlekedésbe, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásba és az éghajlatváltozás mérséklésébe, a környezetvédelembe és az energetikába

| — | foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás, nemek közötti egyenlőség, a szegénység mérséklése és demográfiai kihívások |
| --- | --- |

—

foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás, nemek közötti egyenlőség, a szegénység mérséklése és demográfiai kihívások

| — | oktatás, ifjúság és egész életen át tartó tanulás |
| --- | --- |

—

oktatás, ifjúság és egész életen át tartó tanulás

| — | kultúra, polgári szerepvállalás, média és kommunikáció |
| --- | --- |

—

kultúra, polgári szerepvállalás, média és kommunikáció

| — | demokrácia, jogállamiság és alapvető jogok |
| --- | --- |

—

demokrácia, jogállamiság és alapvető jogok

| — | egészségügy és élelmiszerbiztonság |
| --- | --- |

—

egészségügy és élelmiszerbiztonság

| — | menekültügy, migráció és integráció, igazságszolgáltatás és fogyasztói ügyek |
| --- | --- |

—

menekültügy, migráció és integráció, igazságszolgáltatás és fogyasztói ügyek

| — | a nemzeti közigazgatási rendszerek számára nyújtott támogatás és a velük folytatott koordináció |
| --- | --- |

—

a nemzeti közigazgatási rendszerek számára nyújtott támogatás és a velük folytatott koordináció

3. fejezet: Erősebb és fenntartható mezőgazdaság és halászat

Ide tartoznak a következőket támogató programok és eszközök:

| — | mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

—

mezőgazdaság és vidékfejlesztés

| — | tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

—

tengerügyek és halászat

4. fejezet: Nagyobb felelősségvállalás a világban

Ide tartoznak a következőket támogató programok és eszközök:

| — | nemzetközi együttműködés és fejlesztés |
| --- | --- |

—

nemzetközi együttműködés és fejlesztés

| — | szomszédság |
| --- | --- |

—

szomszédság

| — | bővítés |
| --- | --- |

—

bővítés

| — | humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

—

humanitárius segítségnyújtás

| — | demokrácia, jogállamiság, alapvető jogok és nemek közötti egyenlőség |
| --- | --- |

—

demokrácia, jogállamiság, alapvető jogok és nemek közötti egyenlőség

| — | kereskedelem |
| --- | --- |

—

kereskedelem

5. fejezet: Biztonság, béke és stabilitás mindenki számára

Ide tartoznak a következőket támogató programok és eszközök:

| — | biztonság, beleértve a kiberbiztonságot |
| --- | --- |

—

biztonság, beleértve a kiberbiztonságot

| — | válságelhárítás és stabilitás, beleértve a polgári védelmet |
| --- | --- |

—

válságelhárítás és stabilitás, beleértve a polgári védelmet

| — | közös kül- és biztonságpolitika |
| --- | --- |

—

közös kül- és biztonságpolitika

| — | védelem, beleértve a kutatást és az innovációt |
| --- | --- |

—

védelem, beleértve a kutatást és az innovációt

6. fejezet: Hatékony közigazgatás az európaiak szolgálatában

| — | az uniós személyzet finanszírozása |
| --- | --- |

—

az uniós személyzet finanszírozása

| — | az uniós intézmények épületeinek és felszereléseinek finanszírozása |
| --- | --- |

—

az uniós intézmények épületeinek és felszereléseinek finanszírozása

| 73. | sürgeti a Bizottságot, hogy az európai költségvetés egyik mellékletében adjon meg minden olyan uniós vonatkozású kiadást, amely kormányközi megállapodásoknak és eljárásoknak köszönhetően merül fel az uniós költségvetésen kívül; úgy véli, hogy ez az évente nyújtott tájékoztatás teljes képpel szolgálna a tagállamok által uniós szinten vállalt beruházásokról; |
| --- | --- |

73.

III.   
  Politikák

Erősebb és fenntartható gazdaság

| 74. | hangsúlyozza az Európai Kutatási Térség, az energiaunió, az egységes európai közlekedési térség és a digitális egységes piac kiteljesítésének fontosságát, amelyek az európai egységes piac alapvető elemei; |
| --- | --- |

74.

| 75. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretben nagyobb mértékben kell olyan területekre összpontosítani a költségvetési forrásokat, amelyek egyértelmű európai hozzáadott értéket mutatnak fel, és ösztönzik a gazdasági növekedést, a versenyképességet, a fenntarthatóságot és a foglalkoztatást az EU valamennyi régiójában; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a kutatás és innováció fontos szerepet tölt be a világ élvonalában lévő tudásalapú, fenntartható gazdaság megteremtésében, és sajnálja, hogy megfelelő finanszírozás hiányában ezen a területen a kiváló minőségű projekteknek csak egy kis része kapott uniós finanszírozást a jelenlegi többéves pénzügyi keretben; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ezért kéri, hogy a következő többéves pénzügyi keretben jelentősen növeljék meg a 9. keretprogramhoz rendelt teljes költségvetést, amelyet legalább 120 milliárd EUR szinten kell rögzíteni; ezt a szintet tartja megfelelőnek Európa globális versenyképességének, tudományos, technológiai és ipari vezető szerepének biztosításához, valamint a társadalmi kihívásokra való válaszadáshoz és az EU éghajlati céljai és a fenntartható fejlesztési célok elérésének elősegítéséhez; felszólít különösen az áttörés és a piacteremtő innováció ösztönzését szolgáló erőfeszítésekre, elsősorban a kkv-k számára; |
| --- | --- |

76.

| 77. | nagyobb figyelmet kíván fektetni a kutatás és innováció közös vállalkozások és más eszközök keretében történő megvalósítására és a kulcsfontosságú technológiákba történő beruházások támogatására az innováció terén észlelhető beruházási hiány áthidalása érdekében; hangsúlyozza, hogy a finanszírozás növelésével egyidejűleg egyszerűsíteni kell a finanszírozási eljárásokat; üdvözli a Bizottság ezzel kapcsolatos erőfeszítéseit, és ragaszkodik ahhoz, hogy ezek a következő programozási időszakban is folytatódjanak annak érdekében, hogy jobb hozzáférést és egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak a pályázók számára a pályázatok értékelésének új rendszere révén; hangsúlyozza, hogy intézkedéseket kell kidolgozni valamennyi uniós tagállam kiegyensúlyozott részvételének ösztönzésére; |
| --- | --- |

77.

| 78. | üdvözli a Bizottság legutóbbi azon javaslatát, hogy biztosítani kívánja a Szén- és Acélipari Kutatási Alap finanszírozását az elkövetkező években; kiemeli ezen alap fontosságát az ebben az ipari ágazatban folyó kutatás finanszírozása szempontjából; úgy véli ezért, hogy egy olyan hosszabb távú megoldásra van szükség, amely biztosítja a 2020 utáni finanszírozást is, és egyben beépíti az alapot az uniós költségvetésbe, lehetővé téve, hogy a Parlament be tudja tölteni a költségvetési ellenőrző hatóságként rá háruló szerepet; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kiemeli, hogy a kkv-k és a mikrovállalkozások a gazdasági növekedés, az innováció és a foglalkoztatás legfontosabb hajtóerői, melyek az összes új munkahely 85%-át adják; elismeri a gazdasági fellendülés biztosításában és a fenntartható uniós gazdaság fellendítésében betöltött jelentős szerepüket; emlékeztet arra, hogy az Unióban több mint 20 millió kkv működik, és hogy ezek az összes vállalkozás 99%-át teszik ki; úgy véli, hogy a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférése valamennyi uniós tagállamban való javításának a következő többéves pénzügyi keretben is fontos szakpolitikai célkitűzésnek kell maradnia, hogy tovább lehessen erősíteni versenyképességüket és fenntarthatóságukat; hangsúlyozza ezért, hogy elő kell mozdítani a vállalkozói készséget és javítani kell a kkv-k üzleti környezetét, hogy lehetővé váljon számukra lehetőségeik teljes kibontakoztatása a mai globális gazdaságban; |
| --- | --- |

79.

| 80. | üdvözli a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő célzott uniós program (COSME) sikerét a jelenlegi többéves pénzügyi keretben; kiemeli e program magas végrehajtási arányát, és rámutat arra, hogy képes még több forrást felvenni; ezért kéri a COSME program pénzügyi keretösszegének megkétszerezését, hogy az megfeleljen az uniós gazdaság tényleges igényeinek és a részvétel iránti jelentős érdeklődésnek; |
| --- | --- |

80.

| 81. | megismétli az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) melletti szilárd elkötelezettségét, amely a jelenlegi többéves pénzügyi keretben 500 milliárd EUR-t kíván bevonni a reálgazdaságba történő új befektetések számára; úgy véli, hogy az ESBA már eddig is erőteljes és célzott fellendülést biztosított az olyan gazdasági ágazatok számára, amelyek elősegítik a fenntartható növekedést és a munkahelyteremtést, hangsúlyozza az ESBA által a kkv-k finanszírozására Unió-szerte gyakorolt pozitív hatást; üdvözli ezért a Bizottság azon szándékát, hogy jogalkotási javaslatot terjeszt elő e beruházási rendszernek a következő többéves pénzügyi keretben történő folytatására és javítására, külön költségvetéssel, amelyet nem a meglévő politikák és programok kárára finanszíroznának; hangsúlyozza, hogy minden jogalkotási javaslatnak a Bizottság által elvégzett felülvizsgálat következtetésein és független értékelésen kell alapulnia; elvárja, hogy az új javaslat hatékonyan kezelje az ESBA végrehajtásának minden hiányosságát, és hogy javítsa többek között az alap földrajzi kiterjedését, hogy előnyei Unió-szerte érezhetők legyenek; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rámutat a többéves pénzügyi keret fontosságára a hosszú távú beruházásokra épülő iparágak, például a fenntartható közlekedési ágazat szempontjából; rámutat arra, hogy a közlekedési infrastruktúra az egységes piac gerincét képezi, és megalapozza a fenntartható növekedést és a munkahelyteremtést; megjegyzi, hogy a szomszédos országokkal összekapcsolt egységes európai közlekedési térség megvalósítása jelentős közlekedési infrastruktúrát igényel, és azt az EU versenyképessége, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió szempontjából kulcsfontosságú prioritásként kell kezelni, beleértve a peremterületeket és a szigeteket is; ezért úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek megfelelő finanszírozást kell biztosítania az olyan projektek számára, amelyek hozzájárulnak különösen a TEN-T törzshálózat és folyosói megvalósításához, amelyeket tovább kell bővíteni; emlékeztet a COP 21 által a közlekedéssel kapcsolatban az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében lefektetett célokra, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ruházzanak be az intelligens, fenntartható és integrált tömegközlekedésbe; |
| --- | --- |

82.

| 83. | hangsúlyozza, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) korszerűsített és hatékonyabb programjának ki kell terjednie valamennyi közlekedési módra, ideértve a közúti és a vasúti infrastruktúrát, valamint a belvízi utakat; véleménye szerint ennek nagyobb jelentőséget kellene tulajdonítania az átfogó hálózatoknak és a CO2-kibocsátás csökkentéséhez hozzájáruló közlekedési módoknak, továbbá az összeköttetésekre és a hálózat peremterületeken történő kiépítésére kellene összpontosítania; ismételten hangsúlyozza az interoperabilitás európai vasúti forgalomirányítási rendszeren keresztül történő fokozásának és annak jelentőségét, hogy lehetővé váljon az egységes európai égbolt kezdeményezés teljes körű használata; felszólít az európai digitális légiforgalmi szolgáltatási rendszer kiteljesítésére; |
| --- | --- |

83.

| 84. | az idegenforgalom számára külön költségvetési sor létrehozására szólít fel az új többéves pénzügyi keretben, hogy el lehessen mozdulni egy olyan valódi európai idegenforgalmi politika felé, amely jelentős mértékben hozzájárulhat a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

84.

| 85. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a következő generációs technológiák fejlesztésére irányuló befektetéseket, és mozdítsa elő e technológiák bevezetését; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a digitális egységes piac megvalósításának finanszírozását azáltal, hogy teljes mértékben kihasználják a spektrumot, biztosítják a helyhez kötött hálózatok korszerűsítését, és növelik a mobil hálózatok lefedettségét, előmozdítják az 5G bevezetését és a gigabitalapú internetkapcsolatot, valamint további előrelépéseket tesznek az uniós távközlési szabályok harmonizálása terén, hogy megfelelő szabályozási keretet hozzanak létre az internetkapcsolat javítására szerte az Unióban; hangsúlyozza, hogy a CEF távközlési projektjeinek továbbra is támogatniuk kell a digitális szolgáltatások infrastruktúráit és a nagysebességű, szélessávú hálózatokat azáltal, hogy lehetővé teszik azok hozzáférhetőségét, többek közt a távoli területeken és a vidéki térségekben is, valamint javítják a digitális jártasságot, a hálózati összekapcsoltságot és az interoperabilitást; hangsúlyozza, hogy támogatni kell az európai gazdaság és társadalom digitális átalakulását és be kell ruházni az olyan lényeges technológiákba, mint a nagy adathalmazok, a mesterséges intelligencia vagy a nagy teljesítményű számítástechnika, továbbá az infrastruktúrába és a digitális készségekbe, hogy fejlődjön az EU versenyképessége és javuljon az európaiak életminősége; |
| --- | --- |

85.

| 86. | alapvető fontosságúnak tartja a fenntartható és megfizethető energiaellátás biztosítását Európában; ezért kéri az olyan beruházások folyamatos támogatását, amelyek biztosítják az energiaforrások és energiaellátási útvonalak diverzifikálását, növelik az energiabiztonságot és az energiafüggetlenséget, továbbá javítják az energiahatékonyságot és a megújuló energiák használatát, többek között az energetikai CEF révén; hangsúlyozza különösen azt, hogy átfogó támogatást kell nyújtani különösen a sok szén-dioxidot kibocsátó régiók, az energetikai átállás, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, a villamosenergia-termelés korszerűsítése, a hálózatok határokon átnyúló összekapcsolásának javítása és az intelligens energiahálózatok bevezetése, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás és az ezt hasznosító technológiák, valamint a távfűtés korszerűsítése számára; véleménye szerint az energiaágazat éghajlattal összefüggő célkitűzések fényében való átalakítását ennek megfelelően kell támogatni, különösen a széntől függő régiókban és országokban, hogy hatékonyan lehessen hozzájárulni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való stratégiai átálláshoz; átfogó alap létrehozását kéri az igazságos átmenet támogatása érdekében, különösen a megújuló források, az energiahatékony megoldások, az energiatárolás, az elektromos mobilitási megoldások és infrastruktúrák, a villamosenergia-termelés és a hálózatok korszerűsítése, a fejlett áramtermelési technológiák, többek között a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CCS), -hasznosítás és -tárolás, valamint a szénelgázosítás fejlesztése és beindítása, a távfűtés korszerűsítése, többek között magas hatékonyságú kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés, a jövőbeli környezetvédelmi normákhoz való korai alkalmazkodás, az energiaigényes iparágak átalakítása, valamint a társadalmi, gazdasági és környezeti hatások kezelése révén; |
| --- | --- |

86.

| 87. | hangsúlyozza a nagyszabású infrastrukturális projektek, például a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER), az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS), a globális műholdas navigációs rendszer (Galileo), a Föld-megfigyelési program (Kopernikusz) és a jövőbeli állami műholdas kommunikáció (GOVSATCOM) stratégiai jelentőségét az EU jövőbeli versenyképessége, biztonsága és politikai ereje szempontjából; rámutat arra, hogy e nagyszabású projektek finanszírozását az uniós költségvetésből kell biztosítani, de ugyanakkor elkülönített módon, így biztosítva azt, hogy az esetleges költségtúllépések ne veszélyeztessék más uniós politikák finanszírozását és sikeres végrehajtását, ahogy azt az előző többéves pénzügyi keret egyes esetei példázzák; e célból emlékeztet arra, hogy az ezekre a projektekre vonatkozó maximális összeget jelenleg a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet rögzíti, és hasonló rendelkezések bevezetését kéri az új rendeletbe; |
| --- | --- |

87.

| 88. | hangsúlyozza a környezetminőség megőrzésének, védelmének és javításának és az éghajlatváltozás, az ökoszisztémák leromlása és a biológiai sokféleség csökkenése kezelésének jelentőségét és az EU ebben betöltött vezető szerepét; hangsúlyozza, hogy a stabil és megfelelő finanszírozás alapvető fontosságú az Európai Unió olyan nemzetközi kötelezettségeinek teljesítéséhez, mint például a Párizsi Megállapodás; emlékeztet arra, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek elő kell segítenie, hogy az Unió megvalósítsa ezeket a célkitűzéseket, valamint hozzá kell járulnia ahhoz, hogy 2050-ig megvalósuljon a karbonszegény gazdaságra való átállás; hangsúlyozza, hogy az EU nem finanszírozhat e célkitűzések megvalósításával ellentétes projekteket és beruházásokat; kéri, hogy az EU jövőbeli kiadásaiban mindenhol érvényesítsék általánosan az éghajlati szempontokat; e tekintetben felszólít arra, hogy az érintett programoknak, például a LIFE+ programnak biztosítsanak megfelelő finanszírozást, és duplázzák meg finanszírozási forrásaikat, továbbá hozzanak létre külön költségvetési keretet a biológiai sokféleségre és a Natura 2000 hálózat igazgatására; |
| --- | --- |

88.

Erősebb kohézió és szolidaritás Európában

| 89. | hangsúlyozza, hogy az összetett társadalmi-gazdasági kihívások kezelése céljából 2020 után is a kohéziós politikának kell az Európai Unió fő beruházási politikájának maradnia, amely felöleli az összes uniós régiót, miközben az erőforrások többségét a legkiszolgáltatottabb régiókra összpontosítja; úgy véli, hogy a Szerződésben rögzített azon célon túl, hogy csökkenteni kell a fejlettségi szintek közötti egyenlőtlenségeket, és javítani kell a konvergenciát, a kohéziós politikának az átfogó uniós politikai célkitűzések elérésére kell összpontosítania, és ezért azt javasolja, hogy a következő többéves pénzügyi keretben a kohéziós politika három alapjának – az Európai Regionális Fejlesztési Alapnak (ERFA), az Európai Szociális Alapnak (ESZA) és a Kohéziós Alapnak – elsősorban a növekedés és a versenyképesség, a kutatás és az innováció, a digitalizáció, az ipari átalakulás, a kkv-k, a közlekedés, az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a környezeti fenntarthatóság és az igazságos energetikai átmenet, a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség, a szegénység csökkentése és a demográfiai kihívások támogatására kell összpontosítania; hangsúlyozza, hogy a három alap az uniós kohéziós politika szerves alkotóeleme, és csak e politika közös keretében, együttesen működhetnek; megerősített területi együttműködésre szólít fel továbbá, amely magában foglal egy határokon átnyúló összetevőt is, és a politika városi dimenzióját, valamint külön rendelkezéseket a vidéki, hegyvidéki, szigeti és távoli területek vonatkozásában; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kiemelkedő fontosságúnak tartja, hogy a 2020 utáni időszakban a 27 uniós tagállam tekintetében változatlan árakon számítva legalább a 2014–2020-as időszak költségvetésének szintjén tartsák a kohéziós politika finanszírozását; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika forrásainak elosztásakor a GDP-nek kell az egyik paraméternek maradnia, azonban úgy véli, hogy azt a társadalmi, környezeti és demográfiai mutatók egy további készletének kell kiegészítenie, hogy jobban figyelembe vegye az uniós régiók és a tagállamok közötti és azokon belüli újfajta egyenlőtlenségeket; emellett támogatja, hogy az új programozási időszakban folytassák azokat az elemeket, amelyek a jelenlegi többéves pénzügyi keretben korszerűbbé és teljesítményorientáltabbá tették a kohéziós politikát, azaz a tematikus koncentrációt, az előzetes feltételrendszert, az teljesítménymérési keretet és a gazdasági kormányzással való kapcsolatot; |
| --- | --- |

90.

| 91. | szilárdan elkötelezett az EUMSZ 9. cikkéből eredő, a szociális Európa megvalósítására és a szociális jogok európai pillérének bevezetésére vonatkozó kötelezettség mellett, amely egy nagymértékben versenyképes szociális piacgazdaság fenntartható növekedésén alapul, amelynek célja a Szerződésnek megfelelően a teljes körű foglalkoztatás és a társadalmi haladás, a nők és férfiak közötti egyenlőség, a nemzedékek közötti szolidaritás és a gyermekek jogai védelmének előmozdítása; kiemeli, hogy ennek megvalósítása megköveteli a szociálpolitikák megfelelő finanszírozását, és hangsúlyozza, hogy ebből következően meg kell erősíteni az ezekhez a célokhoz hozzájáruló, már meglévő eszközöket, nevezetesen az Európai Szociális Alapot (ESZA), az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) és a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programját (EaSI); kitart amellett, hogy ezeket garantálják a következő többéves pénzügyi keretben, és a továbbiakban is túlnyomórészt vissza nem térítendő támogatások révén hajtsák végre; |
| --- | --- |

91.

| 92. | megismétli a gyermekgaranciának szentelt külön alap létrehozására irányuló, a Bizottsághoz és valamennyi tagállamhoz intézett felhívását, amely a gyermekeket helyezi a szegénység enyhítését célzó politikák kiterjesztésének a középpontjába, és biztosítja a megfelelő forrásokat a szükséges szakpolitikai intézkedések teljes körű végrehajtásához, ideértve a szülők segítését abban, hogy célzott beavatkozások révén kikerüljenek a társadalmi kirekesztettségből és a munkanélküliségből; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kiemeli, hogy az ESZA-nak ki kell terjesztenie támogatását különösen a társadalmi párbeszéd fejlesztésére, mégpedig a szociális partnerek – ezen belül az európai ágazati és ágazatközi szintek – kapacitásbővítésének javítása révén, és hogy e kötelezettségvállalásnak az EU valamennyi régiójában kötelezővé kell válnia a tagállamok számára; |
| --- | --- |

93.

| 94. | hangsúlyozza különösen, hogy az ifjúsági politikák átfogó megközelítésének részeként uniós szinten folytatni kell a küzdelmet a fiatalok munkanélkülisége és a kirekesztés ellen, különösen a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) fiatalok esetében; felszólít ezért arra, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés költségvetését duplázzák meg, az uniós ifjúsági garanciát pedig teljes mértékben hajtsák végre, ugyanakkor biztosítsák a források gyors és egyszerűsített felhasználását, valamint az állandó és stabil finanszírozást a következő programozási időszakban; hangsúlyozza, hogy jobb szabályozásra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy védjék a hátrányos társadalmi-gazdasági helyzetű fiatalok programban való megkülönböztetésmentes részvételét; úgy véli, hogy az oktatás és képzés fellendítésére, különösen a digitális jártasság fejlesztésére irányuló beruházások továbbra is az EU kiemelt prioritásai közé tartoznak; kitart amellett, hogy ez a program nem léphet a korábban a nemzeti költségvetésekből finanszírozott kiadások helyébe; |
| --- | --- |

94.

| 95. | támogatja azokat a kultúra, oktatás, média, ifjúság, sport, demokrácia, polgárság és civil társadalom terén folytatott programokat, amelyek egyértelműen bizonyították európai hozzáadott értéküket, és állandó népszerűségnek örvendenek a kedvezményezettek körében; ezért kiáll amellett, hogy folyamatosan fektessenek be az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerbe az Erasmus+, a Kreatív Európa és az „Európa a polgárokért”programokon keresztül, hogy törekedjenek mindenféle életkorú ember, és különösen a fiatalok elérésére; megismétli, hogy támogatja az Erasmus+ és a Kreatív Európa programok külső dimenziójának megerősítését; ajánlja továbbá az Európai Szolidaritási Testület nem más uniós programok kárára történő, megfelelő forrásokkal való folytatását; kiemeli azt is, hogy a kulturális és kreatív iparágak jelentős mértékben hozzájárulnak az uniós növekedéshez és munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

95.

| 96. | ajánlja egy, a Bizottság által irányítandó belső európai demokráciaalap létrehozását a civil társadalom, valamint a demokrácia és az emberi jogok területén működő nem kormányzati szervezetek megerősített támogatása céljából; |
| --- | --- |

96.

| 97. | szorgalmazza különösen azt, hogy a következő többéves pénzügyi keretben háromszorozzák meg az Erasmus+ keretösszegét, hogy Európa-szerte sokkal több fiatalt, ifjúsági szervezetet és középiskolás diákot érjen el, hogy értékes kompetenciákkal és az életre szóló készségekkel vértezze fel őket az egész életen át tartó tanulás, a tanulóközpontú, nem formális és informális tanulási lehetőségek, valamint az önkéntes munka és az ifjúsági munka révén; felszólít arra, hogy külön figyelmet kell fordítani a hátrányos társadalmi-gazdasági környezetből származó személyekre, valamint a fogyatékossággal élőkre, hogy lehetővé tegyék számukra a programban való részvételt; |
| --- | --- |

97.

| 98. | felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon tovább az „Európára érvényes vasúti igazolvány (Interrail) a 18. születésnapra”projekttel, és a következő többéves pénzügyi keretben terjesszen elő külön programot elegendő éves előirányzattal ahhoz, hogy az adott évben a 18. életévüket betöltő fiatal európaiaktól beérkező, ingyenes vasúti igazolvány iránti összes kérelmet fedezni lehessen; hangsúlyozza, hogy egy ilyen projekt az európai tudat és identitás növelésének egyik kulcsfontosságú elemévé válna, különösen az olyan fenyegetésekkel szemben, mint a populizmus és a félretájékoztatás terjedése; megismétli, hogy e program célkitűzéseinek az eléréséhez megfelelő jogalappal rendelkező javaslatot vár a Bizottságtól; |
| --- | --- |

98.

| 99. | arra számít, hogy a 2020 utáni időszakban az Európai Unió a menekültügy és a migráció terén a válságkezelési megközelítéstől egy állandó közös európai szakpolitika felé mozdul el; hangsúlyozza, hogy az ezen a területen folytatott tevékenységeket egy erre a célra szolgáló eszközből, azaz a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból (AMIF) kell fedezni; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli alap, valamint a megfelelő bel- és igazságügy területén működő ügynökségek számára elegendő finanszírozást kell biztosítani a következő többéves pénzügyi keret teljes időszakára, hogy kezelni tudják az ezen a területen felmerülő átfogó kihívásokat; úgy véli továbbá, hogy a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapot az ezen kérdést más politikák keretében kezelő további elemeknek kell kiegészíteniük, különösen az európai strukturális és beruházási alapoknak és a külső fellépéseket finanszírozó eszközöknek, mivel egyetlen eszköz sohasem lesz képes kezelni az ezen a területen jelentkező szükségletek nagyságrendjét és összetettségét; emellett elismeri a kulturális, oktatási, ifjúsági és sportprogramok jelentőségét a menekültek és migránsok európai társadalomba történő integrációjában; felkéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy meg lehetne-e erősíteni az európai városok által az európai menekültügyi politikában betöltött szerepet egy olyan ösztönzőrendszer bevezetésre révén, amely a menekültek és menedékkérők fogadása ellenében közvetlenül a városoknak nyújt pénzügyi támogatást a menekültek elhelyezéséhez és a gazdasági fejlődéshez; |
| --- | --- |

99.

| 100. | elismeri a közös közegészségügyi fenyegetések kezelése terén folytatott együttműködés európai hozzáadott értékét; megjegyzi, hogy egyetlen tagállam sem képes egyedül kezelni a határokon átnyúló egészségügyi kihívásokat, és kéri, hogy a következő többéves pénzügyi keret tükrözze az EU-nak a közegészségügyre, az egészségügyi rendszerekre és a környezettel kapcsolatos egészségügyi problémákra vonatkozó fenntartható fejlesztési cél végrehajtásával kapcsolatos felelősségvállalását és azon felelősségvállalását, hogy támogatja a tagállamokat az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentésében; úgy véli, hogy az ezen a területen folyamatban lévő tevékenységek pozitív eredményei alapján a következő többéves pénzügyi keretnek tartalmaznia kell egy szilárd, következő generációs egészségügyi programot, amely határokon átnyúló alapon kezeli ezeket a kérdéseket, mégpedig az egészségügyi ellátás biztosítására szolgáló innovatív megoldások, köztük a digitális egészség, például az európai referenciahálózatok révén, és amely szakértelem, illetve az adatok, a bizonyítékok, valamint a bevált gyakorlatok cseréje formájában támogatást nyújt a tagállamoknak; emlékeztet arra, hogy a jó egészségi állapot előfeltétele az EU által meghatározott többi cél elérésének, és hogy az olyan területeken végrehajtott szakpolitikák, mint például a mezőgazdaság, a környezetvédelem, a foglalkoztatás, a szociális kérdések vagy a befogadás, jelentős hatást gyakorolnak az európaiak egészségére; ezért kéri e területen az egészségügyi hatások értékelésének és az ágazatokon átnyúló együttműködésnek a megerősítését a következő többéves pénzügyi keretben; |
| --- | --- |

100.

Erősebb és fenntartható mezőgazdaság és halászat

| 101. | megerősíti, hogy a közös agrárpolitikának (KAP) alapvető szerepe van az élelmezésbiztonságban és az élelmezési autonómiában, a vidéki lakosság és a foglalkoztatás megőrzésében, a fenntartható fejlődésben, a környezet, a mezőgazdaság és az erdészet fenntarthatóságában és az európaiak számára egészséges, kiváló minőségű, megfizethető élelmiszerek biztosításában; rámutat arra, hogy nőttek az élelmiszerekkel és az egészségvédelemmel kapcsolatos követelmények, valamint nagyobb szükség van a mezőgazdasági termelők környezetbarát termelési gyakorlatokra való átállásának támogatására és az éghajlatváltozás kezelésére; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a mezőgazdasági termelők jövedelmének biztonságát és meg kell erősíteni a kapcsolatot a KAP és a közjavak nyújtása között; hangsúlyozza, hogy a KAP az egyik leginkább integrált politika, azt elsősorban uniós szinten finanszírozzák, ezért helyettesíti a nemzeti kiadásokat; |
| --- | --- |

101.

| 102. | hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keretben a KAP költségvetését az EU-27 tekintetében változatlan árakon számítva legalább a jelenlegi szinten kell tartani; kiemeli, hogy a következő KAP előtt álló új kihívások a jelenlegi politika és a jövőbeli igények elemzésein alapuló, szilárd pénzügyi keretösszeget tesznek szükségessé; hangsúlyozza, hogy a közvetlen kifizetések egyértelmű uniós hozzáadott értéket teremtenek, és erősítik az egységes piacot azzal, hogy elkerülik a tagállamok közötti verseny torzulását; e tekintetben ellenzi a közvetlen kifizetések nemzeti hatáskörbe történő bárminemű visszautalását és nemzeti társfinanszírozásuk bármely formáját; hangsúlyozza, hogy tovább kell folytatni a kiszolgáltatott területek számára létfontosságú ágazatokban való termelés fenntartására irányuló intézkedéseket, meg kell reformálni a mezőgazdasági válságokra képzett tartalékot, az érzékeny ágazatokban bekövetkező különböző ciklikus válságokra adott válaszokkal összhangban növelni kell a finanszírozást, olyan új eszközöket kell létrehozni, amelyek képesek mérsékelni az árak ingadozását, továbbá növelni kell a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási program (POSEI) finanszírozását; sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa a közvetlen kifizetések közelítésére irányuló folyamatot és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok felszámolása érdekében biztosítsa a szükséges pénzügyi és jogi keretet az élelmiszer-ellátási lánchoz; rámutat arra, hogy az EU vidéki térségei súlyos problémákkal szembesülnek, ezért külön támogatásra szorulnak; |
| --- | --- |

102.

| 103. | hangsúlyozza a halászati szektor, a tengeri környezet és a „kék gazdaság”társadalmi-gazdasági és ökológiai jelentőségét, valamint az EU fenntartható élelmezési autonómiájához való hozzájárulását az európai akvakultúra és halászat fenntarthatóságának biztosítása és a környezeti hatás enyhítése szempontjából; rámutat arra, hogy a közös halászati politika kizárólagos uniós hatáskörbe tartozik; e tekintetben hangsúlyozza, hogy e politika végrehajtása érdekében egy konkrét, jelentős forrásokkal ellátott, független és hozzáférhető külön halászati alapot kell fenntartani; szorgalmazza a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási program ismételt bevezetését a halászatban, mivel ez egy nagyon fontos program az EU legkülső régiói számára; kéri, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret alapján a halászati ágazathoz rendelt pénzügyi keretösszeg szintjét legalább tartsák fenn, új szükségletek felmerülése esetén pedig növeljék a tengerügyek pénzügyi keretösszegét; figyelmeztet a kompromisszumok nélküli brexit által az ágazatra gyakorolt lehetséges negatív hatásokra; megjegyzi, hogy a vissza nem térítendő támogatásokon túl más pénzügyi eszközök is nyújthatnak kiegészítő finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

103.

Nagyobb felelősségvállalás a világban

| 104. | hangsúlyozza, hogy a világ többszörös kihívásokkal néz szembe, többek között konfliktusokkal, kibertámadásokkal, terrorizmussal és radikalizálódással, félretájékoztatással, természeti katasztrófákkal, az éghajlatváltozással és környezetkárosodással, az emberi jogok megsértésével és a nemek közötti egyenlőtlenséggel; úgy véli, hogy az Uniónak sajátos politikai és pénzügyi felelőssége van, amely egy valóban európai, szabályokon és értékeken nyugvó külpolitikán, partnereink stabilitásának, biztonságának, demokratikus kormányzásának és fenntartható fejlődésének támogatásán, valamint a szegénység felszámolásán és a válságelhárításon alapul; |
| --- | --- |

104.

| 105. | hangsúlyozza, hogy a külső fellépés keretösszegét jelentősen növelni kell, ha az Unió globális stratégiája és bővítési, szomszédsági és fejlesztési politikái keretében, valamint a vészhelyzetek elhárításában be kívánja tölteni a rá háruló szerepet; elvárja, hogy a következő többéves pénzügyi keret tükrözze a konfliktusokkal és a migráció és a menekültek által kiváltott kihívások következményeivel küzdő déli és keleti szomszédságbeli országok példa nélküli szükségleteit; kéri, hogy magasabb keretösszeget irányozzanak elő a természeti és az ember okozta katasztrófák nyomán felmerülő humanitárius segély iránti egyre növekvő igény kezelésére, elkerülve a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti szakadékot; véleménye szerint növelni kell az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) számára nyújtott uniós finanszírozást; hangsúlyozza továbbá, hogy további erőforrásokra van szükség egy afrikai beruházási terv finanszírozására az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés előmozdítása, és ezáltal az irreguláris migráció kiváltó okai egy részének kezelése érdekében; |
| --- | --- |

105.

| 106. | emlékeztet arra, hogy az EU fejlesztési politikáját egy sor kötelezettségvállalás, mégpedig a fenntartható fejlesztési célok, a fejlesztésfinanszírozásról szóló addisz-abebai cselekvési program, a Párizsi Megállapodás és a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus, valamint a politikák fejlesztési célú koherenciájának és a támogatások hatékonyságának elvei vezérlik; felhívja a figyelmet az EU és a tagállamok azon kötelezettségvállalására, hogy hivatalos fejlesztési támogatásukat (ODA) 2030-ra a GDP 0,7%-ára növelik, beleértve azt, hogy az uniós ODA 20%-át társadalmi befogadásra és humán fejlődésre, az EU GNI-jének 0,2%-át pedig ODA formájában a legkevésbé fejlett országokra fordítják; |
| --- | --- |

106.

| 107. | megjegyzi, hogy a fejlesztési támogatás fontos szerepet játszhat a migráció kiváltó okainak kezelésében és hozzájárulhat a stabilitáshoz, de úgy véli, hogy a hivatalos fejlesztési támogatás nem használható fel az adományozó országok menekültekre fordított kiadásainak fedezésére; megállapítja, hogy az ODA potenciálisan szerepet játszhat az egyéb forrásokból származó finanszírozás mozgósításában, és kiemeli, hogy a magánszektor fokozottabb elkötelezettségére van szükség a külső beruházási terv értékelése alapján történő esetleges folytatása révén; |
| --- | --- |

107.

| 108. | támogatja, hogy közvetlen finanszírozást nyújtsanak civil társadalmi szervezeteknek és emberi jogi jogvédőknek, különösen olyan harmadik országokban, ahol veszélyben a demokrácia és a jogállamiság; e tekintetben hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a külső finanszírozási eszközök gyorsan reagáljanak a politikai fejleményekre, és erősítsék a „többért többet”elvet; |
| --- | --- |

108.

| 109. | készen áll arra, hogy fontolóra vegye a külső finanszírozási eszközök felépítésének egyszerűsítését és észszerűsítését, amennyiben az fokozza az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot, a hatékonyságot, a koherenciát és a rugalmasságot, továbbá tiszteletben tartja az alapjául szolgáló politikák célkitűzéseit; kéri, hogy az előcsatlakozási támogatás, a szomszédság, valamint a fejlesztés és a humanitárius segélyezés számára egyedi politikai és pénzügyi jellemzőik miatt tartsanak fenn külön célzott eszközöket; megjegyzi, hogy egy ilyen felépítésnek az elfogadott felső határértékeken felül és az Afrikai Békekeret nélkül magában kell foglalnia a költségvetés részét képező Európai Fejlesztési Alapot (EFA), továbbá a megfelelő vagyonkezelői alapok és eszközök átláthatóbb beépítését; |
| --- | --- |

109.

| 110. | felhívja a figyelmet a fokozott rugalmasság fontosságára, amely lehetővé teszi kiegészítő források igénybevételét és a finanszírozás gyors felhasználását; a külső finanszírozási eszközök általános növelésének részeként fontolóra veheti egy nagyobb, fel nem osztott tartalék létrehozását, amelynek célja a beépített rugalmasság növelése, mindazonáltal hangsúlyozza, hogy a nagyobb fokú rugalmasság nem mehet a hosszú távú politikai célkitűzések, a földrajzi és tematikus prioritások, a hosszú távú finanszírozás kiszámíthatósága, a parlamenti ellenőrzés, valamint a partnerországokkal és a civil társadalommal folytatott konzultációk rovására; |
| --- | --- |

110.

Biztonság, béke és stabilitás mindenki számára

| 111. | úgy véli, hogy a „Biztonság, béke és stabilitás mindenki számára”elnevezésű új fejezet azt bizonyítaná, hogy az Unió kiemelten kezeli ezt az újonnan felmerülő politikai felelősséget, elismerné annak sajátosságait, és összhangot teremtene annak belső és külső dimenziói között; |
| --- | --- |

111.

| 112. | hangsúlyozza, hogy a belső biztonság terén már a következő többéves pénzügyi keret kezdetétől és annak teljes időtartama alatt növelni kell a finanszírozás szintjét, és erősíteni kell annak mechanizmusait, annak elkerülése érdekében, hogy minden évben módszeresen a többéves pénzügyi keret rugalmassági rendelkezéseit vegyék igénybe; kéri, hogy biztosítsanak elégséges erőforrást a bűnüldöző ügynökségek (Europol, Eurojust és CEPOL) és a nagyméretű informatikai rendszerekkel foglalkozó uniós ügynökség (eu-LISA) számára, és bocsássák rendelkezésükre az új feladataik végrehajtásához és kezeléséhez szükséges eszközöket; hangsúlyozza az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének szerepét a radikalizálódás, a marginalizálódás, a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmény jelenségének megértésében és az ezekre adott válaszban; |
| --- | --- |

112.

| 113. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek támogatnia kell az európai védelmi unió létrehozását; a Bizottság ezen a területen tett bejelentéseit követően várakozással tekint a megfelelő jogalkotási javaslatok elé, ideértve egy külön uniós védelmi kutatási programot és egy ipari fejlesztési programot is, amelyeket a tagállamok együttműködéshez szükséges felszerelésekkel kapcsolatos beruházásai egészítenek ki; ebben az összefüggésben ismételten megerősíti azt a határozott meggyőződését, hogy a további politikai prioritásokhoz további pénzügyi eszközöket kell párosítani; emlékeztet arra, hogy a fokozott védelmi együttműködés, a kutatás és a felszerelések összevonása, valamint a párhuzamosságok felszámolása meg fogja erősíteni az európai védelmi ipar stratégiai autonómiáját és versenyképességét, és jelentős hatékonyságnövekedéshez vezet majd, amelyet gyakran évi kb. 26 milliárd EUR-ra becsülnek; |
| --- | --- |

113.

| 114. | mivel az Unióban egyre nagyobb figyelem hárul a biztonságra és a védelemre, kéri valamennyi külső biztonsági kiadás újraértékelését; várja különösen az Athena mechanizmus és az Afrikai Békekeret megreformálását, miután az EFA a költségvetés részét fogja képezni; üdvözli a tagállamok által az állandó strukturált együttműködés keretében a közelmúltban tett kötelezettségvállalásokat, és felkéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (a főképviselőt) és a Bizottságot, hogy pontosítsák annak jövőbeli finanszírozását; kéri, hogy a stabilitást és a békét támogató eszköz jogutód programja a válságelhárításra és a biztonsággal és fejlesztéssel kapcsolatos kapacitásbővítésre összpontosítson, és eközben találjon jogilag megalapozott megoldást a katonai kapacitásbővítésre; |
| --- | --- |

114.

| 115. | hangsúlyozza az uniós polgári védelmi mechanizmus rendkívüli fontosságát, amely összehangolt uniós segítségnyújtást tett lehetővé az egész Unióban és az Unión túl a természeti és az ember által okozott katasztrófák esetében; rámutat arra, hogy a polgári védelmi műveletek megkérdőjelezhetetlen hozzáadott értéket képviselnek az egyre gyakoribbá és összetettebbé váló katasztrófák eredményes leküzdése terén, ugyanakkor szükség idején erősítik az európai szolidaritás érzetét az uniós polgárokban; üdvözli a Bizottság közelmúltbeli javaslatait, amelyek a készültségi és a megelőző intézkedések megerősítésével, ezen belül a műveleti kapacitások célzott tartalékának uniós szintű létrehozásával kívánják erősíteni az uniós polgári védelmet; kéri, hogy a következő többéves pénzügyi keretben társuljon megfelelő finanszírozás a megerősített fellépéshez e területen; |
| --- | --- |

115.

Hatékony közigazgatás az európaiak szolgálatában

| 116. | úgy véli, hogy az uniós politikák megvalósításához, valamint a bizalom visszaszerzéséhez és a polgárokkal és a civil társadalmi szervezetekkel valamennyi szinten folytatott párbeszéd megerősítéséhez elengedhetetlen az erős, hatékony és kiváló minőségű közigazgatás; e tekintetben hangsúlyozza a demokratikusan megválasztott tagokból álló intézmények szerepét; emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék szerint az uniós intézmények, szervek és hivatalok végrehajtották a létszámtervükben meghatározott 5%-os létszámcsökkentést; úgy véli, hogy esetükben nem szabad további ilyenfajta horizontális leépítési megközelítést végrehajtani; kijelenti, hogy határozottan ellenzi, hogy az ügynökségek számára ismét úgynevezett átcsoportosítási alapot hozzanak létre; |
| --- | --- |

116.

| 117. | üdvözli az intézmények, szervek és hivatalok kezdeményezéseit, hogy a megerősített igazgatási együttműködésen és bizonyos funkciók összevonásán keresztül tovább javítsák a hatékonyságot, és ezzel megtakarítást érjenek el az uniós költségvetésben; kiemeli, hogy egyes ügynökségek esetében további hatékonyságnövekedést lehetne elérni, különösen a hasonló feladatokat ellátó ügynökségek közötti fokozott együttműködésen keresztül, például a pénzügyi piacok felügyelete terén és a több helyszínen működő ügynökségek esetében; általánosabb jelleggel kéri annak alapos értékelését, hogy hogyan lehetne csoportosítani az ügynökségeket küldetésük stratégiai jellege és eredményeik szerint, annak érdekében, hogy az ügynökségek, például az Európai Bankhatóság és a párizsi Európai Értékpapírpiaci Hatóság között szinergiákat lehessen kialakítani; |
| --- | --- |

117.

| 118. | úgy véli, hogy az uniós intézményeknek és szerveknek a földrajzi egyensúlyt és a nemek közötti egyensúlyt egyaránt tiszteletben kell tartaniuk; |
| --- | --- |

118.

| 119. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan mechanizmusra, melynek alapján az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkének tiszteletben tartását elmulasztó tagállamok pénzügyi következményekkel nézhetnének szembe; figyelmeztet azonban arra, hogy az uniós költségvetés végső kedvezményezettjeit nem érinthetik olyan szabálysértések, melyekért nem ők a felelősek; meggyőződése ezért, hogy nem az uniós költségvetés a megfelelő eszköz az EUSZ 2. cikke tiszteletben tartása elmulasztásának kezelésére, és hogy az esetleges pénzügyi következményeket az érintett tagállamnak a költségvetés végrehajtásától függetlenül kellene viselnie; |
| --- | --- |

119.

| 120. | hangsúlyozza, hogy a befogadó Európa megvalósítása érdekében tett uniós kötelezettségvállalások teljesítéséhez alapvető fontosságú a megkülönböztetés, valamint a nemek közötti egyenlőtlenség és a nemi alapú erőszak felszámolása; támogatja ezért, hogy a következő többéves pénzügyi keretben általánosan érvényesüljenek a nemek közötti egyenlőséget és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó kötelezettségvállalásokat, továbbá azt, hogy a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemben megerősítsék a költségvetési dimenziót, különös figyelmet fordítva a nemi dimenziónak a migrációs és menekültpolitikában és az EU külső politikáiban; |
| --- | --- |

120.

| 121. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a nők hozzáférjenek a szexuális és reproduktív egészséghez kapcsolódó szolgáltatásokhoz, és hogy külön figyelmet kapjanak a kiszolgáltatott személyek, köztük a kiskorúak és más csoportok, így például az LMBTI-közösség sajátos szükségletei; |
| --- | --- |

121.

| 122. | kiáll amellett, hogy külön támogatást kell biztosítani a kiszolgáltatott célcsoportoknak, kifejezetten kizárva a szegregációs gyakorlatokat, különösen a fogyatékossággal élőknek és a romáknak, és különösen amellett, hogy a „romák”megnevezés rajta maradjon az ESZA és az ERFA kedvezményezettjeinek listáján; |
| --- | --- |

122.

| 123. | megállapítja, hogy a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek az európai kontinenstől való elszigeteltségük miatt egyedi természeti, gazdasági és társadalmi kihívásokkal néznek szembe; úgy véli, hogy számukra testre szabott intézkedéseket és kellően indokolt eltéréseket kell biztosítani; felhív a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek uniós pénzügyi támogatásának folytatására, konkrétan a legkülső régiók számára a kohéziós politika keretében, a tengerentúli országok és területek számára külön eszközből, hogy hozzáférhessenek a kutatási programokhoz és küzdhessenek az előttük álló konkrét éghajlatváltozási kihívások ellen; |
| --- | --- |

123.

| 124. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió költségvetésében a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és átláthatóság biztosítása érdekében vegye fontolóra megfelelő feltételek kialakítását az uniós forrásokat érintő korrupció és pénzügyi csalás megelőzése érdekében; különös aggodalmának ad hangot a vámcsalásokkal kapcsolatban, melyek jelentős bevételkiesést okoztak az uniós költségvetésben; kéri, hogy azok a tagállamok, melyek kifogással éltek a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi kerettel szemben, vizsgálják felül álláspontjukat e probléma mielőbbi megoldásának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

124.

IV.   
  Eljárás és döntéshozatali folyamat

| 125. | emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadásához a Parlament egyetértése szükséges; hangsúlyozza, hogy az éves uniós költségvetés elfogadása során a Parlament és a Tanács a költségvetési hatóság két egyenrangú ága, miközben az uniós programok túlnyomó többségét, és többek között a pénzügyi keretösszegüket létrehozó ágazati jogszabályokat rendes jogalkotási eljárás keretében fogadják el; ezért elvárja, hogy a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó döntéshozatali eljárás biztosítsa a Parlament Szerződésekben meghatározott szerepét és előjogait; kitart amellett, hogy nem a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet a megfelelő hely az uniós költségvetési rendelet módosítására; sürgeti a Bizottságot, hogy az uniós költségvetési rendelet felülvizsgálatára vonatkozóan mindig tegyen külön javaslatot, valahányszor szükség adódik e rendelet módosítására; |
| --- | --- |

125.

| 126. | készen áll arra, hogy haladéktalanul strukturált párbeszédet kezdjen a Bizottsággal és a Tanáccsal a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről a későbbi tárgyalások elősegítése, valamint annak érdekében, hogy e parlamenti ciklus végére megállapodást lehessen elérni; készen áll arra, hogy megvitassa az ebben az állásfoglalásban megfogalmazott álláspontjait a Tanáccsal, hogy lehetővé tegye a Parlament következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos elvárásainak jobb megértését; |
| --- | --- |

126.

| 127. | hangsúlyozza, hogy mivel a Bizottság javaslatait 2018 májusára jelentették be, a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó formális határozatot egy éven belül kell meghozni; véleménye szerint a Bizottság javaslatainak bemutatása tekintetében tapasztalt kezdeti késedelem ellenére időben megállapodásra kell jutni a 2020 utáni időszakra vonatkozó keretről, hogy fontos politikai üzenetet lehessen küldeni az Unió azon képességével kapcsolatban, hogy további konszenzust tud kialakítani az Unió jövője és a megfelelő pénzügyi eszközök tekintetében; hangsúlyozza, hogy ez a menetrend lehetővé teszi többek között valamennyi ágazati rendelet gyors elfogadását, és így az új programok 2021. január 1-jén késedelem nélkül elindulhatnak; emlékeztet arra, hogy a korábbi pénzügyi keretekben az új programok alapvetően az időszak kezdete után néhány évvel indultak el; |
| --- | --- |

127.

| 128. | úgy véli, hogy az újonnan választott Parlament, a képviselők abszolút többségével, az európai választásokat követő hat hónapon belül kérelmezheti, hogy a Bizottság javasolja az előző jogalkotási ciklusban elfogadott, a következő többéves pénzügyi keretbe tartozó uniós utódprogramokat létrehozó ágazati jogszabályok felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

128.

| 129. | ezért hangsúlyozza, hogy a három intézménynek haladéktalanul meg kell kezdenie az érdemi vitát; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet valamennyi eleme, köztük a többéves pénzügyi keret felső határai is, a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások részét fogja képezni, és azt a végleges megállapodás elfogadásáig napirenden kell tartani; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Parlament kritikus álláspontot fogalmazott meg a jelenlegi többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadásához vezető eljárással és az Európai Tanács által e folyamatban játszott domináns szereppel kapcsolatban, amikor is visszavonhatatlanul határozott számos elemről, köztük a többéves pénzügyi keret felső határairól és az ágazati szakpolitikákat érintő számos rendelkezésről; |
| --- | --- |

129.

| 130. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalásokkal kapcsolatos eljárásokról, valamint különösen a Parlamentnek ezen eljárás különböző szakaszaiba történő bevonásáról haladéktalanul meg kell állapodni a bolgár elnökség alatt és a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatok bemutatása előtt; ezzel összefüggésben elvárja, hogy a Bizottság megfelelő időben ugyanolyan szintű tájékoztatást nyújtson a Parlamentnek, mint a Tanácsnak; úgy véli, hogy ezeket a szabályokat végső soron magában az intézményközi megállapodásban kell rögzíteni, ahogy az az éves költségvetési eljárás estében történt; |
| --- | --- |

130.

| 131. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadása tekintetében megszabott egyhangúsági követelmény igazi akadály a folyamatban; e tekintetben felhívja az Európai Tanácsot, hogy aktiválja az EUMSZ 312. cikkének (2) bekezdésében szereplő áthidaló záradékot, lehetővé téve a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet minősített többséggel történő elfogadását; emlékeztet továbbá arra, hogy az EUSZ 48. cikkének (7) bekezdésében szereplő általános áthidaló záradékot is igénybe lehet venni a rendes jogalkotási eljárás alkalmazása céljából; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadása tekintetében a minősített többségi szavazásra való átállás összhangban lenne lényegében az összes többéves uniós program elfogadásakor alkalmazott döntéshozatali folyamattal, valamint az Unió költségvetésének elfogadásakor alkalmazott éves eljárással is; |
| --- | --- |

131.

o

o o

| 132. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

132.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL L 163., 2017.6.24., 1. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0309.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0401.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0010.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0363.

(8)  HL L 282., 2016.10.19., 1. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0076.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/71

---

P8_TA(2018)0076

Az Európai Unió saját forrásai rendszerének reformja

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása az Európai Unió saját forrásai rendszerének reformjáról (2017/2053(INI))

(2019/C 162/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 311. cikkére és 332. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 311. cikkére és 332. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. és 171. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. és 171. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2014. május 26-i 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2014. május 26-i 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről szóló, 2014. május 26-i 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről szóló, 2014. május 26-i 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Igazságos és hatékony adórendszer az Európai Unióban a digitális egységes piac számára”című, 2017. szeptember 21-i, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményére (COM(2017)0547), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Igazságos és hatékony adórendszer az Európai Unióban a digitális egységes piac számára”című, 2017. szeptember 21-i, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményére (COM(2017)0547),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak jövőjéről szóló, 2007. március 29-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak jövőjéről szóló, 2007. március 29-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért”című, 2011. június 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért”című, 2011. június 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások: megszerzett tapasztalatok és a továbbvezető út”című, 2014. április 15-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások: megszerzett tapasztalatok és a továbbvezető út”című, 2014. április 15-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozat tervezetéről szóló, 2014. április 16-i álláspontjára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozat tervezetéről szóló, 2014. április 16-i álláspontjára (7),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. december 17-i álláspontjára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. december 17-i álláspontjára (8),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítéséről szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítéséről szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „Az EU jövőbeli finanszírozása: a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport zárójelentése és ajánlásai”című, 2016. decemberi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU jövőbeli finanszírozása: a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport zárójelentése és ajánlásai”című, 2016. decemberi jelentésre,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozatának 1. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozatának 1. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelemi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményeire (A8-0041/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelemi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményeire (A8-0041/2018),

| A. | mivel az 1957. március 25-i Római Szerződés értelmében az Európai Gazdasági Közösséget csak egy átmeneti időszakban kellett volna finanszírozniuk a tagállami hozzájárulásoknak, amit a saját források rendszerére történő átállásnak kellett volna követnie; |
| --- | --- |

A.

mivel az 1957. március 25-i Római Szerződés értelmében az Európai Gazdasági Közösséget csak egy átmeneti időszakban kellett volna finanszírozniuk a tagállami hozzájárulásoknak, amit a saját források rendszerére történő átállásnak kellett volna követnie;

| B. | mivel az 1970. áprilisi luxembourgi Európai Tanács a saját források rendszeréről, a nemzeti hozzájárulások megszüntetéséről és két valódi saját forrás – nevezetesen mezőgazdasági lefölözések és vámok – bevezetéséről határozott, kiegészítve egy hozzáadottérték-adó (héa) alapú harmadik forrással; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1970. áprilisi luxembourgi Európai Tanács a saját források rendszeréről, a nemzeti hozzájárulások megszüntetéséről és két valódi saját forrás – nevezetesen mezőgazdasági lefölözések és vámok – bevezetéséről határozott, kiegészítve egy hozzáadottérték-adó (héa) alapú harmadik forrással;

| C. | mivel 1988. júniusban az Európai Tanács a tagállamok GNI-jén alapuló saját forrást vezetett be azon az alapon, hogy a meglévő saját forrásokból származó bevételek nem voltak elegendőek az uniós költségvetés összes kiadásának fedezésére; |
| --- | --- |

C.

mivel 1988. júniusban az Európai Tanács a tagállamok GNI-jén alapuló saját forrást vezetett be azon az alapon, hogy a meglévő saját forrásokból származó bevételek nem voltak elegendőek az uniós költségvetés összes kiadásának fedezésére;

| D. | mivel a GNI-alapú forrás aránya jelentősen nőtt, az 1988-as 11%-ról 2014-re 69%-ra, mára gyakorlatilag az Unió költségvetésének fő finanszírozási forrásává téve ezt a „maradványjellegű”és „kiegyensúlyozó”forrást; mivel jelenleg a héaalapú forrás az uniós költségvetés körülbelül 12%-át, a tradicionális saját források (vámok, mezőgazdasági vámok, cukor- és izoglükóz-illeték) körülbelül 13%-át teszik ki, és a fennmaradó hányadot egyéb bevételek fedezik, beleértve az uniós alkalmazottak által fizetett adókat vagy a versenyjogi szabályokat megsértő vállalatok által fizetett bírságokat; |
| --- | --- |

D.

mivel a GNI-alapú forrás aránya jelentősen nőtt, az 1988-as 11%-ról 2014-re 69%-ra, mára gyakorlatilag az Unió költségvetésének fő finanszírozási forrásává téve ezt a „maradványjellegű”és „kiegyensúlyozó”forrást; mivel jelenleg a héaalapú forrás az uniós költségvetés körülbelül 12%-át, a tradicionális saját források (vámok, mezőgazdasági vámok, cukor- és izoglükóz-illeték) körülbelül 13%-át teszik ki, és a fennmaradó hányadot egyéb bevételek fedezik, beleértve az uniós alkalmazottak által fizetett adókat vagy a versenyjogi szabályokat megsértő vállalatok által fizetett bírságokat;

| E. | mivel a brit visszatérítés 1984-ben az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén történt bevezetése óta – amelynek értelmében az Egyesült Királyság nettó hozzájárulásának 66%-át visszatérítik – az egyes tagállamok úgynevezett „működési költségvetési egyenlegei”hiányosságainak kezelése érdekében számos egyéb engedményt és korrekciós mechanizmust vezettek be fokozatosan; mivel az ilyen korrekciók elsősorban a brit korrekció finanszírozásának csökkentését vagy a GNI- vagy héahozzájárulás bruttó csökkentését érintik jelenleg; |
| --- | --- |

E.

mivel a brit visszatérítés 1984-ben az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén történt bevezetése óta – amelynek értelmében az Egyesült Királyság nettó hozzájárulásának 66%-át visszatérítik – az egyes tagállamok úgynevezett „működési költségvetési egyenlegei”hiányosságainak kezelése érdekében számos egyéb engedményt és korrekciós mechanizmust vezettek be fokozatosan; mivel az ilyen korrekciók elsősorban a brit korrekció finanszírozásának csökkentését vagy a GNI- vagy héahozzájárulás bruttó csökkentését érintik jelenleg;

| F. | mivel a Parlament az elmúlt évtized során több állásfoglalásban is kiemelte az EU saját forrásai rendszerének problémáit és összetettségét, és ismételten sürgette a mélyreható reformot, hogy a rendszer egyszerűbbé, átláthatóbbá és demokratikusabbá váljon, beleértve az új és valódi saját források bevezetését, amelyek fokozatosan és lehetőség szerint a GNI-alapú hozzájárulások helyébe lépnek; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament az elmúlt évtized során több állásfoglalásban is kiemelte az EU saját forrásai rendszerének problémáit és összetettségét, és ismételten sürgette a mélyreható reformot, hogy a rendszer egyszerűbbé, átláthatóbbá és demokratikusabbá váljon, beleértve az új és valódi saját források bevezetését, amelyek fokozatosan és lehetőség szerint a GNI-alapú hozzájárulások helyébe lépnek;

| G. | mivel 2011-ben a Bizottság ambiciózus jogalkotási csomagot terjesztett elő a saját forrásokra vonatkozóan (COM(2011)0510), amelyet a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről szóló javaslatokkal együtt nyújtott be a tagállamok hozzájárulásainak egyszerűsítése, új saját források – a megreformált héa és a pénzügyi tranzakciós adó – bevezetése, valamint a korrekciós mechanizmusok reformja céljából; mivel ezeket a javaslatokat a Tanács figyelmen kívül hagyta; |
| --- | --- |

G.

mivel 2011-ben a Bizottság ambiciózus jogalkotási csomagot terjesztett elő a saját forrásokra vonatkozóan (COM(2011)0510), amelyet a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről szóló javaslatokkal együtt nyújtott be a tagállamok hozzájárulásainak egyszerűsítése, új saját források – a megreformált héa és a pénzügyi tranzakciós adó – bevezetése, valamint a korrekciós mechanizmusok reformja céljából; mivel ezeket a javaslatokat a Tanács figyelmen kívül hagyta;

| H. | mivel a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások eredményeként létrehozták a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoportot (HLGOR), amely a három fő uniós intézmény képviselőiből áll, és Mario Monti elnökletével működik; mivel 2016. decemberben a HLGOR benyújtotta végleges jelentését és ajánlásait, amelyek a Parlament ezen állásfoglalásban ismertetett álláspontja kidolgozásának alapját képezik; kiemeli, hogy ezt a jelentést a munkacsoport minden tagja egyhangúlag elfogadta, köztük a Tanács által kinevezett tagok is; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások eredményeként létrehozták a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoportot (HLGOR), amely a három fő uniós intézmény képviselőiből áll, és Mario Monti elnökletével működik; mivel 2016. decemberben a HLGOR benyújtotta végleges jelentését és ajánlásait, amelyek a Parlament ezen állásfoglalásban ismertetett álláspontja kidolgozásának alapját képezik; kiemeli, hogy ezt a jelentést a munkacsoport minden tagja egyhangúlag elfogadta, köztük a Tanács által kinevezett tagok is;

| 1. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság 2018. májusig benyújtja a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló javaslatát; kéri, hogy a Bizottság által javasolt jövőbeli többéves pénzügyi keret tartalmazzon ambiciózus javaslatokat a saját forrásokról szóló határozat és valamennyi kapcsolódó jogalkotási aktus felülvizsgálatára, valamint új saját források bevezetésére; hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keret kiadási és bevételi oldalát a Tanács és a Parlament közötti soron következő tárgyalások keretében egységes csomagként fogják kezelni; kijelenti, hogy nem fognak megállapodást elérni a többéves pénzügyi keretről, ha nem történik megfelelő előrelépés a saját források terén; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ezt az állásfoglalást annak érdekében nyújtja be, hogy kifejtse álláspontját az EU saját forrásai rendszere reformjának fő elemeiről, beleértve az új saját források összetételét, valamint a jelenlegi rendszer azon elemeit, amelyek továbbra is érvényben maradnak; felhívja a Bizottságot, hogy vegye megfelelően figyelembe a Parlament álláspontját az EU saját forrásairól szóló jogalkotási javaslatok előkészítése során, amelyeknek ambiciózus hatókört kell meghatározniuk, és amelyeket a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről szóló javaslatokkal együtt kell bemutatni; meggyőződése, hogy a következő többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás elősegítése érdekében feltétlenül jelentős előrelépésre van szükség az uniós költségvetés bevételi oldalán; |
| --- | --- |

2.

I.   
  JOGI KERET ÉS DÖNTÉSHOZATALI ELJÁRÁS

| 3. | emlékeztet az EUMSZ 311. cikkére, amely kimondja: „Az Unió gondoskodik a céljai eléréséhez és politikái végrehajtásához szükséges eszközökről. Az egyéb bevételek sérelme nélkül, a költségvetést teljes egészében saját forrásokból kell finanszírozni.”; hangsúlyozza ezért, hogy az uniós költségvetés valódi saját forrásokkal való ellátására vonatkozó jogi követelmény közvetlenül a Szerződésből származik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 310. cikke értelmében a költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük; ennek megfelelően megállapítja, hogy a bevételeknek fedezniük kell a költségvetési hatóság által évente elfogadott összes kiadást; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek nem lehet éves hiánya, vagy nem finanszírozható pénzügyi piacokon felvett hitelből; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi, hogy a saját források rendszerére vonatkozó rendelkezéseket meghatározó fő jogalkotási aktust – az úgynevezett sajátforrás-határozatot – a Tanács a Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag fogadja el, és hogy ezt a határozatot valamennyi tagállamnak ratifikálnia kell; kiemeli, hogy ez a Szerződésben előírt legnehezebb jogalkotási eljárások egyike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tudomásul veszi, hogy e jogalkotási aktusban a Tanács többek között a saját források felső határát határozza meg, és a saját források új kategóriáit hozhatja létre vagy egy meglévő kategóriát szüntethet meg; hangsúlyozza, hogy még akkor is, ha a sajátforrás-határozatnak nincs érvényességi ideje, közvetlenül kapcsolódik a hatályos többéves pénzügyi kerethez, amely a kiadások felső határát határozza meg ugyanazon időszakra vonatkozóan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés új rendelkezéseket vezetett be a saját forrásokra vonatkozó végrehajtási jogszabályokra vonatkozóan, lehetővé téve a Tanács számára, hogy a Parlament egyetértését követően minősített többséggel rendeletet fogadjon el; sajnálja azonban, hogy számos végrehajtási rendelkezés – különösen a GNI-források kiszámítására vonatkozóak – továbbra is a sajátforrás-határozat részét képezik; ezért felszólít a sajátforrás-határozat gördülékenyebb elfogadási eljárására; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Szerződés jövőbeni felülvizsgálatával összefüggésben támogassák a Parlamentnek az EUMSZ 311. cikkének módosítására irányuló kérését, ami megerősítené a Parlament szerepét a saját források elfogadására irányuló eljárásban; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy a tagállamok felelősek költségvetési politikájukért, és hangsúlyozza, hogy az adók kivetésére vonatkozó hatáskör a tagállamok szuverenitásának központi eleme; hangsúlyozza, hogy az EU saját forrásainak reformja nem jelenti a nemzeti szuverenitás átruházását e területen, hanem inkább az uniós szerződések betűjéhez és szelleméhez igazítja a jelenlegi rendszert; |
| --- | --- |

8.

II.   
  A JELENLEGI SAJÁTFORRÁS-RENDSZER REFORMJÁNAK OKAI

i.   
  Kezelni kell a meglévő rendszer hiányosságait

| 9. | hangsúlyozza, hogy a saját források jelenlegi rendszere rendkívül összetett, tisztességtelen, nem átlátható és teljes mértékben érthetetlen az uniós polgárok számára; rámutat különösen a saját források rendszerére alkalmazandó nemzeti visszatérítésekre és korrekciós mechanizmusokra vonatkozó számítások vagy a statisztikai héaalapú forrás homályosságára; hangsúlyozza továbbá, hogy ez a rendszer nem esik hatékony uniós szintű parlamenti ellenőrzés hatálya alá, és lényegében nem rendelkezik demokratikus legitimációval és elszámoltathatósággal; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a saját források rendszerének alakulása, amelynek során a valódi saját források helyébe fokozatosan az úgynevezett nemzeti hozzájárulások léptek, aránytalan hangsúlyt fektet a tagállamok közötti nettó egyenlegekre, így nagymértékben figyelmen kívül hagyja az uniós költségvetés által az uniós polgárok összességének javát szolgáló közös európai célkitűzések megvalósításához nyújtott hozzájárulást; sajnálja ezért, hogy az uniós költségvetésbe befizetendő nemzeti hozzájárulások teljes aránya – a GNI alapján vagy a statisztikai héaalapú forrás százalékában kifejezve – az összes uniós bevétel mintegy 83%-át teszi ki; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meggyőződése, hogy a GNI-alapú forrás dominanciája megerősítette a „méltányos megtérülés”költségvetési logikáját, amely szinte egyedüli témává vált a Tanácsban folyó viták során az uniós költségvetés bevételi és kiadási oldalán egyaránt; ezzel összefüggésben rámutat egyrészt a brit visszatérítés bevezetésére, valamint számos ehhez kapcsolódó visszatérítésre és egyéb korrekciós mechanizmusra a bevételi oldalon, másrészt az egyetértésre való képtelenségre az éves költségvetési eljárásban az uniós költségvetés megfelelő szintű előirányzatait illetően; úgy véli, hogy az EU-nak fel kell adnia a „nettó működési mérleg”koncepcióját, mivel a gyakorlatban minden tagállam kedvezményezettje az uniós költségvetésnek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli különösen, hogy az éves uniós költségvetés méretére vonatkozó döntést nemzeti szintű politikai és pénzügyi megfontolások befolyásolják, amelyek nyomást gyakorolnak a költségvetési tárgyalásokra és így gyakran a nettó befizetők és a nettó kedvezményezettek közötti zéró összegű játékhoz vezetnek a Tanácsban; ezáltal figyelmen kívül hagyva az uniós kötelezettségvállalásokat, köztük a Tanács által vállaltakat is; úgy véli, hogy ennek eredményeként a legnagyobb európai hozzáadott értékkel bíró uniós szakpolitikák gyakran azok a területek, ahol költségmegtakarításokat javasolnak, és ezáltal gyengítik a uniós projektet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tudomásul veszi, hogy az uniós költségvetéshez való nemzeti hozzájárulások egyértelműen beazonosíthatók a nemzeti költségvetések kiadási oldalán, és azokat gyakran pénzügyi tehernek tekintik, ami meghaladja az uniós kiadások gyakran kevésbé látható területei által generált előnyöket; e tekintetben hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell az uniós költségvetés előnyeivel kapcsolatos lakossági ismeretek hiányának problémájával; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meggyőződése ezért, hogy a saját források jelenlegi rendszere lényegében sérti a Szerződés szövegét és szellemét; megismétli régóta hangoztatott azon álláspontját, hogy az uniós források mélyreható reformja elengedhetetlen ahhoz, hogy az uniós költségvetés finanszírozása összhangba kerüljön a Szerződés követelményeivel és az Unió egészének szükségleteivel; |
| --- | --- |

14.

ii.   
  Lehetővé kell tenni, hogy az Unió finanszírozza politikáit és megfeleljen az új kihívásoknak

| 15. | hangsúlyozza, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek biztosítania kell az egyértelmű európai hozzáadott értékkel bíró uniós szakpolitikák és programok megfelelő finanszírozását, ugyanakkor további eszközöket kell nyújtania az új kihívások kezelésére a már azonosított területeken, mint például a növekedés és a munkahelyteremtés, az éghajlatváltozás, a környezetvédelem, a versenyképesség, a kohézió, az innováció, a migráció, az EU külső határainak ellenőrzése, a biztonság és a védelem terén; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza továbbá, hogy el kell kerülni a jelenlegi többéves pénzügyi keret hiányosságait, és kezdettől fogva olyan forrásokat kell biztosítani, amelyek lehetővé teszik az Unió számára, hogy megfelelő finanszírozás mellett valósítsa meg politikai menetrendjét, hatékonyan reagáljon az előre nem látható eseményekre vagy válságokra, amelyek a következő pénzügyi keret időszakában fordulhatnak elő; hangsúlyozza, hogy meg kell oldani a nem elégséges kifizetési előirányzatok visszatérő problémáját az éves költségvetési eljárásban; emlékeztet a többéves pénzügyi keret rugalmassági rendelkezéseinek jelentős mozgósítására, amelyre csak a migrációs és menekültügyi válság leküzdése érdekében volt szükség; |
| --- | --- |

16.

| 17. | arra számít, hogy – a pénzügyi elszámolás sérelme nélkül – az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésének következményei a következő többéves pénzügyi keret és a kapcsolódó költségvetési döntések szempontjából is fontos kihívást jelentenek majd; meggyőződése, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló határozat előtt át kell hidalni a brexitből adódó hiányt annak biztosítása mellett, hogy az uniós források nem csökkennek és az uniós programok nem szenvednek károkat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli a Jean-Claude Juncker, a Bizottság elnöke által az uniós költségvetésen belül az euróövezet számára elkülönített külön tétel létrehozására tett javaslatot, amelyet az Unió helyzetéről szóló, az Európai Parlamenthez intézett beszédében említett és az euróövezeti stabilitást szolgáló, uniós jogi keretbe foglalt új költségvetési eszközökről szóló, 2017. december 6-i bizottsági közlemény (COM(2017)0822) bővebben kifejtett; e célból azt kéri, hogy az uniós költségvetésben a jelenlegi plafon felett álljon rendelkezésre költségvetési kapacitás; |
| --- | --- |

18.

III.   
  A SAJÁT FORRÁSOK ELFOGADHATÓ ÉS KIEGYENSÚLYOZOTT RENDSZERE FELÉ

i.   
  Az új sajátforrás-rendszer létrehozására irányadó elvek és feltételezések

| 19. | uniós szinten a stabil pénzügyek biztosítása érdekében támogatja a saját források átlátható, egyszerűbb és igazságosabb új rendszerének létrehozását, amely a jelenlegi rendszer elemeire épül, amennyiben azok hatékonynak bizonyultak; úgy véli, hogy a saját források rendszere reformjának egy sor irányadó elven kell alapulnia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy a bevételeket a szakpolitikai célkitűzésekhez, különösen az egységes piachoz, az energiaunióhoz és a környezetvédelmi, éghajlatváltozási és közlekedési politikákhoz kell kapcsolni; e tekintetben meg van győződve arról, hogy az uniós költségvetésnek az európai hozzáadott értékkel rendelkező szakpolitikákra kell összpontosítania, amelyeket az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló vitaanyagról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalása (10) határoz meg; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli, hogy működtetési szempontból az új saját forrásokat nem lehet egyszerre bevezetni, és rámutat a fokozatos végrehajtás szükségességére; ezért úgy véli, hogy a saját források rendszerének reformját kétlépcsős megközelítésben lehet megvalósítani: elsőként a technikailag kevésbé bonyolult saját források bevezetésével, amelyek beszedése észszerű költségek mellett könnyen kezelhető, majd másodsorban az új saját források fokozatos bevezetésével egy rögzített ütemterv alapján, amíg valamennyi normál üzemmódba nem ér; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy az új saját források bevezetésének kettős célt kell szolgálnia: először is a GNI-alapú hozzájárulások arányának jelentős (40%-ot megcélzó) csökkentését kell eredményeznie, ami megtakarításokat eredményez a tagállami költségvetések számára; másodszor pedig lehetővé kell tennie az uniós kiadások magasabb szintű finanszírozását a 2020 utáni többéves pénzügyi keretben, fedezve az Egyesült Királyság Unióból való kilépéséből eredő hiányt is; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az új saját források bevezetésének nem célja az uniós adófizetők általános adóterheinek növelése, akiket nem érinthet negatívan az új saját források bevezetése; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólít az összes visszatérítés és korrekció eltörlésére, és ugyanakkor a tagállamok közötti tisztességes bánásmód biztosítására; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a brexit azt jelenti, hogy a brit visszatérítés és a „visszatérítéshez kapcsolódó kedvezmények”fölöslegessé válnak és megszűnnek, ugyanakkor a statisztikai héaalapú saját forrás reformja elkerülhetetlenné válik; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy a tradicionális saját források, nevezetesen a vámok, mezőgazdasági vámok, valamint cukor- és izoglükóz-illetékek megbízható és valódi uniós bevételi forrást jelentenek, mivel közvetlenül abból származnak, hogy az EU vámunió, valamint az ehhez kapcsolódó jogkörökből és közös kereskedelempolitikából; ezért úgy véli, hogy a tradicionális saját forrásokat meg kell őrizni az uniós költségvetés bevételi forrásaként; úgy véli, hogy amennyiben csökkentik a tagállamok által visszatartott beszedési költségek arányát, e bevételek nagyobb részét lehet az uniós költségvetés számára biztosítani; |
| --- | --- |

24.

| 25. | elismeri, hogy a GNI-alapú hozzájárulás megbízható, stabil és igazságos bevételi forrást biztosít az uniós költségvetés számára, és hogy azt a tagállamok nagy többsége igen erőteljesen támogatja; ezért úgy véli, hogy azt csak az uniós költségvetés kiegyensúlyozó és maradványjellegű forrásaként kell megőrizni, ami véget vetne a „méltányos megtérülés”költségvetési logikájának; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a GNI-hozzájárulást valamennyi nemzeti költségvetésben azonos módon sorolják be, nevezetesen az EU számára biztosított bevételként, nem pedig a nemzeti kormányok kiadásaiként; |
| --- | --- |

25.

ii.   
  Az új saját források meghatározására használt kritériumok

| 26. | egyetért a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentésében szereplő véleménnyel, amely szerint a következő kritériumokat kell figyelembe venni a potenciális új saját források meghatározásához: méltányosság/igazságosság; hatékonyság; elegendőség és stabilitás; átláthatóság és egyszerűség; demokratikus elszámoltathatóság és költségvetési fegyelem; az uniós hozzáadott értékre való összpontosítás; a szubszidiaritás elve és a tagállamok költségvetési szuverenitása; valamint a politikai tranzakciós költségek korlátozása; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy a fentiek alapján vizsgálja meg a következő új saját források bevezetését; |
| --- | --- |

27.

iii.   
  Lehetséges új saját források

a.   Célkitűzés: Az egységes piac megszilárdítása, az átláthatóság fokozása és az egyenlő versenyfeltételek javítása

–   Hozzáadottérték-adó

| 28. | emlékeztet arra, hogy közel 50 évvel ezelőtti bevezetése óta a héa alapul szolgál az uniós költségvetés egyik saját forrásának kiszámításához, és hogy ez a forrás jelenleg az uniós bevételek mintegy 12%-át teszi ki; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tudomásul veszi azonban, hogy a jelenlegi rendszer súlyos hiányosságokkal küzd: a forrás kiszámítása statisztikai alapon történik; szükségtelenül bonyolult, és nem áll közvetlen kapcsolatban a polgárokkal; pusztán a tagállamok által beszedett bevételek egy részének átutalását jelenti, így a GNI-alapú forráshoz képest nem eredményez hozzáadott értéket; valamint a hozzájárulási alap nem átlátható és nem érvényesül az adózók közötti egyenlő bánásmód elve; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sajnálja, hogy az OLAF többször is súlyos vámcsalásokat állapított meg a tagállamokban, amelyek jelentős bevételkiesést okoztak az uniós költségvetésben; felhívja a figyelmet az Európai Számvevőszék 19/2017. számú, „Behozatali eljárások: a jogszabályi keretek hiányosságai és a nem kellően eredményes végrehajtás hátrányos hatással vannak az Unió pénzügyi érdekeire”című különjelentésére, és aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a csalók továbbra is megtalálhatják a „leggyengébb láncszemet”a tagállamok között, amelyet a vámunióba való belépési pontként fognak használni, továbbá hogy az uniós költségvetés még a következő többéves pénzügyi keretben is veszteségeket fog elszenvedni; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket ezeknek a tevékenységeknek a megállítása érdekében, amelyek kárt okoznak az uniós költségvetésnek; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet az új héaalapú forrásról szóló 2011. évi jogalkotási javaslatra, amely egy rögzített, Unió-szerte érvényes ráta alkalmazását eredményezte volna az értékesített áruk és szolgáltatások nettó értéke alapján, vagy a termékimport alapján, amelyre egységes, közös héaarányok vonatkoztak volna; megjegyzi, hogy bár a javaslat nem járt sikerrel, az Európai Tanács 2013 februárjában arra ösztönözte a Tanácsot, hogy folytassa az ezzel kapcsolatos munkát; úgy véli, hogy a jelenlegi helyzet lehetőséget kínál arra, hogy ebben a kérdésben esetleg áttörést lehessen elérni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | üdvözli a magas szintű munkacsoport javaslatát a héaalapú saját forrásra vonatkozó jövőkép kapcsán, amelynek célja az egyszerűsítés, az adminisztratív költségek csökkentése és az uniós héapolitika és a tényleges héabevételek között fennálló kapcsolat erősítése; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tudomásul veszi a Bizottság héára vonatkozó, 2016. április 7-én közzétett cselekvési tervét („Úton egy egységes uniós héaövezet felé – új döntések szükségeltetnek”, (COM(2016)0148)) és az azt követő, 2017. október 4-i javaslatot az uniós héaövezetre vonatkozó alapvető elvekről és kulcsfontosságú reformokról; támogatja az uniós hozzáadottértékadó-rendszer mélyreható reformját, amelynek célja az adóalap szélesítése, a csalási lehetőségek és a megfelelési költségek csökkentése, valamint új bevételek létrehozása; úgy véli, hogy az ilyen új bevételek egy részét az uniós költségvetésnek kell megkapnia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy az egyszerűsített héaforrásnak az EU-ban működő héarendszerek közös nevezőjére kell épülnie, és megállapítja, hogy ez így nem szüntetné meg az összes tagállami sajátosságot, amelyek különböző okok miatt indokoltak; |
| --- | --- |

34.

| 35. | támogatja egy egységes adómérték (1–2%) megállapítását a megreformált hozzáadottérték-adóból befolyt bevételek tekintetében, amelyet teljes egészében a tagállami közigazgatási szervek szednek be az Unió saját forrásaként; úgy véli, hogy egy ilyen rendszer jelentős és stabil bevételeket biztosíthatna az EU számára korlátozott adminisztratív költségek mellett; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság már előterjesztett jogalkotási javaslatokat az uniós héaszabályok jelentős reformjára, és hogy 2018-ban további kezdeményezések várhatók; kitart amellett, hogy a héareformot a lehető leghamarabb, de legkésőbb a következő többéves pénzügyi keret kezdete előtt végre kell hajtani; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy a megfelelő héajogszabályok elfogadásáig az EU saját forrásaira vonatkozó, soron következő jogalkotási csomagja részeként terjesszen elő javaslatot egy megreformált héaalapú saját forrásra vonatkozóan; úgy véli, hogy egy ilyen javaslatnak figyelembe kell vennie a jelenleg tárgyalt héareform főbb eredményeit; |
| --- | --- |

37.

–   Társasági adó

| 38. | emlékeztet arra, hogy a Parlament 2016. július 6-i, a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló állásfoglalásában (11) sürgette a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a közös összevont társaságiadó-alapra (KÖTA), „valamint egy megfelelő és méltányos elosztási kulcsra, amely az Unión belül átfogó megoldást nyújtana a káros adózási gyakorlatokra, átláthatóságot és egyszerűséget biztosítana a vállalkozások számára, továbbá elősegítené az Unión belül a határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket”; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tudomásul veszi a Bizottság KÖTA-ra vonatkozó javaslatait, ugyanakkor emlékeztet arra vonatkozó felhívására, hogy ezt az összevont adóalapot egy átmeneti időszakot követően az összes társaságra terjesszék ki; hangsúlyozza, hogy a KÖTA-ra vonatkozó jelenlegi javaslatoknak a digitális gazdaságra is ki kell terjedniük; e javaslatok alapján azt ajánlja, hogy a vállalatok digitális jelenlétét ugyanolyan módon kezeljék, mint azok fizikai telephelyét, meghatározva és azonosítva egy állandó digitális telephelyet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | egyetért a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport KÖTA-ra vonatkozó értékelésével, miszerint az egy új saját forrás alapját képezi, és megfelel a munkacsoport által meghatározott valamennyi kritériumnak; hangsúlyozza, hogy a KÖTA kulcsszerepet játszik az európai közjószágnak számító egységes piac fejlesztésében is, mivel megakadályozza mind a tagállamok közötti nem helyénvaló adóversenyt, mind az egyenlő versenyfeltételeket rontó adóügyi optimalizálást; |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékeztet arra, hogy az adókijátszás – annak minden formájában – a Bizottság becslései szerint évi 1 billió euró hiányt okoz az EU-nak; hangsúlyozza, hogy a be nem szedett adóbevételeket összehangolt csalás elleni és adókikerülés elleni politika révén és az átláthatóságon, az együttműködésen és a koordináción alapuló keret segítségével kell pótolni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kéri a Bizottságot, hogy a KÖTA-irányelv felülvizsgálatából eredő következtetésekre alapozva javasolja az uniós költségvetés új saját forrásának létrehozását, amelyet a KÖTA-ból származó tagállami bevételek alapján kell kiszámítani; támogatja, hogy egy egységes adómértéket állapítsanak meg a KÖTA-ból származó bevételek tekintetében, amelyet saját forrásként szednek be; úgy véli, hogy egy ilyen rendszer jelentős és stabil bevételeket biztosíthatna az EU számára korlátozott adminisztratív költségek mellett; |
| --- | --- |

42.

–   Pénzkibocsátás

| 43. | úgy véli, hogy az Európai Központi Bank nyereségéből származó jövedelme (az EKB pénzkibocsátásból származó jövedelme), és így az európai monetáris unióval közvetlen kapcsolatban áll, egy új saját forrás alapját kellene képeznie ahelyett, hogy azt a nemzeti államkincstáraknak fizetnék ki; úgy véli, hogy egy ilyen forrásnak közvetlenül kapcsolódnia kellene az uniós költségvetésben az euróövezet számára elkülönített külön költségvetési sorhoz; |
| --- | --- |

43.

b.   Célkitűzés: A pénzügyi spekuláció csökkentése és az adózás igazságosságának erősítése az agresszív adótervezési eszközöket vagy agresszív adóoptimalizálást alkalmazó ágazatokban.

–   Európai szintű pénzügyi tranzakciós adó

| 44. | ösztönzi a 2011. évi bizottsági javaslatot követően megerősített együttműködés keretében egy 11 tagállamból álló csoport által tett erőfeszítéseket a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó létrehozása céljából; sürgeti az összes többi tagállamot, hogy csatlakozzanak az említett csoporthoz annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a pénzügyi piacok megzavarása és biztosítva legyen az egységes piac zavartalan működése; |
| --- | --- |

44.

| 45. | egyetért a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport értékelésével, amely támogatja az uniós költségvetés új saját forrásának potenciális alapjaként a pénzügyi tranzakciós adót, ugyanakkor fontolóra veszi azt is, hogy meg kell vizsgálni a pénzügyi tevékenységek megadóztatásának egyéb módjait is; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ezért felszólít az uniós költségvetés olyan új saját forrásának létrehozására, amelyet a pénzügyi tevékenységek megadóztatásának választott módszere alapján kell kiszámítani; |
| --- | --- |

46.

–   A digitális ágazatban tevékenykedő vállalkozások megadóztatása

| 47. | üdvözli a Pénzügyminiszterek Tanácsa 2017. szeptember 16-i, nem hivatalos találkozójának következtetéseit, amelyek új digitális adózási szabályok kidolgozására szólítanak fel, válaszul a Négy Pénzügyminiszter levelére, amelyben felkérték a Bizottságot, hogy vizsgáljon meg olyan „hathatós megoldásokat, amelyek a digitális vállalkozások EU-ban elért árbevételére kivetendő, ún. kiegyenlítő adó elképzelésén alapulnak”; hangsúlyozza, hogy a „Méltányos és hatékony adórendszer kialakítása az Unióban a digitális egységes piac megvalósítása érdekében”című, 2017. szeptember 21-i közleményében a Bizottság újból megerősítette, hogy a KÖTA elősegít egy olyan keretet, amely lehetővé teszi a szabályok felülvizsgálatát a digitális gazdaság vállalkozásaira vonatkozó modern és stabil rendelkezések kialakítása és a digitális gazdaság által létrehozott adózási kihívások kezelése céljából; egy uniós szintű koordinált megközelítést szorgalmaz – még a rövid távú megoldásokkal kapcsolatban is –, elkerülendő az egységes piac egyoldalú intézkedések általi torzulását és a digitális adóparadicsomok létrejöttét; |
| --- | --- |

47.

| 48. | egyetért azzal, hogy az innováció ösztönzése, a piac széttöredezettségének és a tisztességtelen verseny kezelése, valamint annak érdekében, hogy valamennyi szereplő számára lehetőséget biztosítsunk az új, méltányos és kiegyensúlyozott feltételek kihasználására, a digitális gazdaságnak korszerű és stabil adózási kerettel kell rendelkeznie, miközben biztosítani kell, hogy a digitális platformok és vállalatok ott fizessék meg az adók rájuk eső részét, ahol nyereséget termelnek; rámutat továbbá arra, hogy alapvető fontosságú az üzleti beruházások adóbiztonságának biztosítása, a jelenlegi hiányosságok felszámolása, valamint az egységes piacon belüli új adózási kiskapuk kialakulásának megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy az adókijátszások és a piaci torzulások, az agresszív adótervezés, illetve az adóoptimalizálási rendszerek, továbbá az adókikerülés céljából az európai mechanizmusokkal való visszaélés korlátozása érdekében a digitális piac vonatkozásában szülessenek megfelelő adóintézkedések; úgy véli, hogy ezek a gyakorlatok torzítják a versenyt az egységes piacon, és megfosztják a tagállamokat a megfelelő adóbevételektől; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ezért elviekben felszólít az uniós költségvetés számára egy olyan új saját forrás létrehozására, amelyet a digitális gazdaság tranzakcióira vetnek ki; úgy véli azonban, hogy az EU és az OECD szintjén zajló jelentős, folyamatban lévő tárgyalások fényében túl korai lenne dönteni egy ilyen forrás létrehozására vonatkozó pontos rendelkezésekről; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mindazonáltal úgy véli, hogy az uniós hatóságok által hozott intézkedéseknek – mint például a nyilvántartási vagy felügyeleti rendszereknek, illetve a szabályozási mechanizmusoknak – európai hozzáadott értékük alapján azonnal lehetővé kell tenniük az uniós költségvetés javára vámok vagy adók beszedését; úgy véli, hogy ezek uniós közjavak, amelyek – amint azt a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport megállapította – alapot biztosítanak egy, az uniós szakpolitikákból származó, „egyéb bevételnek”minősülő adó bevezetéséhez; |
| --- | --- |

51.

c.   Célkitűzés: Az energetikai átállás és a globális felmelegedés elleni küzdelem előmozdítása

–   Környezetvédelmi adó és illetékek

| 52. | megerősíti, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem, valamint a fenntartható, körforgásos, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé tartó átmenet és az energiaunió közösen elfogadott céljainak elérése az uniós szakpolitikák egyik fő célkitűzése; |
| --- | --- |

52.

| 53. | megismétli azon meggyőződését, hogy csak az uniós szintű közös energetikai vagy környezetvédelmi adók biztosíthatják a vállalkozások közötti tisztességes versenyt és az egységes piac megfelelő működését, és jelenthetik egy progresszívebb és fenntarthatóbb fejlődési modell felé történő elmozdulás mozgatórugóit; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza a környezetvédelmi adóztatás jelentőségét, amely különösen alkalmas mechanizmus arra, hogy hozzájáruljon az európai saját forrásokhoz; felhívja a Bizottságot, hogy az Unió további jövőbeli saját forrásainak előmozdítása érdekében továbbra is integrálja az újabb ökológiai saját forrásokra irányuló, a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentésében és az európai költségvetésért felelő biztos által felvázolt javaslatokat, amelyek összhangban vannak bizonyos uniós politikákkal, például az energetikára (energiaadó), a környezetre és éghajlatra (a szén-dioxid-kibocsátás határokon történő kiigazítását célzó mechanizmus, műanyagokra kivetett adó és kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS)) és a közlekedésre (a közúti közlekedésben használt üzemanyagokat terhelő adók és a repülőjegyeket terhelő adók) vonatkozó politikákkal; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felszólít arra, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer árverési bevételeinek egy jelentős részét a 4. szakasztól (2021) kezdve új uniós saját forrásként vegyék figyelembe; emlékeztet arra, hogy a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport keretében megvitatták ezt a lehetőséget, amit a Bizottság is kifejezetten javasolt 2018. február 14-i, „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában”című közleményében (COM(2018)0098); ezzel párhuzamosan felszólít a szén-dioxid-kibocsátás határokon történő kiigazítását célzó mechanizmus bevezetésére – mint az uniós költségvetés új saját forrása –, amelynek egyenlő versenyfeltételeket is biztosítania kell a nemzetközi kereskedelemben, és csökkentenie kell a termelés Unión kívülre való áthelyezését, miközben az éghajlatváltozás költségeit beépíti az importált áruk árába; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg a műanyagokra és az egyszer használatos termékekre vonatkozó adó uniós szintű bevezetését a fenntarthatóbb alternatívák használatának ösztönzése céljából; |
| --- | --- |

56.

| 57. | úgy véli, hogy a villamosenergia-adón alapuló saját források átfedésben lennének az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatályával, és aggályokat vetnének fel a befektetési feltételek stabilitása és a háztartásokra nehezedő pénzügyi terhek tekintetében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | úgy véli, hogy az egyik vagy másik saját forrás által egy adott tagállamra háruló túlzott terhet egy korlátozott idejű és összegű, uniós programokon keresztül nyújtott kiegészítő támogatás révén lehetne enyhíteni, amely összhangban áll az uniós célkitűzésekkel; hangsúlyozza, hogy ez a támogatás nem nyújtható az uniós költségvetés bevételi oldalán létrehozott új visszatérítés vagy korrekció bevezetése révén; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos adók és illetékek bevezetése nem érintheti a tagállamok azon jogát, hogy meghatározzák az energiaforrásaik kiaknázására vonatkozó feltételeket, a különböző energiaforrások közötti választásukat és energiaellátásuk általános szerkezetét; |
| --- | --- |

59.

iv.   
  Egyéb bevételi források

| 60. | emlékeztet arra, hogy bár a saját forrásoknak kell az uniós költségvetés fő bevételi forrását képezniük, ezeket kiegészítik az EUMSZ 311. cikkében szereplő „egyéb bevételek”, melyek a következőket tartalmazzák: az uniós alkalmazottak által a fizetésük után fizetett adó; az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek, például áruk értékesítéséből, különböző bérbeadásokból, szolgáltatások nyújtásából és banki kamatokból származó bevételek; nem uniós országok egyes uniós programokhoz teljesített hozzájárulásai; késedelmi kamatok; a vállalatokra főként az uniós versenyjogi szabályok megsértése miatt kirótt bírságok; valamint az uniós hitelfelvételi és -nyújtási műveletekből származó bevételek; |
| --- | --- |

60.

| 61. | megállapítja, hogy többlet esetén az egyes pénzügyi évek eredményét a következő év költségvetésében bevételként tüntetik fel, és hogy az egyéb bevételek, az eredmény és a technikai kiigazítások – ideértve az előző év többletét is – a teljes bevétel körülbelül 6%-át teszik ki; hangsúlyozza, hogy az elmúlt években az „egyéb bevételek”túlnyomórészt bírságokból álltak, amelyek önmagukban a (címzett bevételek nélkül számított) teljes bevétel 2,5%-át teszik ki; |
| --- | --- |

61.

| 62. | sajnálja, hogy az említett egyéb bevételek potenciálját eddig az EU finanszírozásáról szóló vita során figyelmen kívül hagyták; úgy véli, hogy noha szintje, volatilitása és kiszámíthatatlansága miatt az ilyen bevétel nem jelent alternatívát más saját forrásokkal szemben, ennek ellenére a következő többéves pénzügyi keret megnövekedett pénzügyi szükségleteinek fedezésére szolgáló lehetséges eszközt jelent; |
| --- | --- |

62.

| 63. | emlékeztet arra, hogy az ilyen bevételeket és az esetleges módosításokat szabályozó jogi eljárások rugalmasabbak, mint a saját források esetében, mivel azokat nem a saját forrásokról szóló határozatban, hanem a másodlagos jogban állapítják meg, és ezért nem vonatkozik rájuk az egyhangúsági követelmény; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ismételten hangsúlyozza azon régóta fennálló álláspontját, miszerint az uniós versenyjog megsértése miatt a vállalatokra kirótt pénzbírságokból eredő, vagy az uniós költségvetésbe befizetendő nemzeti hozzájárulások késedelmes befizetéséhez kapcsolódó bevételeknek az uniós költségvetés számára többletbevételeknek kellene minősülniük anélkül, hogy ennek megfelelően csökkennének a GNI-alapú hozzájárulások; |
| --- | --- |

64.

| 65. | e célból felhív az uniós költségvetésben egy különleges tartalék létrehozására, amelyet majd fokozatosan fel lehet tölteni a különböző típusú előre nem látható egyéb bevételekkel, és szabályszerűen át lehet vinni a következő évre annak érdekében, hogy kiegészítő kifizetési lehetőséget biztosítson, amennyiben erre szükség merül fel; úgy véli, hogy ezt a tartalékot a többéves pénzügyi keret különleges eszközei számára kell elkülöníteni, és a költségvetési hatóság határozata alapján ennek kiegészítő összegeket kell biztosítania mind a kötelezettségvállalások, mind a kifizetések tekintetében; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza, hogy az uniós szakpolitikák és különösen az olyan európai rendszerek, mint például a harmadik országbeli állampolgárok számára létrehozott Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) végrehajtásához fizetendő díjak az uniós költségvetés számára potenciális bevételt jelentenek; úgy véli, hogy bizonyos esetekben az ilyen bevételeket ugyanazon szakpolitika vagy célkitűzés számára lehetne elkülöníteni; úgy véli, hogy az uniós programok és szakpolitikák 2020 utáni generációja esetében szisztematikusabban kell mérlegelni az ilyen típusú jövőbeli bevételeket, azzal a céllal, hogy az uniós költségvetés számára további bevételi forrást biztosítsanak; |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza, hogy 2016-ban az EU decentralizált ügynökségeinek címzett bevételei, például az iparágak által fizetett díjak és illetékek, valamint a nemzeti költségvetések hozzájárulásai megközelítőleg 1 milliárd eurót tettek ki; felkéri a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keretben tegyen javaslatot az ügynökségek díjakon alapuló finanszírozásának következetes megközelítésére; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(2)  HL L 168., 2014.6.7., 29. o.

(3)  HL L 168., 2014.6.7., 39. o.

(4)  HL C 27. E, 2008.1.31., 214. o.

(5)  HL C 380. E, 2012.12.11., 89. o.

(6)  HL C 443., 2017.12.22., 11. o.

(7)  HL C 443., 2017.12.22., 994. o.

(8)  HL C 294., 2016.8.12., 82. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0309.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0401.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0310.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/80 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/80

---

P8_TA(2018)0077

A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2018. évi éves növekedési jelentés

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2018. évi éves növekedési jelentés (2017/2226(INI))

(2019/C 162/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen 121. cikkének (2) bekezdésére, 136. cikkére és 148. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen 121. cikkének (2) bekezdésére, 136. cikkére és 148. cikkére,

| — | tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsítására és pontosítására vonatkozó 1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsítására és pontosítására vonatkozó 1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel az Európai Költségvetési Tanács az euróövezet egészére nézve megfelelő jövőbeli költségvetési irányvonalról szóló, 2017. június 20-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Költségvetési Tanács az euróövezet egészére nézve megfelelő jövőbeli költségvetési irányvonalról szóló, 2017. június 20-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2010. március 25–26-i és 2010. június 17-i következtetéseire, valamint a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2010. március 25–26-i és 2010. június 17-i következtetéseire, valamint a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a tagállamok és az Európai Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló, 2015. július 14-i (EU) 2015/1184 tanácsi ajánlásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok és az Európai Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló, 2015. július 14-i (EU) 2015/1184 tanácsi ajánlásra (9),

| — | tekintettel „Az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap”című, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap”című, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10),

| — | tekintettel „A rugalmasság legjobb kihasználása a Stabilitási és Növekedési Paktum meglévő szabályain belül”című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A rugalmasság legjobb kihasználása a Stabilitási és Növekedési Paktum meglévő szabályain belül”című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012),

| — | tekintettel „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálata: mérleg és főbb kérdések”című, 2015. június 24-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálata: mérleg és főbb kérdések”című, 2015. június 24-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról szóló jelentésre („az öt elnök jelentése”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról szóló jelentésre („az öt elnök jelentése”),

| — | tekintettel a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésre,

| — | tekintettel a Bizottság „Lépések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé”című, 2015. október 21-i közleményére (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Lépések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé”című, 2015. október 21-i közleményére (COM(2015)0600),

| — | tekintettel a Bizottság „További lépések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé”című, 2017. december 6-i közleményére (COM(2017)0821), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „További lépések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé”című, 2017. december 6-i közleményére (COM(2017)0821),

| — | tekintettel a Bizottság 2017. évi őszi európai gazdasági előrejelzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. évi őszi európai gazdasági előrejelzésére,

| — | tekintettel az európai szemeszter keretében az euróövezetben megvalósuló gazdaságpolitikai koordinációról szóló, a Gazdasági és Monetáris Bizottság számára készült tanulmányokra és mélyreható elemzésekre (2015. november), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szemeszter keretében az euróövezetben megvalósuló gazdaságpolitikai koordinációról szóló, a Gazdasági és Monetáris Bizottság számára készült tanulmányokra és mélyreható elemzésekre (2015. november),

| — | tekintettel a 2016. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2015. november 26-i bizottsági közleményre (COM(2015)0690), a riasztási mechanizmus keretében készült 2016. évi jelentésre (COM(2015)0691) és a közös foglalkoztatási jelentés tervezetére (COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2015. november 26-i bizottsági közleményre (COM(2015)0690), a riasztási mechanizmus keretében készült 2016. évi jelentésre (COM(2015)0691) és a közös foglalkoztatási jelentés tervezetére (COM(2015)0700),

| — | tekintettel a 2017. november 17-én Göteborgban elfogadott, a szociális jogok európai pillérének kihirdetéséről szóló intézményközi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. november 17-én Göteborgban elfogadott, a szociális jogok európai pillérének kihirdetéséről szóló intézményközi nyilatkozatra,

| — | tekintettel a strukturálisreform-támogató program 2017–2020-as időszakra vonatkozó létrehozásáról, valamint az 1303/2013/EU és az 1305/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/825 európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a strukturálisreform-támogató program 2017–2020-as időszakra vonatkozó létrehozásáról, valamint az 1303/2013/EU és az 1305/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/825 európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítéséről szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítéséről szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, a pénzmosással, adókikerüléssel és adókijátszással foglalkozó vizsgálatot követő, 2017. december 13-i ajánlására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, a pénzmosással, adókikerüléssel és adókijátszással foglalkozó vizsgálatot követő, 2017. december 13-i ajánlására (13),

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2017. november 22-i bizottsági ajánlásra (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2017. november 22-i bizottsági ajánlásra (COM(2017)0770),

| — | tekintettel a nemzeti parlamentek képviselőivel a 2018-as európai szemeszter prioritásairól folytatott tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamentek képviselőivel a 2018-as európai szemeszter prioritásairól folytatott tárgyalásokra,

| — | tekintettel az európai szemeszterre vonatkozó csomagról és a 2018. évi éves növekedési jelentésről a Bizottsággal folytatott európai parlamenti vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szemeszterre vonatkozó csomagról és a 2018. évi éves növekedési jelentésről a Bizottsággal folytatott európai parlamenti vitára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményeire és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott véleményére (A8-0047/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményeire és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott véleményére (A8-0047/2018),

| A. | mivel a Bizottság előjegyzései szerint az európai gazdaság várhatóan tovább növekszik, míg a munkahelyteremtésnek és a háztartások vásárlóerejének a növekedése az elkövetkező két évben veszít is lendületéből – a növekedés 2017-ben az EU-ban eléri a 2,4%-ot, majd 2018-ban elhanyagolható módon 2,2%-ra, 2019-ben pedig 2,0%-ra lassul; mivel azonban további szakpolitikai intézkedésekre lesz szükség a gazdasági világválság megoldatlan következményeinek felszámolásához; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság előjegyzései szerint az európai gazdaság várhatóan tovább növekszik, míg a munkahelyteremtésnek és a háztartások vásárlóerejének a növekedése az elkövetkező két évben veszít is lendületéből – a növekedés 2017-ben az EU-ban eléri a 2,4%-ot, majd 2018-ban elhanyagolható módon 2,2%-ra, 2019-ben pedig 2,0%-ra lassul; mivel azonban további szakpolitikai intézkedésekre lesz szükség a gazdasági világválság megoldatlan következményeinek felszámolásához;

| B. | mivel az uniós gazdaság jelenlegi helyzete ambiciózus és társadalmilag kiegyensúlyozott strukturális reformokra és beruházásokra szólít fel a tagállamokban a fenntartható növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség megteremtése és a felfelé irányuló konvergencia elérése érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós gazdaság jelenlegi helyzete ambiciózus és társadalmilag kiegyensúlyozott strukturális reformokra és beruházásokra szólít fel a tagállamokban a fenntartható növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség megteremtése és a felfelé irányuló konvergencia elérése érdekében;

| C. | mivel a magánszektor fogyasztásának növekedése várhatóan enyhén lassul a következő évben a 2019-es fellazulás előtt, a 2017-eshez képest magasabb, az Európai Központi Bank célértéke alatt maradó, de a 2%-hoz közeli infláció miatt; |
| --- | --- |

C.

mivel a magánszektor fogyasztásának növekedése várhatóan enyhén lassul a következő évben a 2019-es fellazulás előtt, a 2017-eshez képest magasabb, az Európai Központi Bank célértéke alatt maradó, de a 2%-hoz közeli infláció miatt;

| D. | mivel az Európai Beruházási Bank és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) az európai strukturális és beruházási alapok mellett komoly befektetési támogatást nyújtott az EU-ban; mivel ugyanakkor a magánbefektetések még mindig elmaradnak a 2008-as szinttől, kedvezőtlen hatást gyakorolva ezzel a potenciális növekedésre, munkahelyteremtésre és termelékenységre; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Beruházási Bank és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) az európai strukturális és beruházási alapok mellett komoly befektetési támogatást nyújtott az EU-ban; mivel ugyanakkor a magánbefektetések még mindig elmaradnak a 2008-as szinttől, kedvezőtlen hatást gyakorolva ezzel a potenciális növekedésre, munkahelyteremtésre és termelékenységre;

| E. | mivel a foglalkoztatottság várhatóan tovább bővül: 2017 második negyedévében a foglalkoztatottak száma 235,4 millió fős rekordot ért el; mivel néhány munkaerőpiaci mutató olyan tartós nehézségeket jelez, mint például a munkaerőpiac szegmentáltságának fokozódása, súlyosbodó egyenlőtlenségek, különösen a fiatalok és az alacsony iskolai végzettséggel rendelkezők tekintetében; mivel a munkanélküliségi ráta az EU-ban 7,5%, az euróövezetben pedig 8,9%, ami – amellett, hogy az elmúlt kilenc, illetve nyolc évben mért legalacsonyabb arány– még mindig túlságosan magas, különösen a fiatalok körében; mivel sok tagállamban tartósan nagyon jelentős különbségek állnak fenn, és mivel még mindig nyitva áll néhány lehetőség arra, hogy a foglalkoztatási ráta a válságot követően ismét helyreálljon, sőt arra is, hogy az Európa 2020 stratégia nemzeti céljai megvalósuljanak; mivel a rejtett munkanélküliség (munkába állni vágyó, de munkát aktívan nem kereső munkanélküliek) aránya 2016-ban 20%-os volt; |
| --- | --- |

E.

mivel a foglalkoztatottság várhatóan tovább bővül: 2017 második negyedévében a foglalkoztatottak száma 235,4 millió fős rekordot ért el; mivel néhány munkaerőpiaci mutató olyan tartós nehézségeket jelez, mint például a munkaerőpiac szegmentáltságának fokozódása, súlyosbodó egyenlőtlenségek, különösen a fiatalok és az alacsony iskolai végzettséggel rendelkezők tekintetében; mivel a munkanélküliségi ráta az EU-ban 7,5%, az euróövezetben pedig 8,9%, ami – amellett, hogy az elmúlt kilenc, illetve nyolc évben mért legalacsonyabb arány– még mindig túlságosan magas, különösen a fiatalok körében; mivel sok tagállamban tartósan nagyon jelentős különbségek állnak fenn, és mivel még mindig nyitva áll néhány lehetőség arra, hogy a foglalkoztatási ráta a válságot követően ismét helyreálljon, sőt arra is, hogy az Európa 2020 stratégia nemzeti céljai megvalósuljanak; mivel a rejtett munkanélküliség (munkába állni vágyó, de munkát aktívan nem kereső munkanélküliek) aránya 2016-ban 20%-os volt;

| F. | mivel az adócsalás, az adókikerülés és az egyes nagyvállalatok és magánszemélyek által elkövetett adócsalások következtében több tagállam több milliárd eurónyi bevételkiesést könyvelhetett el az államháztartás irányítása terén, a kkv-k és más adófizetők kárára; |
| --- | --- |

F.

mivel az adócsalás, az adókikerülés és az egyes nagyvállalatok és magánszemélyek által elkövetett adócsalások következtében több tagállam több milliárd eurónyi bevételkiesést könyvelhetett el az államháztartás irányítása terén, a kkv-k és más adófizetők kárára;

| G. | mivel a javuló gazdasági helyzet lehetővé teszi az ambiciózus és társadalmilag kiegyensúlyozott strukturális reformok végrehajtását, különösen a beruházások ösztönzésére szolgáló intézkedésekét – tekintettel arra, hogy a beruházások a GDP arányában kifejezett szintje még mindig alacsonyabb a pénzügyi válságot közvetlenül megelőző időszakban mértnél –, és az államháztartás tekintetében lehetővé teszi a helyzet javítását, figyelembe véve azt a terhet, amelyet a demográfiai fejlemények az adósság fenntarthatóságára rónak; |
| --- | --- |

G.

mivel a javuló gazdasági helyzet lehetővé teszi az ambiciózus és társadalmilag kiegyensúlyozott strukturális reformok végrehajtását, különösen a beruházások ösztönzésére szolgáló intézkedésekét – tekintettel arra, hogy a beruházások a GDP arányában kifejezett szintje még mindig alacsonyabb a pénzügyi válságot közvetlenül megelőző időszakban mértnél –, és az államháztartás tekintetében lehetővé teszi a helyzet javítását, figyelembe véve azt a terhet, amelyet a demográfiai fejlemények az adósság fenntarthatóságára rónak;

| 1. | tudomásul veszi, hogy megjelent a 2018-as éves növekedési jelentési csomag, illetve a beruházások, a nagyratörő és társadalmilag kiegyensúlyozott strukturális reformok és felelős államháztartások javasolt szakpolitikai ötvözete, amelyet a magasabb növekedési szintek tovább emelésének és az európai talpraállás, a felfele tartó konvergencia és a versenyképesség erősítésének eszközeként került bemutatásra; egyetért azzal, hogy a strukturális reform végrehajtását illetően további előrelépésekre van szükség a növekedés és a munkahelyteremtés eléréséért, valamint a gazdasági növekedést hátráltató egyenlőtlenségek elleni küzdelem céljából; |
| --- | --- |

1.

1. fejezet – Beruházások és növekedés

| 2. | kiemeli a potenciális hozzájárulás, a termelékenység és a versenyképesség elégtelen növekedésének tartós strukturális problémáját, amely a köz- és magánberuházások túl alacsony szintjével, valamint egyes tagállamokban a nagyratörő és társadalmilag kiegyensúlyozott strukturális reformok hiányával együtt jár; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy egyes tagállamoknak még mindig nagy folyófizetésimérleg-többletük van, amit az állami és magánberuházások fenntartására és a gazdasági növekedés fellendítésére lehetne fordítani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet, hogy mennyire fontos az állami és magánberuházásokat ötvözni a strukturális reformokkal a gazdasági növekedés fellendítése és serkentése érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza az állami beruházások fellendítésének fontosságát az EU-ban a közberuházások jelenlegi csökkenésének visszafordítása érdekében; sürgeti emellett a tőkepiaci unió kiteljesedését az egységes piacon történő magánberuházások fellendítése érdekében; úgy véli, hogy tovább kell javítani a magánberuházásokra vonatkozó szabályozási keretet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a termelékenység növelése érdekében több beruházásra van szükség a kutatásba, fejlesztésbe és innovációba, valamint a technológiai korszerűsítésbe; emlékeztet, hogy az olyan területekbe való beruházások, mint az infrastruktúrák, a gyermekgondozás, a szociális lakhatás, az oktatás, a képzés, az egészségügy, a kutatás, a digitális innováció és a körforgásos gazdaság növelheti a termelékenységet és/vagy a foglalkoztatást; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen országspecifikus ajánlásokat az energiahatékonyság és az erőforrások használata területén, és biztosítsa, hogy azok teljes mértékben összhangban álljanak a párizsi éghajlatvédelmi megállapodással; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy értékelje a jelentős növekedést ösztönző infrastrukturális projektek előtt álló jelenlegi akadályokat az ilyen beruházások időtartama alatt, valamint hogy vitassa meg a Parlamenttel és a Tanáccsal az ilyen akadályoknak a meglévő jogi kereteken belül lehetséges kezelését; |
| --- | --- |

7.

2. fejezet – Felelősségteljes államháztartás

| 8. | tudomásul veszi, hogy az euróövezet számára tett ajánlásokban javasolt átfogó semleges költségvetési irányvonal – megjegyezve, hogy 2018-ban több tagállamban enyhén ki is bővül a költségvetési irányvonal; emlékeztet arra, hogy a GMU megfelelő működése szempontjából kulcsfontosságú az uniós költségvetési szabályok következetes végrehajtása és betartása, ideértve a meglévő rugalmassági záradékok teljes mértékű tiszteletben tartását is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti és európai szintű költségvetési irányvonalaknak egyensúlyba kell hozniuk az államháztartások és beruházások hosszú távú, a Stabilitási és Növekedési Paktumot teljes mértékben betartó fenntarthatóságát és a rövid távú makrogazdasági stabilizációt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli az államháztartás terén elért javulást (ami kulcsfontosságú a stabilabb, fenntarthatóbb és hatékonyabb növekedés eléréséhez), különösen az államháztartási hiányok mérséklődését és az adósságok GDP-hez viszonyított arányának fokozatos csökkenését az EU-ban és az euróövezetben, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a bruttó adósság GDP-hez viszonyított aránya még mindig 90% körüli az euróövezetben, és számos tagállamban jóval meg is haladja ezt a szintet; hangsúlyozza, hogy e tagállamoknak sürgősen csökkenteniük kell a GDP-hez viszonyítva magas adóssághányadukat, mivel ezt jelentősen könnyebb elérni gazdasági fellendülés idején; emlékeztet, hogy a népesség elöregedése és más demográfiai változások az államháztartás fenntarthatósága szempontjából komoly terhet jelentenek; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy vállaljanak felelősséget a jövő nemzedékekért; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a nemzeti költségvetések összetételére és irányítására; ezért üdvözli a kiadások felülvizsgálatának terjedő gyakorlatát, és továbbra is arra bátorítja a tagállamokat, hogy mérjék fel költségvetésük minőségét; |
| --- | --- |

11.

3. fejezet – Strukturális reformok

| 12. | emlékeztet arra, hogy egyes tagállamoknak folytatniuk kell a szociális és környezeti szempontból fenntartható, növekedésbarát strukturális reformok végrehajtását, különös tekintettel az EU-szerte javuló gazdasági helyzet összefüggéseire (szinte valamennyi tagállamban növekedő GDP-vel), a versenyképesség, a munkahelyteremtés, a növekedés és a felfelé irányuló konvergencia fellendítése céljából; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragaszkodik ahhoz, hogy a kutatás-fejlesztésre fordított kiadásokat közelíteni kell az EU2020-as célokhoz; felhívja a tagállamokat, hogy léptessenek életbe megfelelő szakpolitikákat, és nyújtsanak beruházásokat az egész életen át tartó tanuláshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférés biztosítása vagy fenntartása érdekében, figyelembe véve a munkaerőpiac fejlődését, többek között az új szakmák megjelenését is; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a digitalizáció, a globalizáció és a technológiai változás gyökeresen átalakítja a munkaerőpiacokat, ami többek között a kiigazított átmenetet igénylő foglalkoztatási formák és viszonyok közötti mélyreható változásokban mutatkozik meg; ezért hangsúlyozza a hozzáférhető és jó minőségű szociális biztonsági rendszerekkel bíró dinamikus munkaerőpiacok jelentőségét, amelyek meg tudnak felelni ezeknek az új munkaerőpiaci realitásoknak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a beruházási akadályok megszüntetését célzó reformok lehetővé tennék a gazdasági tevékenység azonnali támogatását, és ezzel egyidejűleg megteremtenék a hosszú távú növekedés feltételeit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | a tőke, a munkaerő és a fogyasztás adóztatásának méltányos kiegyenlítésére irányuló adózási felülvizsgálatokat szorgalmaz; |
| --- | --- |

16.

4. fejezet – Konvergencia és befogadás

| 17. | hangsúlyozza, hogy az európai szemeszternek és az országspecifikus ajánlásoknak hozzá kell járulniuk az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, beleértve a szociális jogok pillérében meghatározott célkitűzéseket, valamint elő kell segíteniük a növekedést és a munkahelyteremtést; ezért üdvözli a szociális eredménytáblát, mint a szociális pillér megvalósításának nyomon követését szolgáló eszközt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiemeli, hogy a közelmúltban a reálbérek növekedése elmaradt a termelékenység bővülésétől, míg a munkaerőpiacon javulás volt tapasztalható; ennek fényében hangsúlyozza, hogy bizonyos ágazatokban és területeken talán van lehetőség béremelésre a termelékenységgel kapcsolatos célokkal összhangban, a jó életszínvonal biztosítása érdekében, figyelembe véve a versenyképességet és az egyenlőtlenségek leküzdésének szükségességét; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat, hogy a költségvetési politikának figyelembe kell vennie az EKB függetlenségét tiszteletben tartó monetáris politikát; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó stratégiát a környezeti fenntarthatóságot fokozó beruházások támogatására, valamint hogy biztosítsa az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai és az európai szemeszter közötti megfelelő kapcsolatot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli, hogy a 2018-as éves növekedési jelentés elismeri azt, hogy hatékony és tisztességes adórendszerekre van szükség, amelyek megfelelő ösztönzést jelentenek a gazdasági tevékenység számára; támogatja a Bizottságnak a fokozott átláthatóság, a megreformált héarendszer eléréséért tett kezdeményezéseit, és tudomásul veszi, hogy történtek lépések a konszolidált közös társasági adóalap eléréséért; üdvözli az adócsalás, adókijátszás és adókikerülés megakadályozására tett nemzetközi szintű erőfeszítéseket; megjegyzi, hogy a hatékonyabb nemzeti adórendszerekkel jelentősen növelhetők az államháztartási bevételek; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő intézkedéseket a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET) illetve a menekültek támogatására és integrálására, és időben jelezzék előre a munkaerőpiacra való gördülékeny bevezetésük érdekében (azt megelőzendő, hogy a fekete gazdaság beszippantsa őket), akárcsak az állami szolgáltatások elegendő erőforrással való ellátottsága érdekében szükséges követelményeket; hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek kulcsszerepet tölthetnek be a NEET személyek és a migránsok integrációjának elősegítésében és annak megelőzésében, hogy munkaerőpiaci diszkrimináció áldozatai legyenek; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aggódik amiatt, hogy a hiányosságok és a hátrányos megkülönböztetés egyes tagállamokban továbbra is befolyásolják a munkaerőpiacokat, hozzájárulva a férfiak és nők javadalmazása, a nyugdíjba vonulás és a döntéshozatalban való részvétel terén fennálló különbségekhez; |
| --- | --- |

23.

5. fejezet – Az európai szemeszter keretében: aktív szerepvállalás és végrehajtás

| 24. | üdvözli, hogy fokozott figyelmet fordítottak az euróövezet összesített költségvetési irányvonalára, miközben rámutat arra, hogy az egyes tagállamok kötelesek eleget tenni a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, ideértve a meglévő rugalmassági záradékok teljes mértékű tiszteletben tartását; hangsúlyozza, hogy egy összesített költségvetési irányvonal koncepciója nem vonhatja magával azt, hogy az egyes tagállamok többletjei és deficitjei ellentételezik egymást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aggódik amiatt, hogy az országspecifikus ajánlások betartási aránya alacsony, ideértve azokat is, amelyek célja a konvergencia előmozdítása, a versenyképesség növelése és a makrogazdasági egyensúlyhiányok csökkentése; úgy véli, hogy a nemzeti szinten lezajló valódi nyilvános vita növeli a nemzeti felelősségvállalást, ami az országspecifikus ajánlások jobb végrehajtását eredményezi; fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a nemzeti parlamentek megvitassák az országjelentéseket és az országspecifikus ajánlásokat; úgy véli, hogy a regionális és a helyi hatóságokat sokkal nagyobb mértékben be kellene vonni az európai szemeszter folyamatába; felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel az összes létező eszközt azon országspecifikus ajánlások betartatására, amelyek célja ezen, a monetáris unió fenntarthatóságát veszélyeztető kihívások kezelése; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiemeli, hogy a GMU elmélyítése útján tett minden további lépésnek fokozottabb demokratikus ellenőrzésekkel kell együtt járnia; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében meg kell erősíteni az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szerepét a felelősségre vonhatóság elvével összhangban; kéri, hogy a tárgyalási folyamat során mind nemzeti mind európai szinten konzultáljanak a szociális partnerekkel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli, hogy a Bizottság elismeri, hogy a korrupció továbbra is a beruházások akadályát képezi néhány tagállamban, és hogy a megfelelő gazdasági fejlődéshez szükség van a jogállamiság tiszteletben tartására, a független igazságszolgáltatásra és jogérvényesítő hatóságokra; sajnálja ugyanakkor, hogy a Bizottság megszüntette az éves antikorrupciós jelentést, és felszólítja a Bizottságot, hogy indítsa újra ezt a tagállamokon belüli korrupcióról szóló évenkénti elemzést, és gondoskodjon mechanizmusokról a korrupció elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

27.

Ágazati hozzájárulások a 2018. évi éves növekedési jelentéshez

Költségvetés

| 28. | úgy véli, hogy az uniós költségvetéseknek ösztönözést kell nyújtaniuk a fenntartható növekedéshez, a konvergenciához, a beruházásokhoz és reformokhoz, megoldásokat és szinergiákat kínálva a nemzeti költségvetések tekintetében; ezért úgy véli, hogy az éves növekedési jelentés útmutatásul szolgál a tagállamok számára, valamint a tagállami és az uniós költségvetések tervezése során, kiváltképp a 2020 utáni többéves pénzügyi keret előkészítése tekintetében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | e tekintetben megismétli, hogy nagyobb szinergiákra van szükség a nemzeti költségvetések és az uniós költségvetés között; rámutat arra, hogy a Bizottság, tekintettel az európai szemeszterben, valamint az uniós költségvetés előkészítésében és végrehajtásában való részvételére, kulcsfontosságú szerepet játszik e tekintetben; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport 2016. december végi, „Az EU jövőbeni finanszírozása”című végleges jelentésében ismertetett ajánlásokban meghatározott javaslatot a nagyobb szinergiára és az európai uniós költségvetés fragmentálásának kerülésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

30.

Környezetvédelem, közegészségügy és élelmiszer-biztonság

| 31. | üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését az egészségfejlesztéssel és a betegségmegelőzéssel foglalkozó internetes portál elindítására, amely naprakész információval szolgál az egészség és a jóllét elősegítésével kapcsolatos témákban, továbbá a polgárok számára nyújtott jól érthető és megbízható tájékoztatás fontos forrása; hangsúlyozza, hogy a portálnak teljes mértékben elérhetőnek kell lennie az uniós polgárok számára, ideértve a diszlexiával és más hasonló nehézségekkel küzdőket is; |
| --- | --- |

31.

| 32. | szorgalmazza a nagyobb összhangot az Európai Unió más szakpolitikáival a katasztrófamegelőzés és -elhárítás terén, például az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiával, az európai strukturális és beruházási alapokkal, a Szolidaritási Alappal, a környezetvédelmi jogszabályokkal, a kutatási és innovációs politikákkal; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és nemzeti parlamentjeinek és az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  HL L 306., 2011.11.23., 12. o.

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 41. o.

(3)  HL L 306., 2011.11.23., 8. o.

(4)  HL L 306., 2011.11.23., 33. o.

(5)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(6)  HL L 306., 2011.11.23., 1. o.

(7)  HL L 140., 2013.5.27., 11. o.

(8)  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

(9)  HL L 192., 2015.7.18., 27. o.

(10)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

(11)  HL C 407., 2016.11.4., 86. o.

(12)  HL C 399., 2017.11.24., 149. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0491.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/87 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/87

---

P8_TA(2018)0078

A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2018. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2018. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai (2017/2260(INI))

(2019/C 162/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 5. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 145., 148., 152., 153., 174. és 349. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 145., 148., 152., 153., 174. és 349. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”),

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen az 1., 3., 4., 5., 8. és 10. célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen az 1., 3., 4., 5., 8. és 10. célokra,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetésére, amelyre Göteborgban, 2017. november 17-én került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetésére, amelyre Göteborgban, 2017. november 17-én került sor,

| — | tekintettel a Bizottság „2018. évi éves növekedési jelentés”című, 2017. november 22-i közleményére (COM(2017)0690), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2018. évi éves növekedési jelentés”című, 2017. november 22-i közleményére (COM(2017)0690),

| — | tekintettel a Bizottság és a Tanács közös foglalkoztatási jelentésének a 2018. évi éves növekedési jelentésről szóló bizottsági közleményt kísérő, 2017. november 22-i tervezetére (COM(2017)0674), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Tanács közös foglalkoztatási jelentésének a 2018. évi éves növekedési jelentésről szóló bizottsági közleményt kísérő, 2017. november 22-i tervezetére (COM(2017)0674),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2017. november 22-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0677), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2017. november 22-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0677),

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2017. november 22-i bizottsági ajánlásra (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2017. november 22-i bizottsági ajánlásra (COM(2017)0770),

| — | tekintettel „A riasztási mechanizmus keretében készült 2018. évi jelentés”című, 2017. november 22-i bizottsági jelentésre (COM(2017)0771), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A riasztási mechanizmus keretében készült 2018. évi jelentés”című, 2017. november 22-i bizottsági jelentésre (COM(2017)0771),

| — | tekintettel a „2018. évi költségvetésiterv-javaslatok: Átfogó értékelés”című, 2017. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2017)0800), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2018. évi költségvetésiterv-javaslatok: Átfogó értékelés”című, 2017. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2017)0800),

| — | tekintettel „A szociális jogok európai pillérének létrehozása”című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szociális jogok európai pillérének létrehozása”című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0250),

| — | tekintettel a „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására”című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására”című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0252),

| — | tekintettel a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés”című 2013. évi ajánlás eredményeinek értékeléséről szóló, 2017. április 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés”című 2013. évi ajánlás eredményeinek értékeléséről szóló, 2017. április 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0258),

| — | tekintettel arra, hogy a Bizottság közzétette a „Foglalkoztatás és szociális fejlemények Európában”című éves jelentés hetedik (2017. évi) kiadását, amely az európai, generációk közötti méltányosságot és a szolidaritást állítja a középpontba, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Bizottság közzétette a „Foglalkoztatás és szociális fejlemények Európában”című éves jelentés hetedik (2017. évi) kiadását, amely az európai, generációk közötti méltányosságot és a szolidaritást állítja a középpontba,

| — | tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év”című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év”című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0604),

| — | tekintettel „Az európai beruházások megerősítése a munkahelyteremtés és a növekedés érdekében: Az Európai Stratégiai Beruházási Alap második fázisa és az új külső beruházási terv felé”című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai beruházások megerősítése a munkahelyteremtés és a növekedés érdekében: Az Európai Stratégiai Beruházási Alap második fázisa és az új külső beruházási terv felé”című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0581),

| — | tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért”című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért”című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381),

| — | tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend”című, 2016. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend”című, 2016. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0356),

| — | tekintettel az „Európa ismét beruház: Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések”című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa ismét beruház: Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések”című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos konzultáció elindításáról szóló, 2016. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2016)0127) és annak mellékleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos konzultáció elindításáról szóló, 2016. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2016)0127) és annak mellékleteire,

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2016. február 15-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0071) és a Parlament erről szóló, 2016. szeptember 15-i álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2016. február 15-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0071) és a Parlament erről szóló, 2016. szeptember 15-i álláspontjára (2),

| — | tekintettel a Bizottság 2013. február 20-i szociális beruházási csomagjára, ezen belül a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés”című 2013/112/EU ajánlásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. február 20-i szociális beruházási csomagjára, ezen belül a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés”című 2013/112/EU ajánlásra (3),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020) és az EU 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i parlamenti állásfoglalásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020) és az EU 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i parlamenti állásfoglalásra (4),

| — | tekintettel az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése”című, 2015. június 22-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése”című, 2015. június 22-i jelentésére,

| — | tekintettel az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítését szolgáló, egyenlőtlenségek elleni küzdelemről szóló, 2017. november 16-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítését szolgáló, egyenlőtlenségek elleni küzdelemről szóló, 2017. november 16-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a garantált minimáljövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikákról szóló ,2017. október 24-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a garantált minimáljövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikákról szóló ,2017. október 24-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése és megelőzése érdekében egy uniós stratégia szükségességéről szóló, 2017. június 14-i állásfoglalására (9); |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése és megelőzése érdekében egy uniós stratégia szükségességéről szóló, 2017. június 14-i állásfoglalására (9);

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015”című, 2017. március 14-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015”című, 2017. március 14-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2017. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai”című, 2017. február 15-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2017. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai”című, 2017. február 15-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. február 2-i álláspontjára (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. február 2-i álláspontjára (14),

| — | tekintettel „Az egyenlőtlenségek csökkentése, különös tekintettel a gyermekszegénységre”című, 2015. november 24-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egyenlőtlenségek csökkentése, különös tekintettel a gyermekszegénységre”című, 2015. november 24-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel „A »Zöld foglalkoztatás«kezdeményezésről: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása”című, 2015. július 8-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A »Zöld foglalkoztatás«kezdeményezésről: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása”című, 2015. július 8-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok ellátáshoz való hozzáférésére”című, 2013. július 4-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok ellátáshoz való hozzáférésére”című, 2013. július 4-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az európai unióbeli szociális lakhatásról szóló, 2013. június 11-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai unióbeli szociális lakhatásról szóló, 2013. június 11-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottságnak az Európai Unió bevezető jelentéséhez kapcsolódó záró megjegyzéseire (2015. szeptember), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottságnak az Európai Unió bevezető jelentéséhez kapcsolódó záró megjegyzéseire (2015. szeptember),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése”című, 2017. márciusi 5/2017. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése”című, 2017. márciusi 5/2017. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel „A munka világának fejleményei Európában: az EurWORK éves felülvizsgálata (2016)”című, 2017. szeptember 25-i Eurofound-jelentésre, és különösen annak „A fizetések egyenlőtlenségei – bizonyítékok, viták és politikák”című fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munka világának fejleményei Európában: az EurWORK éves felülvizsgálata (2016)”című, 2017. szeptember 25-i Eurofound-jelentésre, és különösen annak „A fizetések egyenlőtlenségei – bizonyítékok, viták és politikák”című fejezetére,

| — | tekintettel „A kiküldött munkavállalók díjazása terén tapasztalható különbségek: az egyenlő bánásmód elvének megsértése”című, 2017. július 18-i aktualizált Eurofound-jelentésre, amely részletes áttekintést nyújt a kormányok és a szociális partnerek „egyenlő munkáért egyenlő díjazás”elvével kapcsolatos álláspontjáról Európa-szerte, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kiküldött munkavállalók díjazása terén tapasztalható különbségek: az egyenlő bánásmód elvének megsértése”című, 2017. július 18-i aktualizált Eurofound-jelentésre, amely részletes áttekintést nyújt a kormányok és a szociális partnerek „egyenlő munkáért egyenlő díjazás”elvével kapcsolatos álláspontjáról Európa-szerte,

| — | tekintettel „A foglalkoztatás átalakulása és a bérek egyenlőtlensége: Európai Munkakörfigyelő 2017”című, 2017. június 26-i Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A foglalkoztatás átalakulása és a bérek egyenlőtlensége: Európai Munkakörfigyelő 2017”című, 2017. június 26-i Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel a „Társadalmi mobilitás az Unióban”című, 2017. április 19-i Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Társadalmi mobilitás az Unióban”című, 2017. április 19-i Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel a „Jövedelmi egyenlőtlenségek és foglalkoztatási minták Európában a gazdasági világválság előtt és után”című, 2017. március 13-i Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jövedelmi egyenlőtlenségek és foglalkoztatási minták Európában a gazdasági világválság előtt és után”című, 2017. március 13-i Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel a szociális partnerek európai szemeszterbe való bevonásának 2016. évi helyzetéről szóló 2017. február 24-i, valamint a szociális partnerek európai szemeszterben betöltött szerepéről szóló és a 2011-től 2014-ig tartó időszakot vizsgáló, 2016. február 16-i Eurofound-jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális partnerek európai szemeszterbe való bevonásának 2016. évi helyzetéről szóló 2017. február 24-i, valamint a szociális partnerek európai szemeszterben betöltött szerepéről szóló és a 2011-től 2014-ig tartó időszakot vizsgáló, 2016. február 16-i Eurofound-jelentésekre,

| — | tekintettel a 6. európai munkakörülmény-felmérésről szóló, 2016. november 17-i áttekintő Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 6. európai munkakörülmény-felmérésről szóló, 2016. november 17-i áttekintő Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel az „Új foglalkoztatási formák”című, 2015. március 12-i Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új foglalkoztatási formák”című, 2015. március 12-i Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel a „Nők, férfiak és munkakörülmények Európában”című, 2013. október 29-i Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nők, férfiak és munkakörülmények Európában”című, 2013. október 29-i Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel a nemzeti parlamentek képviselőivel a 2018-as európai szemeszter prioritásairól folytatott tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamentek képviselőivel a 2018-as európai szemeszter prioritásairól folytatott tárgyalásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0052/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0052/2018),

| A. | mivel az uniós foglalkoztatási ráta emelkedik, és 2017 második negyedévében elérte a 72,3%-ot, ami 235,4 millió foglalkoztatott személynek felel meg, és ezzel az Unió előrelépést tett az Európa 2020 stratégiában kitűzött 75%-os foglalkoztatási ráta elérése felé; mivel továbbra is igen jelentős különbségek állnak fenn az egyes tagállamok foglalkoztatási rátái között, például Görögország, Horvátország, Olaszország és Spanyolország jóval elmarad a 65%-os uniós átlagtól, míg Hollandia, Dánia, az Egyesült Királyság, Németország és Svédország meghaladja a 75%-ot, vagyis még tenni kell a válságból való kilábalás és különösen az Európa 2020 stratégia nemzeti céljainak elérése érdekében; mivel a foglalkoztatás nagyobb mértékben nőtt az idősebb munkavállalók, a magasan képzett munkavállalók és a férfiak körében, szemben a fiatalokkal, az alacsonyan képzett munkavállalókkal és a nőkkel; mivel a ledolgozott órák egy munkavállalóra jutó számában mérve a foglalkoztatás a részmunkaidős foglalkoztatás terjedése és a teljes munkaidős munkavállalók által ledolgozott munkaidő csökkenése miatt az Unióban 3 %-kal, az euróövezetben pedig 4 %-kal továbbra is elmarad a válság előtti szinttől; mivel az Unióban 18,9 millió embernek még mindig nincs munkahelye, a beruházások szintje továbbra is túl alacsony, a bérek növekedése mérsékelt, és az aktív keresők szegénysége továbbra is növekszik; emlékeztet arra, hogy az EUSZ 3. cikke rögzíti, hogy az Unió a teljes foglalkoztatottság elérésére törekszik; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós foglalkoztatási ráta emelkedik, és 2017 második negyedévében elérte a 72,3%-ot, ami 235,4 millió foglalkoztatott személynek felel meg, és ezzel az Unió előrelépést tett az Európa 2020 stratégiában kitűzött 75%-os foglalkoztatási ráta elérése felé; mivel továbbra is igen jelentős különbségek állnak fenn az egyes tagállamok foglalkoztatási rátái között, például Görögország, Horvátország, Olaszország és Spanyolország jóval elmarad a 65%-os uniós átlagtól, míg Hollandia, Dánia, az Egyesült Királyság, Németország és Svédország meghaladja a 75%-ot, vagyis még tenni kell a válságból való kilábalás és különösen az Európa 2020 stratégia nemzeti céljainak elérése érdekében; mivel a foglalkoztatás nagyobb mértékben nőtt az idősebb munkavállalók, a magasan képzett munkavállalók és a férfiak körében, szemben a fiatalokkal, az alacsonyan képzett munkavállalókkal és a nőkkel; mivel a ledolgozott órák egy munkavállalóra jutó számában mérve a foglalkoztatás a részmunkaidős foglalkoztatás terjedése és a teljes munkaidős munkavállalók által ledolgozott munkaidő csökkenése miatt az Unióban 3 %-kal, az euróövezetben pedig 4 %-kal továbbra is elmarad a válság előtti szinttől; mivel az Unióban 18,9 millió embernek még mindig nincs munkahelye, a beruházások szintje továbbra is túl alacsony, a bérek növekedése mérsékelt, és az aktív keresők szegénysége továbbra is növekszik; emlékeztet arra, hogy az EUSZ 3. cikke rögzíti, hogy az Unió a teljes foglalkoztatottság elérésére törekszik;

| B. | mivel az Unióban 18,9 millió ember még mindig munkanélküli, annak ellenére, hogy az Unió 7,5%-os és az euróövezet 8,9%-os jelenlegi munkanélküliségi rátája az elmúlt kilenc évben a legalacsonyabb; mivel ez a fellendülés továbbra is rendkívül egyenetlen a tagállamok között, a munkanélküliségi ráták ugyanis a körülbelül 4%-os németországi érték, illetve a csaknem 20%-os spanyolországi és a 23,6%-os görögországi érték között mozognak; mivel a rejtett munkanélküliség – vagyis a munkába állni vágyó, de munkát aktívan nem kereső munkanélküliek – aránya 2016-ban 20%-os volt, miközben a tartós munkanélküliek aránya továbbra is aggasztóan magas, több mint 46,4% (az euróövezetben ez a szám 49,7%); mivel a növekedés hiánya és a strukturális hiányosságok miatt egyes tagállamokban továbbra is nagyarányú a munkanélküliség; mivel a magas munkanélküliségi arány egyik oka a munkaerőpiaci reformok elégtelensége; mivel a tartós munkanélküliek támogatása alapvető fontosságú, ugyanis ellenkező esetben helyzetük káros hatással lesz önbizalmukra, jólétükre és jövőbeli fejlődésükre, a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának teszi ki őket és aláássa a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságát és az európai szociális dimenziót is; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unióban 18,9 millió ember még mindig munkanélküli, annak ellenére, hogy az Unió 7,5%-os és az euróövezet 8,9%-os jelenlegi munkanélküliségi rátája az elmúlt kilenc évben a legalacsonyabb; mivel ez a fellendülés továbbra is rendkívül egyenetlen a tagállamok között, a munkanélküliségi ráták ugyanis a körülbelül 4%-os németországi érték, illetve a csaknem 20%-os spanyolországi és a 23,6%-os görögországi érték között mozognak; mivel a rejtett munkanélküliség – vagyis a munkába állni vágyó, de munkát aktívan nem kereső munkanélküliek – aránya 2016-ban 20%-os volt, miközben a tartós munkanélküliek aránya továbbra is aggasztóan magas, több mint 46,4% (az euróövezetben ez a szám 49,7%); mivel a növekedés hiánya és a strukturális hiányosságok miatt egyes tagállamokban továbbra is nagyarányú a munkanélküliség; mivel a magas munkanélküliségi arány egyik oka a munkaerőpiaci reformok elégtelensége; mivel a tartós munkanélküliek támogatása alapvető fontosságú, ugyanis ellenkező esetben helyzetük káros hatással lesz önbizalmukra, jólétükre és jövőbeli fejlődésükre, a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának teszi ki őket és aláássa a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságát és az európai szociális dimenziót is;

| C. | mivel a részmunkaidős foglalkoztatás 2008-hoz képest 11%-kal nőtt, a teljes munkaidős foglalkoztatás pedig ugyanezen időszakban 2%-kal csökkent, míg a nem önkéntes jellegű részmunkaidős foglalkoztatás a 2013-as 29,3%-ról 2016-ra 27,7%-ra csökkent, de még mindig az ilyen típusú szerződések egynegyedét adja; |
| --- | --- |

C.

mivel a részmunkaidős foglalkoztatás 2008-hoz képest 11%-kal nőtt, a teljes munkaidős foglalkoztatás pedig ugyanezen időszakban 2%-kal csökkent, míg a nem önkéntes jellegű részmunkaidős foglalkoztatás a 2013-as 29,3%-ról 2016-ra 27,7%-ra csökkent, de még mindig az ilyen típusú szerződések egynegyedét adja;

| D. | mivel munkaerőpiac állandó és atipikus munkahelyek közötti szegmentálódása továbbra is aggasztó, ugyanis egyes tagállamokban az ideiglenes szerződések foglalkoztatáson belüli aránya 10% és 20% között mozog, az ezek közül határozatlan időre szóló munkaszerződéssé átalakuló szerződések aránya pedig különösen alacsony, így az ideiglenes munkahelyek inkább zsákutcának, semmint az állandó munkahelyhez vezető ugródeszkának tekinthetők; mivel ez a jelenség nagyszámú munkavállalót akadályoz meg abban, hogy élvezze a biztos, viszonylag jól fizetett foglalkoztatás és a jó kilátások előnyeit, és bérszakadékot hoz létre az állandó és az alkalmi munkavállalók között; |
| --- | --- |

D.

mivel munkaerőpiac állandó és atipikus munkahelyek közötti szegmentálódása továbbra is aggasztó, ugyanis egyes tagállamokban az ideiglenes szerződések foglalkoztatáson belüli aránya 10% és 20% között mozog, az ezek közül határozatlan időre szóló munkaszerződéssé átalakuló szerződések aránya pedig különösen alacsony, így az ideiglenes munkahelyek inkább zsákutcának, semmint az állandó munkahelyhez vezető ugródeszkának tekinthetők; mivel ez a jelenség nagyszámú munkavállalót akadályoz meg abban, hogy élvezze a biztos, viszonylag jól fizetett foglalkoztatás és a jó kilátások előnyeit, és bérszakadékot hoz létre az állandó és az alkalmi munkavállalók között;

| E. | mivel a fiatalok munkanélküliségi rátája ugyan mutat némi javulást, 16,6%-os (az euróövezetben 18,7%-os) aránya továbbra is aggasztóan magas; mivel a közös foglalkoztatási jelentés tervezete szerint a fiatalok gyakrabban dolgoznak nem hagyományos és atipikus foglalkoztatási formákban, ideértve az ideiglenes állásokat, a nem önkéntes jellegű részmunkaidős munkát és az alacsonyabb bérezésű állásokat; mivel 2016-ban még mindig 6,3 millió 15 és 24 év közötti fiatal nem volt foglalkoztatva, és nem részesült oktatásban vagy képzésben (NEET-fiatalok); mivel a tagállamok az EUMSZ 19. cikke és a foglalkoztatási egyenlőségről szóló 2000/78/EK irányelv szerint az életkoron alapuló megkülönböztetés tilalma alapján a munkaerőpiaci szabályozási keretek, az oktatási és képzési rendszerek és az aktív munkaerőpiaci politikák kidolgozása és végrehajtása révén tudják kezelni az ifjúsági munkanélküliséget; |
| --- | --- |

E.

mivel a fiatalok munkanélküliségi rátája ugyan mutat némi javulást, 16,6%-os (az euróövezetben 18,7%-os) aránya továbbra is aggasztóan magas; mivel a közös foglalkoztatási jelentés tervezete szerint a fiatalok gyakrabban dolgoznak nem hagyományos és atipikus foglalkoztatási formákban, ideértve az ideiglenes állásokat, a nem önkéntes jellegű részmunkaidős munkát és az alacsonyabb bérezésű állásokat; mivel 2016-ban még mindig 6,3 millió 15 és 24 év közötti fiatal nem volt foglalkoztatva, és nem részesült oktatásban vagy képzésben (NEET-fiatalok); mivel a tagállamok az EUMSZ 19. cikke és a foglalkoztatási egyenlőségről szóló 2000/78/EK irányelv szerint az életkoron alapuló megkülönböztetés tilalma alapján a munkaerőpiaci szabályozási keretek, az oktatási és képzési rendszerek és az aktív munkaerőpiaci politikák kidolgozása és végrehajtása révén tudják kezelni az ifjúsági munkanélküliséget;

| F. | mivel a tagállamok munkanélküliségi rátái közötti különbségek csökkentek ugyan, de még mindig a válság előtti szint fölött vannak; mivel egyes tagállamokban a teljes munkanélküliségen belül továbbra is több mint 50% a tartós munkanélküliség aránya, amely az Unióban átlagosan 46,6 %-ot, az euróövezetben pedig 49,7 %-ot tesz ki; mivel a munkanélküliségi ráta csak azokat a személyeket tartalmazza, akiknek nincs állása, és az utolsó 4 hétben aktívan munkát kerestek, a tartós munkanélküliségi ráta pedig csak a 15 és 74 év közötti, gazdaságilag aktív népességnek azt a részét méri, amelynek tagjai legalább 12 hónapja állás nélkül vannak; |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamok munkanélküliségi rátái közötti különbségek csökkentek ugyan, de még mindig a válság előtti szint fölött vannak; mivel egyes tagállamokban a teljes munkanélküliségen belül továbbra is több mint 50% a tartós munkanélküliség aránya, amely az Unióban átlagosan 46,6 %-ot, az euróövezetben pedig 49,7 %-ot tesz ki; mivel a munkanélküliségi ráta csak azokat a személyeket tartalmazza, akiknek nincs állása, és az utolsó 4 hétben aktívan munkát kerestek, a tartós munkanélküliségi ráta pedig csak a 15 és 74 év közötti, gazdaságilag aktív népességnek azt a részét méri, amelynek tagjai legalább 12 hónapja állás nélkül vannak;

| G. | mivel a nemek közötti foglalkoztatási különbség továbbra is fennáll, és az Unióban jelenleg 11,6 százalékpontot tesz ki, ugyanis nemekre lebontva a férfiak foglalkoztatási rátája 76,9%, a nőké pedig 65,3 %, a nem az Unióban született és a roma nők esetében pedig még nagyobb a különbség; mivel a nemek közötti különbség a részmunkaidős foglalkoztatásban még nagyobb, ugyanis 2016-ban 23 százalékpontot tett ki, sőt négy tagállamban meghaladta a 30 százalékpontot, a nők esetében a nem önkéntes jellegű részmunkaidős foglalkoztatás pedig 23,5%-ot tett ki; mivel a legalább egy 6 éven aluli gyermekkel rendelkező nők foglalkoztatási rátája 9 százalékponttal alacsonyabb a gyermektelen nőkénél, és 2016-ban az Unió potenciális női munkaerő-állományának 19%-a inaktív volt, mert gyermekeket vagy cselekvőképtelen felnőtteket gondozott; mivel a nők a teljes munkaidős egyenértékben megadott foglalkoztatási ráták alacsonyabb szintje miatt 2015-ben jelentős, az uniós átlagot tekintve 16,3 %-os bérkülönbséget szenvedtek el, amely az észtországi 26,9% és az olaszországi és luxemburgi 5,5% között mozgott; |
| --- | --- |

G.

mivel a nemek közötti foglalkoztatási különbség továbbra is fennáll, és az Unióban jelenleg 11,6 százalékpontot tesz ki, ugyanis nemekre lebontva a férfiak foglalkoztatási rátája 76,9%, a nőké pedig 65,3 %, a nem az Unióban született és a roma nők esetében pedig még nagyobb a különbség; mivel a nemek közötti különbség a részmunkaidős foglalkoztatásban még nagyobb, ugyanis 2016-ban 23 százalékpontot tett ki, sőt négy tagállamban meghaladta a 30 százalékpontot, a nők esetében a nem önkéntes jellegű részmunkaidős foglalkoztatás pedig 23,5%-ot tett ki; mivel a legalább egy 6 éven aluli gyermekkel rendelkező nők foglalkoztatási rátája 9 százalékponttal alacsonyabb a gyermektelen nőkénél, és 2016-ban az Unió potenciális női munkaerő-állományának 19%-a inaktív volt, mert gyermekeket vagy cselekvőképtelen felnőtteket gondozott; mivel a nők a teljes munkaidős egyenértékben megadott foglalkoztatási ráták alacsonyabb szintje miatt 2015-ben jelentős, az uniós átlagot tekintve 16,3 %-os bérkülönbséget szenvedtek el, amely az észtországi 26,9% és az olaszországi és luxemburgi 5,5% között mozgott;

| H. | mivel egyes tagállamok olyan strukturális problémákkal néznek szembe a munkaerőpiacon, mint az alacsony részvételi arány, valamint készségek és képesítések kereslete és kínálata közötti eltérés; mivel a munkaerőpiaci kereslet kielégítése érdekében egyre nagyobb szükség van az inaktív munkaerő beilleszkedését vagy újrabeilleszkedését célzó konkrét intézkedésekre; |
| --- | --- |

H.

mivel egyes tagállamok olyan strukturális problémákkal néznek szembe a munkaerőpiacon, mint az alacsony részvételi arány, valamint készségek és képesítések kereslete és kínálata közötti eltérés; mivel a munkaerőpiaci kereslet kielégítése érdekében egyre nagyobb szükség van az inaktív munkaerő beilleszkedését vagy újrabeilleszkedését célzó konkrét intézkedésekre;

| I. | mivel az Európai Unió társadalmai öregednek (az európai népesség közel 20%-a 65 év feletti, és a becslések szerint ez az arány 2050-re eléri majd a 25%-ot), és növekszik az időskori függőségi ráta, ami további kihívásokat jelent a tagállamok számára, és szükségessé teheti, hogy módosításokat hajtsanak végre a jól finanszírozott és stabil társadalombiztosítási, egészségügyi és tartós gondozási rendszerek biztosításának fenntartása, valamint a formális és informális gondozásra való igény kielégítése érdekében; mivel az informális gondozók rendkívül jelentős erőforrást jelentenek a társadalom számára; mivel az Unió 28 tagállamában kismértékben csökkent a születéskori várható élettartam, 2015-ben ugyanis 80,6 évre becsülték (0,3 évvel alacsonyabbra, mint 2014-ben), ami a nők esetében 83,3 évet (2014-hez képest 0,3 évvel alacsonyabb értéket), a férfiak esetében pedig 77,9 évet (2014-hez képest 0,2 évvel alacsonyabb értéket) jelentett; mivel 2002 óta – amikor is valamennyi uniós tagállam tekintetében elérhetővé váltak a várható élettartamra vonatkozó adatok – első alkalommal csökkent a várható élettartam az Unió 28 tagállamában, és ez a csökkenés a tagállamok többségében megfigyelhető; mivel az Eurostat szerint még nem lehet megmondani, hogy a várható élettartam 2014 és 2015 között megfigyelt csökkenése vajon csak átmeneti, vagy a következő években is folytatódni fog; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió társadalmai öregednek (az európai népesség közel 20%-a 65 év feletti, és a becslések szerint ez az arány 2050-re eléri majd a 25%-ot), és növekszik az időskori függőségi ráta, ami további kihívásokat jelent a tagállamok számára, és szükségessé teheti, hogy módosításokat hajtsanak végre a jól finanszírozott és stabil társadalombiztosítási, egészségügyi és tartós gondozási rendszerek biztosításának fenntartása, valamint a formális és informális gondozásra való igény kielégítése érdekében; mivel az informális gondozók rendkívül jelentős erőforrást jelentenek a társadalom számára; mivel az Unió 28 tagállamában kismértékben csökkent a születéskori várható élettartam, 2015-ben ugyanis 80,6 évre becsülték (0,3 évvel alacsonyabbra, mint 2014-ben), ami a nők esetében 83,3 évet (2014-hez képest 0,3 évvel alacsonyabb értéket), a férfiak esetében pedig 77,9 évet (2014-hez képest 0,2 évvel alacsonyabb értéket) jelentett; mivel 2002 óta – amikor is valamennyi uniós tagállam tekintetében elérhetővé váltak a várható élettartamra vonatkozó adatok – első alkalommal csökkent a várható élettartam az Unió 28 tagállamában, és ez a csökkenés a tagállamok többségében megfigyelhető; mivel az Eurostat szerint még nem lehet megmondani, hogy a várható élettartam 2014 és 2015 között megfigyelt csökkenése vajon csak átmeneti, vagy a következő években is folytatódni fog;

| J. | mivel a demográfiai kihívások olyan tényezőket foglalnak magukban, mint az elnéptelenedés és a népesség szétszóródása, amelyek gátolják az érintett régiók növekedését, és veszélyeztetik az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját; |
| --- | --- |

J.

mivel a demográfiai kihívások olyan tényezőket foglalnak magukban, mint az elnéptelenedés és a népesség szétszóródása, amelyek gátolják az érintett régiók növekedését, és veszélyeztetik az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját;

| K. | mivel a korai iskolaelhagyók aránya több tagállamban, így Máltán, Spanyolországban és Romániában még mindig 20% körül mozog, és Portugáliában, Bulgáriában, Olaszországban, Magyarországon, az Egyesült Királyságban és Görögországban is meghaladja a 10%-os uniós célt; mivel a korai iskolaelhagyás egyéni, nemzeti és európai szinten is összetett problémát jelent; mivel a gyenge iskolai teljesítmény és a korai iskolaelhagyás mögött meghúzódó legjelentősebb tényezők a hátrányos társadalmi-gazdasági háttér, a migráns származás és a sajátos nevelési igények, figyelembe véve, hogy a természettudomány terén gyengén teljesítők uniós átlagos aránya a 2015-ös PISA-felmérésben részt vett hallgatók csoportján belül a legalsó társadalmi-gazdasági kvartilisben 34% körül van, azaz 26 százalékponttal több, mint a legfelső társadalmi-gazdasági kvartilisben; |
| --- | --- |

K.

mivel a korai iskolaelhagyók aránya több tagállamban, így Máltán, Spanyolországban és Romániában még mindig 20% körül mozog, és Portugáliában, Bulgáriában, Olaszországban, Magyarországon, az Egyesült Királyságban és Görögországban is meghaladja a 10%-os uniós célt; mivel a korai iskolaelhagyás egyéni, nemzeti és európai szinten is összetett problémát jelent; mivel a gyenge iskolai teljesítmény és a korai iskolaelhagyás mögött meghúzódó legjelentősebb tényezők a hátrányos társadalmi-gazdasági háttér, a migráns származás és a sajátos nevelési igények, figyelembe véve, hogy a természettudomány terén gyengén teljesítők uniós átlagos aránya a 2015-ös PISA-felmérésben részt vett hallgatók csoportján belül a legalsó társadalmi-gazdasági kvartilisben 34% körül van, azaz 26 százalékponttal több, mint a legfelső társadalmi-gazdasági kvartilisben;

| L. | mivel a szociális gazdaságban 2 millió vállalkozás (az Unióban működő vállalkozások körülbelül 10%-a) tevékenykedik, és több mint 14 millió embert foglalkoztat (az uniós munkavállalók körülbelül 6,5%-át); tekintettel ennek az ágazatnak a jelentőségére a számtalan aktuális társadalmi kihívás, nem utolsósorban a lakosság elöregedésének legyőzése terén; |
| --- | --- |

L.

mivel a szociális gazdaságban 2 millió vállalkozás (az Unióban működő vállalkozások körülbelül 10%-a) tevékenykedik, és több mint 14 millió embert foglalkoztat (az uniós munkavállalók körülbelül 6,5%-át); tekintettel ennek az ágazatnak a jelentőségére a számtalan aktuális társadalmi kihívás, nem utolsósorban a lakosság elöregedésének legyőzése terén;

| M. | mivel 80 millió európai ember rendelkezik valamilyen fogyatékossággal; mivel az akadálymentesítési intézkedések végrehajtása terén továbbra is lemaradás mutatkozik; |
| --- | --- |

M.

mivel 80 millió európai ember rendelkezik valamilyen fogyatékossággal; mivel az akadálymentesítési intézkedések végrehajtása terén továbbra is lemaradás mutatkozik;

| N. | mivel annak ellenére, hogy bizonyos mértékű előrelépés figyelhető meg a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése terén, még mindig vannak hátrányos helyzetű társadalmi csoportok, és elfogadhatatlan módon az Unióban 119 millió szegény vagy társadalmi kirekesztés által fenyegetett személy él, akik közül több mint 25 millióan gyermekek (az Unióban élő gyermekek több mint egynegyede), valamint mivel a tagállamokban és az Unió egészében is továbbra is fennállnak a regionális egyenlőtlenségek, ami azt mutatja, hogy az Unió messze letért az EU 2020 stratégia szerinti cél elérése felé vezető pályáról; mivel a jövedelmi egyenlőtlenség az uniós országok kétharmadában továbbra is növekszik; mivel az Unió egészét tekintve a háztartások leggazdagabb 20%-a 5,1-szer nagyobb arányban részesedett a jövedelmekből, mint a legszegényebb 20%, és egyes kelet- és dél-európai országokban ez az arány eléri vagy meghaladja a 6,5-öt, ami csaknem kétszerese a legjobban teljesítő egyes közép-európai és skandináv országok értékeinek; mivel a nagymértékű egyenlőtlenségek továbbra is az esélyegyenlőség útjában állnak az oktatáshoz, képzéshez és szociális védelemhez való hozzáférés terén, és ezért károsak a társadalmi igazságosság, a társadalmi kohézió és a fenntartható gazdasági fejlődés szempontjából; |
| --- | --- |

N.

mivel annak ellenére, hogy bizonyos mértékű előrelépés figyelhető meg a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése terén, még mindig vannak hátrányos helyzetű társadalmi csoportok, és elfogadhatatlan módon az Unióban 119 millió szegény vagy társadalmi kirekesztés által fenyegetett személy él, akik közül több mint 25 millióan gyermekek (az Unióban élő gyermekek több mint egynegyede), valamint mivel a tagállamokban és az Unió egészében is továbbra is fennállnak a regionális egyenlőtlenségek, ami azt mutatja, hogy az Unió messze letért az EU 2020 stratégia szerinti cél elérése felé vezető pályáról; mivel a jövedelmi egyenlőtlenség az uniós országok kétharmadában továbbra is növekszik; mivel az Unió egészét tekintve a háztartások leggazdagabb 20%-a 5,1-szer nagyobb arányban részesedett a jövedelmekből, mint a legszegényebb 20%, és egyes kelet- és dél-európai országokban ez az arány eléri vagy meghaladja a 6,5-öt, ami csaknem kétszerese a legjobban teljesítő egyes közép-európai és skandináv országok értékeinek; mivel a nagymértékű egyenlőtlenségek továbbra is az esélyegyenlőség útjában állnak az oktatáshoz, képzéshez és szociális védelemhez való hozzáférés terén, és ezért károsak a társadalmi igazságosság, a társadalmi kohézió és a fenntartható gazdasági fejlődés szempontjából;

| O. | mivel a „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában (2017)”című bizottsági kiadvány szerint 2015-ben 118,8 millióan voltak kitéve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának – ami 1,7 millióval meghaladja a 2008-as szintet, és messze van az Európa 2020 stratégia azon céljától, amely szerint 20 millióval csökkenteni kell a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett emberek számát –, a tagállamok között pedig nagy különbségek vannak, így a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya a Cseh Köztársaságban és Németországban 5% vagy kisebb, míg Görögországban és Spanyolországban körülbelül 20%; mivel a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett gyermekek (0–17 évesek) aránya 2016-ban 26,4% volt, ami magasabb a felnőttekre (16–64 évesek) vonatkozó 24,2%-os aránynál, és csaknem 10 százalékponttal meghaladja az idősek (65+) 18,3%-os arányát; mivel a szegénységben élő gyermekek száma továbbra is riasztóan magas Európában – jelenleg több mint 25 millió –, továbbá mivel a szegénység a gyermekek egész életére hatással lehet, és állandósíthatja a hátrányos helyzet generációk közötti átöröklődését; mivel a szociális politikáknak nagy jelentősége van a kohézió megvalósításában az Unió polgárokhoz való közelítésében; |
| --- | --- |

O.

mivel a „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában (2017)”című bizottsági kiadvány szerint 2015-ben 118,8 millióan voltak kitéve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának – ami 1,7 millióval meghaladja a 2008-as szintet, és messze van az Európa 2020 stratégia azon céljától, amely szerint 20 millióval csökkenteni kell a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett emberek számát –, a tagállamok között pedig nagy különbségek vannak, így a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya a Cseh Köztársaságban és Németországban 5% vagy kisebb, míg Görögországban és Spanyolországban körülbelül 20%; mivel a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett gyermekek (0–17 évesek) aránya 2016-ban 26,4% volt, ami magasabb a felnőttekre (16–64 évesek) vonatkozó 24,2%-os aránynál, és csaknem 10 százalékponttal meghaladja az idősek (65+) 18,3%-os arányát; mivel a szegénységben élő gyermekek száma továbbra is riasztóan magas Európában – jelenleg több mint 25 millió –, továbbá mivel a szegénység a gyermekek egész életére hatással lehet, és állandósíthatja a hátrányos helyzet generációk közötti átöröklődését; mivel a szociális politikáknak nagy jelentősége van a kohézió megvalósításában az Unió polgárokhoz való közelítésében;

| P. | mivel Európában továbbra is fennáll az aktív keresők szegénysége, melynek legnagyobb mértékét Spanyolországban (13,1%), Görögországban (14%) és Romániában (18,6%) regisztrálták, ami egyrészt azt mutatja, hogy a foglalkoztatás önmagában nem mindig elég az emberek szegénységből való kiemeléséhez, másrészt tükrözi a különböző munkaerőpiaci mintázatokat, ideértve a részmunkaidős és/vagy alkalmi munkahelyeket, a bérszinteket és a háztartások munkaintenzitását, valamint a rossz munkakörülményeket; mivel az Unióban a bérek növekedése továbbra is mérsékelt, az utóbbi két évben ugyanis kevesebb mint 1%-kal nőtt, a munkavállalók javadalmazása pedig meglehetősen tág határok között mozog: míg Bulgáriában 4,6 EUR, Luxemburgban 43,3 EUR ledolgozott óránként; mivel a reálbérek növekedése a 28 tagállamból 18-ban elmaradt a termelékenység átlagos növekedésétől, sőt még a munkanélküliség csökkenésétől is; mivel a bérek meghatározása nemzeti hatáskörbe tartozik; |
| --- | --- |

P.

mivel Európában továbbra is fennáll az aktív keresők szegénysége, melynek legnagyobb mértékét Spanyolországban (13,1%), Görögországban (14%) és Romániában (18,6%) regisztrálták, ami egyrészt azt mutatja, hogy a foglalkoztatás önmagában nem mindig elég az emberek szegénységből való kiemeléséhez, másrészt tükrözi a különböző munkaerőpiaci mintázatokat, ideértve a részmunkaidős és/vagy alkalmi munkahelyeket, a bérszinteket és a háztartások munkaintenzitását, valamint a rossz munkakörülményeket; mivel az Unióban a bérek növekedése továbbra is mérsékelt, az utóbbi két évben ugyanis kevesebb mint 1%-kal nőtt, a munkavállalók javadalmazása pedig meglehetősen tág határok között mozog: míg Bulgáriában 4,6 EUR, Luxemburgban 43,3 EUR ledolgozott óránként; mivel a reálbérek növekedése a 28 tagállamból 18-ban elmaradt a termelékenység átlagos növekedésétől, sőt még a munkanélküliség csökkenésétől is; mivel a bérek meghatározása nemzeti hatáskörbe tartozik;

| Q. | mivel az oktatás, amely kritikus jelentőségű tényező a fiatalok munkaerőpiaci beilleszkedésében, elsősorban a tagállamok felelőssége, de a Bizottság támogatását is élvezi; mivel a minőségi oktatásnak és képzésnek mindenki számára elérhetőnek kell lennie, figyelembe véve, hogy az Unióban a felsőfokú végzettséggel rendelkező (20 és 34 év közötti) fiatalok foglalkoztatási rátája 82,8%, ami több mint 10 százalékponttal magasabb, mint a középfokú végzettségű fiatalok esetében; mivel a szakképzés egyre hitelesebb mind az európai fiatalok, mind pedig a benne rejlő lehetőségeket elismerő vállalatok körében; mivel az informális környezetben szerzett képzés szintén fontos eszközt ad az európaiak kezébe a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

Q.

mivel az oktatás, amely kritikus jelentőségű tényező a fiatalok munkaerőpiaci beilleszkedésében, elsősorban a tagállamok felelőssége, de a Bizottság támogatását is élvezi; mivel a minőségi oktatásnak és képzésnek mindenki számára elérhetőnek kell lennie, figyelembe véve, hogy az Unióban a felsőfokú végzettséggel rendelkező (20 és 34 év közötti) fiatalok foglalkoztatási rátája 82,8%, ami több mint 10 százalékponttal magasabb, mint a középfokú végzettségű fiatalok esetében; mivel a szakképzés egyre hitelesebb mind az európai fiatalok, mind pedig a benne rejlő lehetőségeket elismerő vállalatok körében; mivel az informális környezetben szerzett képzés szintén fontos eszközt ad az európaiak kezébe a munkaerőpiacon;

| R. | mivel a digitális átálláshoz a munkavállalóknak legalább alapvető digitális készségekre van szükségük, ugyanakkor a becslések szerint az Unió lakosságának 44%-a nem rendelkezik ilyen készségekkel (19); |
| --- | --- |

R.

mivel a digitális átálláshoz a munkavállalóknak legalább alapvető digitális készségekre van szükségük, ugyanakkor a becslések szerint az Unió lakosságának 44%-a nem rendelkezik ilyen készségekkel (19);

| S. | mivel az EUMSZ 168. cikkének megfelelően a releváns uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét; mivel ez hozzájárulna a társadalmi befogadáshoz, a társadalmi igazságossághoz és az egyenlőséghez; mivel a technológiai és tudományos fejlődés, amelyet a 2018. évi éves növekedési jelentés üdvözöl, hozzájárul a jobb, hatékonyabb és hozzáférhetőbb kezelések és gyógyszerek kifejlesztéséhez; mivel ez a fejlődés hozzájárul ahhoz, hogy az egyes krónikus betegségekben szenvedő személyek készen álljanak arra, hogy bekerüljenek a munkaerőpiacra vagy hosszabb ideig dolgozzanak; mivel e cél elérését jelenleg megnehezíti, hogy egyes gyógyszerek ára igen magas; |
| --- | --- |

S.

mivel az EUMSZ 168. cikkének megfelelően a releváns uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét; mivel ez hozzájárulna a társadalmi befogadáshoz, a társadalmi igazságossághoz és az egyenlőséghez; mivel a technológiai és tudományos fejlődés, amelyet a 2018. évi éves növekedési jelentés üdvözöl, hozzájárul a jobb, hatékonyabb és hozzáférhetőbb kezelések és gyógyszerek kifejlesztéséhez; mivel ez a fejlődés hozzájárul ahhoz, hogy az egyes krónikus betegségekben szenvedő személyek készen álljanak arra, hogy bekerüljenek a munkaerőpiacra vagy hosszabb ideig dolgozzanak; mivel e cél elérését jelenleg megnehezíti, hogy egyes gyógyszerek ára igen magas;

| T. | mivel a tagállami költségvetési politikák szerepet játszanak a makrogazdasági környezet stabilizálásában, ugyanakkor más céljaik is vannak, például a költségvetési fenntarthatóság elérése vagy az újraelosztás; |
| --- | --- |

T.

mivel a tagállami költségvetési politikák szerepet játszanak a makrogazdasági környezet stabilizálásában, ugyanakkor más céljaik is vannak, például a költségvetési fenntarthatóság elérése vagy az újraelosztás;

| U. | mivel a társadalombiztosítási rendszerek biztosítása és irányítása a tagállamok hatáskörébe tartozik, amit az Unió ugyan koordinál, de nem harmonizál; |
| --- | --- |

U.

mivel a társadalombiztosítási rendszerek biztosítása és irányítása a tagállamok hatáskörébe tartozik, amit az Unió ugyan koordinál, de nem harmonizál;

| V. | mivel a háztartások egy főre jutó, rendelkezésre álló bruttó jövedelme (GDHI) egyes tagállamokban még mindig nem állt vissza a válság előtti szintre, és akár 20–30 százalékponttal alacsonyabb is lehet, mint 2008-ban; |
| --- | --- |

V.

mivel a háztartások egy főre jutó, rendelkezésre álló bruttó jövedelme (GDHI) egyes tagállamokban még mindig nem állt vissza a válság előtti szintre, és akár 20–30 százalékponttal alacsonyabb is lehet, mint 2008-ban;

| W. | mivel az uniós gazdaság kevésbé képes tartós növekedést előmozdítani, mint legnagyobb versenytársaink; mivel a Bizottság becslése szerint az Unióban a potenciális növekedés körülbelül 1,4%, míg az USA-ban 2%; |
| --- | --- |

W.

mivel az uniós gazdaság kevésbé képes tartós növekedést előmozdítani, mint legnagyobb versenytársaink; mivel a Bizottság becslése szerint az Unióban a potenciális növekedés körülbelül 1,4%, míg az USA-ban 2%;

| X. | mivel a be nem jelentett munka megfosztja a munkavállalókat jogaiktól, ösztönzi a szociális dömpinget, súlyos költségvetési vonzatai vannak, továbbá hátrányosan hat a foglalkoztatásra, a termelékenységre, a munka minőségére, a készségek fejlesztésére, valamint a nyugdíjjogosultságok rendszerének hatékonyságára és eredményességére; mivel továbbra is erőfeszítéseket kell tennünk annak érdekében, hogy a be nem jelentett munkából bejelentett munka legyen; |
| --- | --- |

X.

mivel a be nem jelentett munka megfosztja a munkavállalókat jogaiktól, ösztönzi a szociális dömpinget, súlyos költségvetési vonzatai vannak, továbbá hátrányosan hat a foglalkoztatásra, a termelékenységre, a munka minőségére, a készségek fejlesztésére, valamint a nyugdíjjogosultságok rendszerének hatékonyságára és eredményességére; mivel továbbra is erőfeszítéseket kell tennünk annak érdekében, hogy a be nem jelentett munkából bejelentett munka legyen;

| Y. | mivel a legkülső régiók komoly nehézségekkel kényszerülnek szembesülni sajátos egyedi jellemzőik miatt, melyek korlátozzák növekedési lehetőségeiket; mivel ezekben a régiókban a munkanélküliségi ráta 11,2 és 27,1% között mozog, és ezen belül a tartós munkanélküliség 54,5 és 80,9% között ingadozik; mivel ezekben a régiókban a fiatalok munkanélkülisége meghaladja a 40%-ot; |
| --- | --- |

Y.

mivel a legkülső régiók komoly nehézségekkel kényszerülnek szembesülni sajátos egyedi jellemzőik miatt, melyek korlátozzák növekedési lehetőségeiket; mivel ezekben a régiókban a munkanélküliségi ráta 11,2 és 27,1% között mozog, és ezen belül a tartós munkanélküliség 54,5 és 80,9% között ingadozik; mivel ezekben a régiókban a fiatalok munkanélkülisége meghaladja a 40%-ot;

| Z. | mivel az Eurofound kutatása szerint a legtöbb tagállamban fokozatosan javul a szociális partnerek bevonása a nemzeti reformprogramok kidolgozásába, jóllehet továbbra is jelentősek a különbségek a nemzeti szociális partnerek európai szemeszter folyamatában való szerepvállalásának minősége és eredményessége terén; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Eurofound kutatása szerint a legtöbb tagállamban fokozatosan javul a szociális partnerek bevonása a nemzeti reformprogramok kidolgozásába, jóllehet továbbra is jelentősek a különbségek a nemzeti szociális partnerek európai szemeszter folyamatában való szerepvállalásának minősége és eredményessége terén;

| AA. | mivel az Eurofound szociális partnerek európai szemeszterbe való bevonásáról szóló, küszöbön álló tanulmánya a munkaerőpiacok működésének javításáról szóló 7. foglalkoztatási iránymutatást követően egy konszolidálódási folyamatról és növekvő tudatosságról számol be; mivel azonban a szociális partnerek kiemelik, hogy a megfelelő szerepvállalást az érdemi és kellő időben történő konzultáció megkönnyítésével, az észrevételek és visszajelzések cseréjével, valamint a szociális partnerek nézeteinek láthatóvá tételével kell biztosítani; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Eurofound szociális partnerek európai szemeszterbe való bevonásáról szóló, küszöbön álló tanulmánya a munkaerőpiacok működésének javításáról szóló 7. foglalkoztatási iránymutatást követően egy konszolidálódási folyamatról és növekvő tudatosságról számol be; mivel azonban a szociális partnerek kiemelik, hogy a megfelelő szerepvállalást az érdemi és kellő időben történő konzultáció megkönnyítésével, az észrevételek és visszajelzések cseréjével, valamint a szociális partnerek nézeteinek láthatóvá tételével kell biztosítani;

| 1. | üdvözli a 2018. évi éves növekedési jelentést és a szociális jogok abba beépített európai pillérét mint a minőségi foglalkoztatásra, a fenntartható növekedésre és a beruházásra irányuló általános politikák fontos részét, melynek célja a termelékenység és a bérek növelése, a munkahelyteremtés, az egyenlőtlenségek és a szegénység csökkentése, valamint a szociális védelem és a közszolgáltatások hozzáférhetőségének és minőségének javítása; elismeri, hogy az éves növekedési jelentés a beruházás, a strukturális reformok és a felelős államháztartási gazdálkodás stratégiáján alapul, melyet össze kell kapcsolni a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek és célkitűzések megvalósítását célzó politikákkal és intézkedésekkel; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak – az európai szemeszter keretében – javítania kell a politikai koordináció folyamatát az olyan negatív tendenciák jobb nyomon követése, megelőzése és korrigálása érdekében, amelyek növelhetik az egyenlőtlenségeket és gyengíthetik a társadalmi haladást, hogy össze lehessen kapcsolni a gazdasági koordinációt a foglalkoztatási és szociális teljesítménnyel; felszólítja a tagállamokat, hogy a növekedés, a fenntartható gazdasági fejlődés, a minőségi foglalkoztatás, valamint a szociális védelem és társadalmi befogadás előmozdítása érdekében nemzeti politikáikban és stratégiáikban kövessék a felmérésben és az azt kísérő közös foglalkoztatási jelentésben meghatározott prioritásokat; felhívja a figyelmet a munkavállalói jogok védelmének, valamint a munkavállalói alkupozíció erősítésének jelentőségére; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a beruházások fellendítése, a minőségi munkahelyek létrehozása, a munkavállalóknak a szükséges szaktudás megszerzésében történő támogatása, a munkaerőpiacon az esélyegyenlőség és a tisztességes munkakörülmények előmozdítása, a munkatermelékenység javítása, a bérnövekedés és a fenntartható és megfelelő szociális védelmi rendszerek támogatása, valamint a polgárok életszínvonalának javítása érdekében olyan társadalmi és gazdasági szempontból kiegyensúlyozott, strukturális reformokra van szükség, amelyek a munkavállalók és a kiszolgáltatott csoportok szükségleteit kezelő inkluzív munkaerőpiaci és szociális politikák javítása révén a szociális AAA minősítés megvalósítását célozzák; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a vállalkozások és a munkavállalók számára egyaránt kedvező környezetet, hogy több stabil munkahely jöhessen létre, és egyúttal egyensúlyba kell hozni a társadalmi és a gazdasági szempontokat, illetve közösen és egymást kiegészítve kell meghozni a döntéseket; felszólítja a tagállamokat, hogy az adóterheket a munkáról fokozatosan helyezzék át más jövedelemforrásokra, a szociális biztonság veszélyeztetése nélkül; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a szociális normák javítása és az egyenlőtlenségek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalás kulcsfontosságú eszköz a munkaadók és a szakszervezetek számára ahhoz, hogy tisztességes béreket és munkafeltételeket tudjanak kialakítani, valamint hogy ha a kollektív tárgyalás rendszere szilárd, az növeli a tagállamok rezilienciáját gazdasági válságok idején; emlékeztet arra, hogy a kollektív tárgyaláshoz való jog olyan kérdés, amely minden európai munkavállalót érint, és amely alapvető következményekkel jár a demokráciára és a jogállamiságra – és ezen belül az alapvető szociális jogok tiszteletben tartására – nézve, valamint, hogy a kollektív tárgyalás olyan alapvető európai jog, amelyet az európai intézményeknek az Alapjogi Charta 28. cikke értelmében tiszteletben kell tartaniuk; ezzel összefüggésben olyan szakpolitikai intézkedéseket szorgalmaz, amelyek tiszteletben tartják, előmozdítják és megerősítik a kollektív tárgyalásokat és a munkavállalók pozícióját a bérmegállapítási rendszerekben, amelyek fontos szerepet játszanak a magas színvonalú munkakörülmények elérésében; úgy véli, hogy mindezt az aggregált kereslet és a gazdasági fellendülés támogatása, a bérezésben megnyilvánuló egyenlőtlenségek csökkentése és az aktív keresők szegénysége elleni küzdelem érdekében kell megtenni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nagyobb elkötelezettséget kér a szegénység és a növekvő egyenlőtlenség leküzdése, valamint – gazdasági megtérülésükre és társadalmi hasznukra való tekintettel – a szociális beruházások fellendítése érdekében; emlékeztet arra, hogy azok a gazdaságok, amelyekben több a szociális beruházás, ellenállóbbak a megrázkódtatásokkal szemben; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum jelenlegi szabályainak megfelelően engedjenek teret az állami szociális beruházásoknak, valamint szükség esetén a szociális infrastruktúrába való nagyobb mértékű beruházásoknak és a leginkább érintettek támogatásának, hogy megfelelően kezelni lehessen az egyenlőtlenségeket, leginkább olyan szociális védelmi rendszerek révén, amelyek megfelelő és jól célzott jövedelemtámogatást biztosítanak; felszólítja a Bizottságot, hogy adott esetben végezze el annak mélyrehatóbb értékelését, hogy a kiadások mely típusai tekinthetők egyértelműen szociális beruházásnak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meggyőződése, hogy fontos a kultúrák közötti párbeszéd erősítése, annak megkönnyítése érdekében, hogy a migránsok, menekültek és menedékkérők könnyebben bejuthassanak a munkaerőpiacra, és integrálódhassanak a társadalomba; aggodalmát fejezi ki az etnikai kisebbségek tartósan alacsony munkaerőpiaci jelenléte miatt; ennek kapcsán felszólítja a tagállamokat a 2000/78/EK és a 2000/43/EK irányelv megfelelő végrehajtására; emlékeztet arra, hogy az újonnan érkezettek új tudást és készségeket is hoznak magukkal, és felszólít azon eszközök továbbfejlesztésére és támogatására, amelyek többnyelvű információkat nyújtanak a formális és informális tanulás, a szakképzés, a gyakornoki programok, illetve az önkéntes tevékenységek terén elérhető lehetőségekről; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen erőfeszítéseket a bizonyos egészségügyi problémákkal, például krónikus fájdalommal küzdők munkaerőpiaci integrációja és munkaerőpiacon maradása érdekében; továbbra is úgy tartja, hogy el kell mozdulni az ezen helyzetekhez alkalmazkodó, rugalmasabb és nem diszkriminatív munkaerőpiac felé annak érdekében, hogy ezek a személyek is hozzájárulhassanak az Unió gazdasági fejlődéséhez, és ezáltal tehermentesítsék a társadalombiztosítási rendszereket; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli, hogy a Bizottság támogatja a környezeti fenntarthatóságot javító beruházásokat, és elismeri az ezekben rejlő, a gazdaság egészét érintő potenciált; egyetért azzal, hogy a körforgásos és zöld gazdaságra való átállás támogatása nagy nettó munkahelyteremtési potenciált hordoz magában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetését, továbbá úgy véli, hogy az európai szemeszternek támogatnia kellene az esélyegyenlőség, a munkaerőpiachoz való hozzáférés, a méltányos munkakörülmények, valamint a szociális védelem és befogadás terén megfogalmazott 20 kulcsfontosságú alapelvét, melyeket hivatkozási pontnak és ajánlásnak kell tekinteni az európai szemeszter szakpolitikai koordinációs ciklusának végrehajtása során, hogy Európa kiérdemelhesse a tényleges szociális AAA minősítést, valamint hogy a gazdasági és foglalkoztatáspolitikai céloknak alárendelt gazdasági növekedés és kiszámítható, fenntartható pénzügyi helyzet jöhessen létre, így szolgálva az EU 2020 stratégia legfontosabb, kiemelt céljait; rámutat arra, hogy az európai szemeszter koordinációs folyamata elengedhetetlen eszköz az európai szociális dimenzió megszilárdításához, amely az említett szociális pillér alapját képezi; kiemeli, hogy a szociális jogok európai pillére a szociális jogok védelmére és fejlesztésére irányuló, Európa-szerte közös megközelítés kialakítása révén az első lépések egyikének tekinthető, melynek tükröződnie kell a tagállamok által tett intézkedésekben; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat a szociális jogok konkrét és specifikus eszközökön (jogalkotáson, politikai döntéshozatali mechanizmusokon és pénzügyi eszközökön) keresztül történő megerősítése és kézzelfogható eredmények elérése érdekében; hangsúlyozza az alapvető jogok elsőbbségét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elismeri a szemeszter szociális vetületének erősítésére irányuló erőfeszítéseket; további fellépést szorgalmaz a társadalmi és gazdasági prioritások egyensúlyba hozása, valamint a nyomon követés és a szociális területen megfogalmazott ajánlások minőségének javítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli az új eredménytáblát, amely 14 fő mutatót biztosít a tagállamok szociális és foglalkoztatási teljesítményének nyomon követéséhez, a szociális pillér összefüggésében azonosított három tág dimenzió mentén; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az Unió egészére vetítve a legutolsó rendelkezésre álló évben a 14 fő mutatóból 11-ben javulást regisztráltak, megerősítve a munkaerőpiac és a szociális helyzet gazdasági fellendülést kísérő folyamatos javulását; megállapítja azonban, hogy a szociális pillérben azonosított dimenziók mentén megvalósuló, felfelé irányuló társadalmi konvergencia eléréséhez – amint azt a Bizottság megállapította – cselekvésre van szükség, és hogy a fő mutatók elemzése a 28 tagállamból 17 esetében legalább egy „kritikus helyzet”fennállását mutatja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri, hogy ugyan az elmúlt években az Unión egészében javult a gazdasági és foglalkoztatási helyzet, a megtermelt javak elosztása nem mindig történt egyenletesen, ugyanis a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élő személyek száma továbbra is túlságosan magas; aggódik az Unióban és tagállamaiban tapasztalható növekvő egyenlőtlenségek miatt, valamint amiatt, hogy nő a szegénység kockázatának kitett munkavállalók aránya, nemcsak a részmunkaidős, hanem a teljes munkaidős munkavállalók körében is; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák az e személyek helyzetének javítására tett erőfeszítéseiket, valamint ismerjék el jobban a nem kormányzati szervezetek, a szegénység elleni küzdelemben tevékenykedő szervezetek és maguk a szegénységben élő emberek munkáját és szakértelmét, ösztönözve őket a bevált gyakorlatok megosztásában való részvételre; rámutat arra, hogy a nagyfokú egyenlőtlenségek csökkentik a gazdasági teljesítményt és a fenntartható növekedés potenciálját; kiemeli, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, valamint a nemzeti szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságához való hozzájárulás egyik kulcsfontosságú tényezője a tartósan munkanélküliek személyre szabott intézkedések révén történő integrálása; szorgalmazza, hogy a munkaerőpiaci igényekre való hatékonyabb reagáláshoz szükséges eszközök biztosítása, a hatékony megoldások kidolgozása, valamint a tartós munkanélküliség megelőzése érdekében alakítsanak ki az összes érdekelt felet tömörítő partnerségeket, és fejlesszék azokat; hangsúlyozza, hogy a tartós munkanélküliség csökkentése érdekében hatékony munkaerőpiaci szakpolitikákat kell végrehajtani; úgy véli, hogy a tagállamoknak tovább kell segíteniük az állástalanokat oly módon, hogy megfizethető, hozzáférhető és jó minőségű támogatási szolgáltatásokat biztosítanak az álláskereséshez, a képzéshez és az átképzéshez, ugyanakkor védelmet biztosítanak azok számára, akik ezekben nem képesek részt venni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy amikor az európai szemeszter keretében szakpolitikai ajánlásokra tesz javaslatot, vegye figyelembe a társadalmi fejlődési célokat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ismét aggodalmát fejezi ki a különböző tagállamokban tapasztalható foglalkoztatási és munkanélküliségi ráták változékonyságával, és különösen az alulfoglalkoztatottság és a rejtett munkanélküliség aggasztó mértékével kapcsolatban; aggodalommal tölti el különösen a fiatalok munkanélküliségének magas szintje, amely az EU-ban néhány tagállam – Ausztria, Cseh Köztársaság, Hollandia, Magyarország, Málta és Németország – kivételével továbbra is 11 % feletti; különösen aggasztónak tartja a NEET-fiatalok és a korai iskolaelhagyók tartósan magas számát több országban; e tekintetben üdvözli az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés finanszírozásának 2,4 milliárd euróval való növelését a 2017 és 2020 közötti időszakban; hangsúlyozza, hogy szükség esetén meg kell fontolni a kezdeményezés számára további uniós szintű források rendelkezésre bocsátását, továbbá hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell az ifjúsági garancia teljes mértékű nyitottságát valamennyi csoport előtt, beleértve a kiszolgáltatott személyeket is; emlékeztet az Európai Számvevőszék 5/2017. sz., „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák?”című különjelentésére; |
| --- | --- |

14.

| 15. | osztja a Bizottság álláspontját abban, hogy „[a] szociális védelmi rendszereknek minimumjövedelmet garantáló juttatásokat kell biztosítaniuk”; felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlatokkal összhangban, valamint a szociális partnerek részvételével határozzanak meg a szegénységi küszöb feletti, megfelelő minimumjövedelmet, és biztosítsák, hogy ez mindenki számára elérhető legyen és a leginkább rászorulókat célozza meg; úgy véli, hogy ahhoz, hogy a minimumjövedelmi rendszerek eredményesek legyenek a szegénység elleni küzdelemben, e rendszerekhez a minőségi és megfizethető közjavak és -szolgáltatások hozzáférhetőségének és – ha munkaképesek – a kiszolgáltatott helyzetben lévők esélyegyenlőségét előmozdító és a munkaerőpiacra való belépésüket vagy az oda való visszatérésüket megkönnyítő intézkedéseknek kell társulniuk; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy hozza létre az európai társadalombiztosítási számot annak érdekében, hogy megkönnyítse az információcserét, biztosítsa az emberek számára aktuális és múltbeli jogosultságaik nyilvántartását, és megelőzze a visszaéléseket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a szociális védelemhez való hozzáférés alapvető a tisztességes munkafeltételek megteremtéséhez, és hogy a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően konkrét javaslatokra van szükség annak biztosítására, hogy mindenfajta foglalkoztatásban valamennyi munkavállaló társadalombiztosítási jogosultságokat szerezhessen, ideértve a megfelelő nyugdíjat is; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Szociális Alapon (ESZA), az Európai Stratégiai Beruházási Alapon (ESBA) és az európai szemeszteren keresztül fokozza az átfogó tagállami közpolitikák támogatására irányuló erőfeszítéseit, az oktatásból és a (tartós) munkanélküliségből a munkába való zökkenőmentesebb átmenet biztosítására összpontosítva, és felhív konkrétabban a tartósan munkanélküliek munkaerőpiaci integrációjáról szóló tanácsi ajánlásban felvázolt nemzeti szintű intézkedések teljes körű végrehajtására (20); felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot arra, hogy ösztönözzék az egész életen át tartó tanulást, különösen az idősebb munkavállalók számára, hogy segítsék készségeiknek az igényekhez való hozzáigazítását, és megkönnyítsék munkához jutásukat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aggódik a válság kezdete után csaknem egy évtizeddel Európában továbbra is fennálló nagymértékű szegénység és a nemzedékek között keletkezett szakadék miatt, többek között azokban a tagállamokban is, amelyekben a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya alacsonyabb; különösen aggasztónak tartja, hogy több tagállamban az utóbbi évek makrogazdasági fellendülése ellenére is nőtt a gyermekszegénység és az aktív keresők szegénységének aránya; megállapítja, hogy a koragyermekkori nevelésben és oktatásban részt vevő gyermekek arányát illetően a helyzet a tagállamok több mint egyharmadában kritikus; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a strukturális reformok megtervezésében és végrehajtásában, értékelve azok társadalmi és jövedelemelosztásra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadják el az Európában a szegénység, különösen a gyermekszegénység drasztikus csökkentése érdekében szükséges valamennyi intézkedést, és terjesszenek elő olyan konkrét javaslatokat, amelyek a gyermekek jövőjébe történő befektetésről szóló ajánlással összhangban a gyermekeket helyezik a középpontba, továbbá kellő figyelmet fordítanak a 2017. és 2018. évi uniós költségvetésben és a Parlament vonatkozó állásfoglalásaiban szereplő előkészítő intézkedésekre, biztosítva, hogy olyan intézkedések álljanak rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik a szegénység kockázatának kitett gyermekek számára az ingyenes egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz és gyermekgondozáshoz, valamint a tisztességes lakhatáshoz és a megfelelő táplálkozáshoz való hozzáférést; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a gyermekszegénység mérséklését célzó nemzeti terveket kell elfogadniuk, amelyek konkrétan foglalkoznak azzal a problémával, hogy a szociális transzferek csak korlátozott hatást gyakorolnak a szegénység kockázatának csökkentésére; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli, hogy a 2018. évi éves növekedési jelentés hangsúlyt helyez a szociális lakáshoz jutásra és egyéb lakhatási támogatásra mint alapvető szolgáltatásokra, amely magában foglalja a kiszolgáltatott helyzetben lévők védelmét az indokolatlan kényszerkilakoltatással és ingatlanlefoglalással szemben, csakúgy, mint a hajléktalanság problémájának kezelését; kéri a szemeszter keretében a hajléktalanság és a lakhatásból való kirekesztettség megerősített nyomon követését, valamint szükség esetén ajánlások kidolgozását; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli a Bizottság irányelvre irányuló javaslatát az Európai Unióban irányadó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről, amely az írásos tájékoztatási kötelezettségről szóló jelenlegi irányelvet váltaná fel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok és az alacsonyan képzett munkavállalók munkanélküliségi rátái magasabbak a felnőtt korú, magasan képzett munkavállalók hasonló rátáinál; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az „Új európai készségfejlesztési program”végrehajtását, amelynek célja a meghatározott készségproblémákkal rendelkező személyek készségeinek javítása munkaerőpiaci visszailleszkedésük érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maximalizálják erőfeszítéseiket a megfizethető, hozzáférhető és magas színvonalú oktatásba és képzésbe való befektetés terén, a munkatermelékenység növekedését támogató innováció terén, az aktív munkaerőpiaci politikák, a társadalmi befogadás és a munkaerőpiaci integráció terén, valamint a hatékonyabb és igényre szabott állami és magánfoglalkoztatási szolgáltatások terén – figyelembe véve az egyes régiókon és országokon belüli földrajzi, demográfiai és jövedelmi eltéréseket – annak biztosítása érdekében, hogy a megszerzett készségek megfeleljenek a munkaerőpiaci igényeknek, hogy az emberek rendelkezzenek a megfelelő képességekkel és integrálódjanak a munkaerőpiacra, valamint hogy csökkentjen a korai iskolaelhagyók száma; hangsúlyozza, hogy nő a kereslet a digitális és egyéb átvihető készségek iránt, továbbá kitart amellett, hogy ezek fejlesztése sürgető és különösen szükséges, és minden társadalmi csoportra ki kell terjednie, különös figyelmet fordítva az alacsonyan képzett munkavállalókra és a fiatalokra; emlékeztet az oktatásban és a szakképzésben részt vevők és frissen végzettek hosszú távú mobilitását elősegítő kezdeményezések fontosságára, amelyek lehetővé teszik a szakképzett és mobilis munkaerő kialakítását a lehetőségeket rejtő ágazatokban; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy a képesítések kölcsönös elismerése jótékony hatással lesz az európai munkaerőpiacokról hiányzó készségek és a munkakeresők, különösen a fiatalok közötti szakadék áthidalása szempontjából; emlékeztet arra, hogy a nem formális és az informális tanulási környezetekben szerzett készségeknek és kompetenciáknak annyiban fontos szerepük van, hogy javítják a fiatalok és azon személyek foglalkoztathatóságát, akik gondozási feladatok ellátása miatt kiszorultak a munkaerőpiacról; hangsúlyozza ezért, hogy fontos lenne létrehozni egy rendszert a nem formális és informális keretek között – különösen önkéntes tevékenységek révén – elsajátított tudás és tapasztalat ellenőrzésére; elismerését fejezi ki a Bizottságnak azért, hogy az éves növekedési jelentésben figyelembe vette az új európai készségfejlesztési programban szereplő kompetenciák elismerésének fontosságát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy emeljék magasabb szintre a szakképzést, és erősítsék a munkán alapuló tanulást, így például a jó színvonalú tanulószerződéses gyakorlati képzéseket; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a tanulószerződéses gyakorlati képzési programokat, és teljes mértékben használják fel a gyakornokok számára rendelkezésre álló Erasmus+ forrásokat, ezzel garantálva az ilyen formában folytatott képzés színvonalát és vonzerejét; felhívja a Bizottság figyelmét arra, hogy a legkülső régiókban növelni kell az ebben a programban részt vevő fiatalok számát, amint azt a „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival”című bizottsági közlemény körvonalazza; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az oktatással és az ifjúsággal kapcsolatos országspecifikus ajánlások végrehajtása terén, és mozdítsák elő a bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a jobb oktatáshoz, készségekhez és foglalkoztatáshoz való hozzáférés növelését célzó kezdeményezéseket, és biztosítsák, hogy a készségekkel kapcsolatos munka során mindvégig nagyobb hangsúlyt kapjon a zöld és a körforgásos gazdaság; |
| --- | --- |

28.

| 29. | úgy véli, hogy egy időtálló készségfejlesztési programnak magában kell foglalnia a fenntarthatóság céljából való tanulást, és az európai társadalmak fokozódó digitalizációjának és robotizálásának összefüggésében részét kell képeznie egy munkavállalással kapcsolatban szélesebb látókört tükröző gondolatmenetnek, nem csak a gazdasági növekedésre, hanem a tanulók személyes fejlődésére, egészségének javítására és jóllétére is összpontosítva; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli a Bizottság „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén”című, 2017. november 14-i közleményét (COM(2017)0673), amely merész célokat tűz ki az oktatás területén, például az európai oktatási térség létrehozását és a nyelvtanulás javítását Európában; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet arra, hogy a kreatív iparágak a leginkább vállalkozó szellemű iparágak között vannak, és hogy a kreatív oktatás olyan átvihető készségeket fejleszt, mint a kreatív gondolkodásmód, a problémamegoldó készség, a csapatmunka és a találékonyság; felszólít arra, hogy a művészeteket és a kreatív tanulást építsék be a tudomány, a technológia, a mérnöki tudományok és a matematika (STEM) oktatásába, mivel szoros kapcsolat áll fenn a kreativitás és az innováció között; kiemeli továbbá a kulturális és kreatív ágazatban rejlő potenciált az európai kulturális és nyelvi sokszínűség megőrzése és előmozdítása, valamint a gazdasági növekedés, az innováció és a foglalkoztatás, különösen a fiatalok foglalkoztatása szempontjából; hangsúlyozza továbbá, hogy a kulturális és kreatív ágazat további előmozdítása és az ebbe való beruházás jelentős mértékben hozzájárulhat a beruházásokhoz, a növekedéshez, az innovációhoz és a foglalkoztatáshoz; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy például az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében vegye fontolóra az egész kulturális és kreatív ágazat, köztük a nem kormányzati szervezetek és kis egyesületek által kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékeztet, hogy a lányokat és a fiatal nőket ösztönözni kell az IKT-tanulmányok folytatására, és felhívja a tagállamokat annak ösztönzésére, hogy a lányok és fiatal nők STEM-tárgyakat tanuljanak, lefedve egyúttal a bölcsészettudományokat is, és hogy növeljék a nők képviseletét a STEM-területeken; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban tegyenek meg minden szükséges intézkedést a munka és a magánélet közötti megfelelő egyensúly és a nemek közötti egyenlőség szempontjából fontos szolgáltatások és jogszabályok javítása érdekében; felszólít az elérhető, minőségi és megfizethető gyermekgondozási és kisgyermekkori nevelési szolgáltatások, továbbá az ápolásra szorulók számára nyújtott gondozási szolgáltatások fejlesztésére, valamint a szülők és gondozók számára előnyös feltételek megteremtésére azáltal, hogy lehetővé teszik a családi szabadság szülőknek és gondozóknak kedvező feltételek melletti igénybevételét és az új technológiák lehetőségeivel élő rugalmas munkamegállapodásokat, garantálják a szociális védelmet és adott esetben biztosítják a megfelelő képzést; hangsúlyozza azonban, hogy enyhíteni kell a családtagok gondozási kötelezettségekkel kapcsolatos terhein, és kéri a háztartási alkalmazottak és házi gondozók szabályozott szektorának létrehozását, ami meg fogja könnyíteni a munka és a magánélet egyensúlyba hozását, ugyanakkor hozzá fog járulni a munkahelyteremtéshez is; e tekintetben hangsúlyozza a köz-magán társulásokban rejlő lehetőségeket és a szociális szolgáltatók és a szociális vállalkozások fontos szerepét; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy figyelemmel kell kísérni a társadalmi és a nemek közötti egyenlőség terén elért haladást, figyelembe kell venni a nemek közötti egyenlőség szempontját, és tekintettel kell lenni a reformoknak az idők során megmutatkozó hatására; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be célokat az idősek, a fogyatékossággal élők és más eltartottak gondozására vonatkozóan, a barcelonai célokhoz hasonlóan, az e célok elérését biztosító nyomon követési eszközök mellett; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzanak meg minőségi normákat valamennyi gondozási szolgáltatás tekintetében, többek között rendelkezésre állásukra, hozzáférhetőségükre és megfizethetőségükre vonatkozóan; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vegyék át a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács (EPSCO Tanács) következtetéseit az önálló életvitelt segítő közösségi alapú támogatás és gondozás bővítéséről, valamint dolgozzanak ki világos stratégiát, és erőteljes beruházásokkal támogassák a korszerű, jó minőségű, közösségi alapú szolgáltatások kialakítását, továbbá növeljék a gondozók, különösen a családi gondozók támogatását; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mind a munkafeltételek, az egészség és a biztonság, mind pedig a tisztességes életet és a családtervezést lehetővé tevő bérek szempontjából javítsák a munkahelyek minőségét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a be nem jelentett munkavégzést a szociális partnerek bevonásával és megfelelő bírságok kiszabásával hatékonyan kezeljék; felszólítja a tagállamokat arra, hogy fokozzák a be nem jelentett munka bejelentett munkává való alakítása érdekében tett erőfeszítéseiket a munkaügyi ellenőrzési mechanizmusaik megerősítése és olyan intézkedések bevezetése révén, amelyek lehetővé teszik a munkavállalók számára a feketegazdaságból a formális gazdaságba való áttérést; emlékezteti a tagállamokat a be nem jelentett munkavégzéssel foglalkozó platform létezésére, amelyben a legjobb gyakorlatok megosztásával aktívan részt kellene venniük annak érdekében, hogy fellépjenek a be nem jelentett munka, a postafiók cégek és a színlelt önfoglalkoztatás ellen, amelyek mind veszélyt jelentenek a munka minőségére, a munkavállalók szociális védelmi rendszerekhez való hozzáférésére és a tagállamok államháztartására nézve, továbbá tisztességtelen versenyt idéznek elő az európai vállalkozások között; üdvözli a Bizottság által javasolt új kezdeményezéseket, így az Európai Munkaügyi Hatóságra és az európai társadalombiztosítási számra vonatkozó nyilvános konzultáció elindítását; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő forrást a munkaügyi felügyelőségek vagy az egyéb érintett közszervek számára a be nem jelentett munka problémájának kezelésére, a munkavállalók számára a szürkegazdaságból a formális gazdaságba való áttérést lehetővé tévő intézkedések kidolgozására és a határokon átnyúló, felügyeleti szervek közötti együttműködés, valamint az információk és adatok elektronikus cseréjének javítására annak érdekében, hogy javuljon a társadalombiztosítási csalás és a be nem jelentett munka leküzdésére és megelőzésére szolgáló ellenőrzések hatékonysága, továbbá csökkenjenek az adminisztratív terhek; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a tagállamokat az aktív munkaerőpiaci politikák hatékonyságának és eredményességének biztosítására, és azok olyan módon való kialakítására, hogy támogassák az ágazatok közötti mobilitást és a munkavállalók átképzését, ami a munkaerőpiacainknak a gazdaságaink digitális átalakulásához való alkalmazkodásával egyre fontosabb lesz; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza a kkv-k potenciálját a munkahelyteremtésben és a gazdaság egészében; úgy véli, hogy alapvető fontosságú a kudarcba fulladó induló vállalkozások magas arányának értékelése a jövőre vonatkozó tanulságok levonása és a vállalkozói készség támogatása érdekében, többek között a szociális és a körkörös gazdasági modellek fejlesztése és támogatása révén; alapvető fontosságúnak tartja továbbá az üzleti környezet javítását az adminisztratív terhek megszüntetésével és a követelmények kiigazításával, a finanszírozáshoz való hozzáférés javításával és az olyan adómodellek és egyszerűsített adómegfelelési eljárások kidolgozásának támogatásával, amelyek előnyösek a kkv-k, a vállalkozók, az önfoglalkoztatók, a mikrovállalkozások, az induló vállalkozások és a szociális vállalkozások számára, valamint megakadályozzák az adócsalást és az adóalapok és azok tényleges tulajdonosai azonosítására szolgáló megbízható információk hiányát; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan politikákat, amelyek a gyakornoki lehetőségek és vállalatlátogatások, valamint a csőd elkerüléséhez szükséges megfelelő tudás révén már korai életkorban elősegítik a felelős és hatékony vállalkozói kultúra kialakulását a fiatalok körében; ezzel összefüggésben sürgeti a Bizottságot az „Erasmus fiatal vállalkozóknak”program folytatására; felkéri a tagállamokat arra, hogy támogassák azokat a szervezeteket, amelyek a fiatal vállalkozókat segítik az innovatív projektek kidolgozásában; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy a szociális vállalkozás olyan növekvő területet jelent, amely a nélkülözés, a társadalmi kirekesztés és más társadalmi problémák egyidejű enyhítése mellett fellendítheti a gazdaságot; ezért úgy véli, hogy a szociális szempontokat fokozottabban figyelembe vevő, inkluzív és fenntartható gazdaság megvalósítása érdekében a vállalkozásoktatásnak a szociális dimenziót is magában kell foglalnia, és olyan témákkal is foglalkoznia kell, mint a méltányos kereskedelem, a szociális vállalkozások és az alternatív üzleti modellek, például a szövetkezetek; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rámutat arra, hogy a szociális vállalkozások létfontosságúak voltak a válság hatásainak minimalizálásában; ezért hangsúlyozza, hogy ezeknek a vállalkozásoknak nagyobb támogatást kell kapniuk, különösen a különböző finanszírozási formákhoz, köztük az európai alapokhoz való hozzáférés, valamint az adminisztratív terhek csökkentése terén; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy ezek a vállalatok olyan jogi keretet kapjanak, amely elismeri az EU-n belüli tevékenységüket, és megakadályozza a tisztességtelen versenyt; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy tevékenységük elismerése a Parlament kérése ellenére nem tükröződik az éves növekedési jelentésben; |
| --- | --- |

39.

| 40. | elismeri, hogy a nők továbbra is alulreprezentáltak a munkaerőpiacon; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy a rugalmas munkaszerződések, köztük az önkéntes ideiglenes vagy részmunkaidős szerződések fontos szerepet játszhatnak az olyan csoportok – köztük a nők – részvételének növelésében, akik egyébként esetleg ki lennének rekesztve a munkaerőpiacról; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egy igazságos átmenet keretében fektessenek be a kutatásba és támogassák új termelési technológiák és szolgáltatások fejlesztését; hangsúlyozza ezek potenciálját a termelékenység és a fenntarthatóság növelése, új, minőségi munkahelyek teremtése és a hosszú távú fejlődés ösztönzése terén; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégiával összhangban ösztönözzék a kutatási és fejlesztési ágazatba történő beruházásokat; úgy véli, hogy az ezen ágazatba történő beruházások hozzájárulnak a gazdasági versenyképesség és termelékenység növekedéséhez, ezáltal elősegítve a stabil munkahelyek megteremtését és a bérnövekedést; |
| --- | --- |

42.

| 43. | az EU egészének harmonikus fejlődése érdekében hangsúlyozza annak fontosságát, hogy minden egyes régió – a vidéki területeket, valamint a súlyos és tartós természeti vagy demográfiai problémákkal küzdő régiókat is beleértve – rendelkezzen széles sávú internet-hozzáféréssel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy az uniós régiókat különböző mértékben sújtó demográfiai hanyatlás egyike az EU fejlődését gátló komoly akadályoknak, amellyel kapcsolatban eltérő megközelítésekre és kötelezettségvállalásokra lesz szükség; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be olyan intézkedéseket, amelyek e kihívást hivatottak kezelni; hangsúlyozza, hogy a demográfiai hanyatlás kérdését holisztikusan kell megközelíteni, amely magában foglalja a szükséges infrastruktúra kiigazítását, a tisztességes bért fizető, minőségi foglalkoztatást, valamint a közszolgáltatások javítását és az önkéntesen választható rugalmas munkafeltételeket, amelyeknek megfelelő munkahelybiztonsággal és hozzáférhető szociális védelemmel kell párosulniuk; |
| --- | --- |

44.

| 45. | üdvözli, hogy a Bizottság európai statisztikai programja keretében szükségesnek tartotta a demográfiai kihívásokra – úgy mint az elnéptelenedésre és a népesség szétszóródására – vonatkozó statisztikák szolgáltatását; úgy véli, hogy ezek az adatok megbízható képet nyújtanak majd azokról a problémákról, amelyekkel e régiók szembesülnek, és ezáltal megfelelőbb megoldásokra nyújtanak lehetőséget; felszólítja a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keret kidolgozása során vegye figyelembe e statisztikákat; |
| --- | --- |

45.

| 46. | emlékeztet arra, hogy a várható élettartam növekedése az idősek jó életminőségének és a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságának biztosítása érdekében szükségessé teszi ez utóbbiak kiigazítását; hangsúlyozza, hogy ez a gazdasági függőségi ráta csökkentésével érhető el, többek között azáltal, hogy megfelelő munkakörülményeket kínálnak azoknak, akik hosszabb ideig szeretnének dolgozni és értékelik – tagállami szinten és a szociális partnerekkel együtt –, hogy szükség van-e arra, hogy mind a kötelező, mind a tényleges nyugdíjkorhatárt a várható élettartam növekedése és a biztosítási járulékfizetési évek szempontjából fenntartható alapokra helyezzék, továbbá hogy megelőzik a munkaerőpiacról való korai kilépést és elősegítik az ifjúság és a menekültek és migránsok munkaerőpiaci részvételét; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat az állami és a foglalkoztatói nyugdíjrendszerek megerősítésében, valamint olyan gondozásért járó jóváírások létrehozásában, amelyek a nemek között a nyugdíjak terén fennálló különbségek kezelése, valamint a szegénységi küszöb feletti, méltó és független életvitelt biztosító megfelelő nyugdíjjövedelem biztosítása érdekében ellentételezik a nők és a férfiak számára a gyermekek gondozása és a hosszú távú gondozási feladatok ellátása miatt elmaradt hozzájárulásokat; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák az aktív időskor, az időskorúak társadalmi integrációja és a nemzedékek közötti szolidaritás politikáját; emlékeztet arra, hogy a termelékenység szempontjából alapvetőek a költséghatékonyabb egészségügyi rendszerek és a tartós gondozás is, amelyek biztosítják, hogy kellő időben, jó minőségű, megfizethető megelőző és gyógyító egészségügyi ellátáshoz lehessen hozzáférni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy a kohéziós politika mint az Európai Unió fő befektetési politikája bizonyította hatékonyságát az egyenlőtlenségek csökkentésében, valamint a befogadás előmozdításában és a szegénység mérséklésében, és ezért a jövőbeni többéves pénzügyi keretben az e célra fordított forrásokat növelni kell; úgy véli, hogy a munkavállalók munkaerőpiaci beilleszkedését és újbóli beilleszkedését segítő, valamint a társadalmi befogadást és a szegénység és egyenlőtlenség leküzdését szolgáló intézkedéseket támogató, valamint a szociális jogok európai pillérének végrehajtásának támogatására szolgáló legfőbb uniós eszköz továbbra is az ESZA kell, hogy maradjon; felhívja a Bizottságot, hogy növelje az ESZA forrásait a következő többéves pénzügyi keretben a szociális jogok európai pillére végrehajtásának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az ESBA támogassa a magas kockázatú beruházási projektek növekedését és az azokban való foglalkoztatást, valamint az ifjúsági és a tartós munkanélküliség leküzdését; aggasztónak tartja azonban, hogy az alap felhasználása rendkívül kiegyensúlyozatlan az EU-15 és az EU-13 tagállamai között; hangsúlyozza egyszersmind foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programjának (EaSI) szerepét a magas szintű minőségi és fenntartható foglalkoztatás előmozdítása, a megfelelő és tisztességes szociális védelem garantálása és a társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése terén; |
| --- | --- |

49.

| 50. | sürgeti a tagállamokat, hogy mérjék fel, csökkenthetik-e az alapvető termékekre, különösen az élelmiszerekre kivetett adókat, ami a társadalmi igazságosság szempontjából az egyik legfontosabb intézkedés; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy oly módon fokozzák a fogyatékossággal élők jobb munkaerőpiaci befogadására irányuló erőfeszítéseiket, hogy megszüntetik a jogi akadályokat, kezelik a diszkriminációt, valamint alkalmassá teszik a munkahelyeket és ösztönzőket teremtenek foglalkoztatásukhoz; emlékeztet arra, hogy annak segítése érdekében, hogy a fogyatékossággal élők teljes körűen részt vehessenek a munkaerőpiacon és a társadalmi életben, elengedhetetlen a fogyatékossággal élők szükségleteihez igazodó munkakörnyezet kialakítása, az oktatás és a képzés minden szintjén történő integrációjuk és a célzott pénzügyi támogatás; felhívja a Bizottságot, hogy a szociális eredménytáblára vegyen fel a fogyatékossággal élők munkájára és társadalmi befogadására vonatkozó mutatókat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli a fogyatékossággal élők jogainak általános érvényesítését a 2018. évi éves növekedési jelentéshez mellékelt, a tagállamok foglalkoztatási politikái vonatkozásában javasolt új iránymutatásokban; mindazonáltal felszólít arra, hogy ezek a rendelkezések tartalmazzanak konkrét intézkedéseket a kitűzött célok megvalósítása céljából, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményből fakadó uniós és tagállami kötelezettségekkel összhangban; |
| --- | --- |

52.

| 53. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hajtsák végre a menekültek, valamint az etnikai kisebbségekhez tartozó vagy bevándorló hátterű emberek társadalmi befogadásához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy a munkaerő-kereslet és -kínálat összehangolásának hiánya olyan problémát jelent, amellyel a munkáltatók az EU összes régiójában szembesülnek, beleértve a legfejlettebb régiókat is, és amely nem oldható meg a bizonytalan vagy instabil foglalkoztatás révén; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák azokat az intézkedéseket, amelyek annak érdekében, hogy a kevésbé és a jobban fejlett régiókban egyaránt ki lehessen elégíteni a munkaerő-keresletet, megkönnyítik a munkavállalók munkakörök, ágazatok és helyszínek közötti mobilitását, ugyanakkor biztosítják a stabilitást és a tisztességes munkakörülményeket, továbbá lehetővé teszik a szakmai fejlődést és előmenetelt; elismeri, hogy a munkaerő Unión belüli, tagállamok közötti mobilitása hozzájárul a kínálat és a kereslet összeegyeztetéséhez; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a határ menti munkavállalók, illetve a peremterületeken és a legkülső régiókban dolgozó munkavállalók sajátos körülményeire; |
| --- | --- |

54.

| 55. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament számtalan kérése ellenére a legkülső régiók továbbra sem szerepelnek az éves növekedési jelentésben; felszólítja a Bizottságot arra, hogy erősítse meg az EUMSZ 349. cikkében foglaltak alkalmazását az EU legkülső régióinak nagyobb integrációja érdekében, a régiók közötti egyenlőség garantálása és a felfelé irányuló konvergencia előmozdítása érdekében; hangsúlyozza, hogy továbbra is különös figyelmet kell fordítani a legkülső régiókra, nem csak a támogatások elkülönítése terén, hanem annak fényében is, hogy milyen hatást gyakorolhatnak az uniós szakpolitikák e régiók társadalmi helyzetére és foglalkoztatási szintjére; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kiemeli, hogy a 2014 és 2016 közötti időszakban a reálbérek növekedése a munkaerőpiacon tapasztalt javulás ellenére elmaradt a termelékenység bővülésétől; emlékeztet arra, hogy a termelékenység növekedésének eredményeként végbemenő reálbér-növekedés meghatározó az egyenlőtlenségek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza a szociális partnerek mint elengedhetetlenül fontos érdekelt felek, a szociális párbeszéddel kapcsolatos nemzeti gyakorlatok és a civil társadalom szerepét a reformfolyamatban, valamint a reformok kidolgozásában, ütemezésében és végrehajtásában való aktív részvételük hozzáadott értékét; hangsúlyozza, hogy a szakpolitikák kialakításába való tényleges bevonásuk lehetővé teszi a szociális partnerek számára, hogy jobban elköteleződjenek a szemeszter országspecifikus ajánlásainak eredményeképpen elfogadott nemzeti reformok iránt, és végső soron nagyobb felelősséget vállaljanak az eredményekért; felhívja ezért a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a valamennyi érintett érdekelt fél megfelelő bevonására vonatkozó iránymutatásokra; támogatja azt a nézetet, hogy a globalizált piacon kialakult új foglalkoztatási formák a szociális párbeszéd új formáit teszik szükségessé, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a szociális párbeszéd ezen új formáinak létrejöttét, valamint ezen új foglalkoztatási formák védelmét; hangsúlyozza, hogy a munkavállalókat visszaélésszerű gyakorlatok bejelentése esetén tájékoztatni kell jogaikról, és védelmet kell biztosítani számukra; úgy véli, hogy a felfelé irányuló konvergencia előmozdítása érdekében az európai szemeszter folyamatának minden fázisában ragaszkodni kell a társadalmi párbeszédhez; megerősíti, hogy a tagállamoknak segíteniük kell az embereket a munkaerőpiacon megkövetelt készségek kialakításában; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kiemeli, hogy az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (CEDEFOP) és az EU 2020 eredménytáblája szerint 2016-ban a készségek munkaerőn belüli eloszlása nagyjából igazodott a munkaerőpiac által igényelt képesítésekhez, hogy a munkaerő-kínálat valamennyi képesítési típus esetében meghaladta a keresletet, és különösen magas volt az alacsony és középszintű képesítések esetében; hangsúlyozza, hogy a CEDEFOP előrejelzései mind a keresleti, mind a kínálati oldalon a készségek párhuzamos növekedését mutatják 2025-ig, és hogy a munkaerő készségszintje várhatóan gyorsabban változik majd, mint a munkaerőpiac igényei; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondosan értékeljék újra a munkába állással kapcsolatos nehézségeket; aggodalmát fejezi ki a túlképzettségi ráta növekedése miatt (2014-ben 25%); |
| --- | --- |

58.

| 59. | kiemeli, hogy a nemek közötti megkülönböztetés, így például a nemek közötti bérkülönbség, valamint a férfiak és a nők foglalkoztatási aránya közötti különbség még mindig hatalmas, és a férfi munkavállalók egy órára jutó átlagos bruttó keresete körülbelül 16 %-kal magasabb, mint a női munkavállalóké; hangsúlyozza, hogy ezekért a különbségekért a nők jól fizető ágazatokban való alulreprezentáltsága, a munkaerőpiacon tapasztalható hátrányos megkülönböztetése és a részmunkaidőben dolgozó nők nagy száma okolható; sürgősen további előrelépéseket tart szükségesnek e különbségek csökkentése érdekében; felhívja ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy vezessen be az EU 2020 stratégiába a nemek közötti egyenlőségre irányuló pillért és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó átfogó célkitűzést; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felszólítja a tagállamokat, hogy nemzeti reformprogramjaikba és stabilitási és konvergenciaprogramjaikba építsék be a nemi dimenziót és a nők és férfiak közötti egyenlőség elvét olyan kvalitatív célok kitűzése és olyan intézkedések kidolgozása révén, amelyek a nemek közötti tartós különbségekkel foglalkoznak; |
| --- | --- |

60.

| 61. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0355.

(3)  HL L 59., 2013.3.2., 5. o.

(4)  HL C 236. E, 2011.8.12., 57. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0451.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0418.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0403.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0360.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0260.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0073.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0039.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0010.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0338.

(14)  HL C 35., 2018.1.31., 157. o.

(15)  HL C 366., 2017.10.27., 19. o.

(16)  HL C 265., 2017.8.11., 48. o.

(17)  HL C 75., 2016.2.26., 130. o.

(18)  HL C 65., 2016.2.19., 40. o.

(19)  A digitális gazdaság és társadalom fejlettségi mutatója, Európai Bizottság.

(20)  HL C 67., 2016.2.20., 1. o.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/102 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/102

---

P8_TA(2018)0079

A maldív-szigeteki helyzet

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2018/2630(RSP))

(2019/C 162/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a maldív-szigeteki helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2004. szeptember 16-i (1), a 2015. április 30-i (2), a 2015. december 17-i (3) és a 2017. október 5-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a maldív-szigeteki helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2004. szeptember 16-i (1), a 2015. április 30-i (2), a 2015. december 17-i (3) és a 2017. október 5-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel az EKSZ szóvivőjének a Maldív-szigetek Legfelső Bíróságának 2018. február 1-i határozatáról szóló, 2018. február 2-i (5), valamint a maldív-szigeteki helyzetről szóló, 2018. február 6-i (6) nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ szóvivőjének a Maldív-szigetek Legfelső Bíróságának 2018. február 1-i határozatáról szóló, 2018. február 2-i (5), valamint a maldív-szigeteki helyzetről szóló, 2018. február 6-i (6) nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió küldöttségének a Colombóban állandó lakóhellyel rendelkező és Maldív-szigetekre akkreditált uniós misszióvezetőkkel egyetértésben tett, Faris Maumoon parlamenti képviselő megújított letartóztatásáról szóló, 2018. január 30-i közös helyi nyilatkozatára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió küldöttségének a Colombóban állandó lakóhellyel rendelkező és Maldív-szigetekre akkreditált uniós misszióvezetőkkel egyetértésben tett, Faris Maumoon parlamenti képviselő megújított letartóztatásáról szóló, 2018. január 30-i közös helyi nyilatkozatára (7),

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (PPJE), amelynek a Maldív-szigetek részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (PPJE), amelynek a Maldív-szigetek részes fele,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek a Maldív-szigetek részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek a Maldív-szigetek részes fele,

| — | tekintettel a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a dél-ázsiai országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős európai parlamenti küldöttség a Maldív-szigetekre 2017. október 29. és 31. között tett hivatalos látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dél-ázsiai országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős európai parlamenti küldöttség a Maldív-szigetekre 2017. október 29. és 31. között tett hivatalos látogatására,

| — | tekintettel Zeid Raad el-Husszein, az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2018. február 7-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Zeid Raad el-Husszein, az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2018. február 7-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Parlament dél-ázsiai küldöttsége elnökségének a maldív-szigeteki helyzetről szóló, 2018. február 6-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament dél-ázsiai küldöttsége elnökségének a maldív-szigeteki helyzetről szóló, 2018. február 6-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Külügyi Tanácsnak a Maldív-szigetekről szóló, a Tanács 2018. február 26-i 3598. ülésén elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanácsnak a Maldív-szigetekről szóló, a Tanács 2018. február 26-i 3598. ülésén elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának Mohamed Asimmal, a Maldív Köztársaság külügyminiszterével 2017. szeptember 28-án tartott ülésére, ahol aggodalmát fejezte ki az ország politikai helyzete miatt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának Mohamed Asimmal, a Maldív Köztársaság külügyminiszterével 2017. szeptember 28-án tartott ülésére, ahol aggodalmát fejezte ki az ország politikai helyzete miatt,

| — | tekintettel az International Association of Lawyers (UIA) 2018. március 7-i nyilatkozatára, amelyben súlyos aggodalmuknak adnak hangot a jogállamiság és a bírói függetlenség maldív-szigeteki helyzete tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az International Association of Lawyers (UIA) 2018. március 7-i nyilatkozatára, amelyben súlyos aggodalmuknak adnak hangot a jogállamiság és a bírói függetlenség maldív-szigeteki helyzete tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata) 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata) 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,,

| A. | mivel a 2008. évi első demokratikus választások és az új alkotmány elfogadása komoly reményeket keltett arra nézve, hogy a Maldív-szigeteken felszámolják a több évtizedes önkényuralmat, és egy demokratikus rendszer felé mozdulnak el, de a közelmúlt fejleményei súlyosan fenyegetik e remények valóra váltását; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2008. évi első demokratikus választások és az új alkotmány elfogadása komoly reményeket keltett arra nézve, hogy a Maldív-szigeteken felszámolják a több évtizedes önkényuralmat, és egy demokratikus rendszer felé mozdulnak el, de a közelmúlt fejleményei súlyosan fenyegetik e remények valóra váltását;

| B. | mivel ellenzéki pártok tagjai, független újságírók és emberijog-védők a hatóságok, a rendőrség és szélsőséges csoportok részéről fokozódó fenyegetésekről és támadásokról számolnak be; mivel aggályok merültek fel az erős politikai befolyásoltságú maldív-szigeteki igazságszolgáltatással kapcsolatban, amely éveken keresztül visszaélt hatalmával és az aktuális kormánypárt érdekei szerint járt el az ellenzéki politikusok ellen; mivel egyre több bizonyíték utal arra, hogy az Abdulla Jamín Abdul Gajúm elnök (a továbbiakban: Jamín elnök) politikai ellenzéke elleni büntetőjogi vádak politikai indíttatásúak lehettek; mivel Maumun Abdul Gajúm korábbi elnököt 2018 februárjában letartóztatták; |
| --- | --- |

B.

mivel ellenzéki pártok tagjai, független újságírók és emberijog-védők a hatóságok, a rendőrség és szélsőséges csoportok részéről fokozódó fenyegetésekről és támadásokról számolnak be; mivel aggályok merültek fel az erős politikai befolyásoltságú maldív-szigeteki igazságszolgáltatással kapcsolatban, amely éveken keresztül visszaélt hatalmával és az aktuális kormánypárt érdekei szerint járt el az ellenzéki politikusok ellen; mivel egyre több bizonyíték utal arra, hogy az Abdulla Jamín Abdul Gajúm elnök (a továbbiakban: Jamín elnök) politikai ellenzéke elleni büntetőjogi vádak politikai indíttatásúak lehettek; mivel Maumun Abdul Gajúm korábbi elnököt 2018 februárjában letartóztatták;

| C. | mivel az elnökválasztás első fordulójára 2018 szeptemberében kerül sor; mivel az elnök felkérte a nemzetközi közösséget, hogy figyelje meg a választási folyamatot; |
| --- | --- |

C.

mivel az elnökválasztás első fordulójára 2018 szeptemberében kerül sor; mivel az elnök felkérte a nemzetközi közösséget, hogy figyelje meg a választási folyamatot;

| D. | mivel 2018. február 1-jén a Maldív-szigetek Legfelső Bíróságának határozata megsemmisítette a vezető politikusok elleni büntetőeljárást, és elismerte, hogy az ellenük irányuló perek tisztességtelenek voltak; mivel az ítélet kilenc személy – beleértve nyolc ellenzéki politikai vezetőt, köztük a száműzött Mohamed Nasíd – azonnali szabadon bocsátását, valamint 12 felfüggesztett parlamenti képviselő hivatalba való visszahelyezését rendelte el; mivel a kormány parlamenti többsége addig van meg, amíg a 12 parlamenti képviselő nem kerül vissza hivatalába; |
| --- | --- |

D.

mivel 2018. február 1-jén a Maldív-szigetek Legfelső Bíróságának határozata megsemmisítette a vezető politikusok elleni büntetőeljárást, és elismerte, hogy az ellenük irányuló perek tisztességtelenek voltak; mivel az ítélet kilenc személy – beleértve nyolc ellenzéki politikai vezetőt, köztük a száműzött Mohamed Nasíd – azonnali szabadon bocsátását, valamint 12 felfüggesztett parlamenti képviselő hivatalba való visszahelyezését rendelte el; mivel a kormány parlamenti többsége addig van meg, amíg a 12 parlamenti képviselő nem kerül vissza hivatalába;

| E. | mivel a Legfelső Bíróság határozatát követően, 2018. február 5-én Jamín elnök 15 napos szükségállapotot jelentett be; mivel a szükségállapot bejelentésével egyidejűleg az alkotmányban rögzített számos emberi jogot és alapvető szabadságot felfüggesztettek, ideértve a békés gyülekezéshez, valamint a jogellenes letartóztatással és fogva tartással szembeni szabadsághoz való jogot; |
| --- | --- |

E.

mivel a Legfelső Bíróság határozatát követően, 2018. február 5-én Jamín elnök 15 napos szükségállapotot jelentett be; mivel a szükségállapot bejelentésével egyidejűleg az alkotmányban rögzített számos emberi jogot és alapvető szabadságot felfüggesztettek, ideértve a békés gyülekezéshez, valamint a jogellenes letartóztatással és fogva tartással szembeni szabadsághoz való jogot;

| F. | mivel a Legfelső Bíróság két elnöklő bíráját – köztük a főbírót – letartóztatták, aminek következtében a többi elnöklő bíró megsemmisítette az eredeti végzést; mivel az igazságszolgáltatás függetlenségét egyértelműen semmibe véve, a bírói kar tagjait és a politikai ellenfeleket önkényesen fogva tartották; |
| --- | --- |

F.

mivel a Legfelső Bíróság két elnöklő bíráját – köztük a főbírót – letartóztatták, aminek következtében a többi elnöklő bíró megsemmisítette az eredeti végzést; mivel az igazságszolgáltatás függetlenségét egyértelműen semmibe véve, a bírói kar tagjait és a politikai ellenfeleket önkényesen fogva tartották;

| G. | mivel a több száz polgár békés tiltakozása ellenére a parlament 2018. február 20-án további 30 napra meghosszabbította a szükségállapotot, amelyet a Maldív-szigetek legfőbb ügyésze alkotmányellenesnek ítélt, de a Legfelső Bíróság helybenhagyott; mivel a szükségállapot meghosszabbításáról szóló szavazást úgy erőltették át a parlamenten, hogy az nem volt határozatképes; |
| --- | --- |

G.

mivel a több száz polgár békés tiltakozása ellenére a parlament 2018. február 20-án további 30 napra meghosszabbította a szükségállapotot, amelyet a Maldív-szigetek legfőbb ügyésze alkotmányellenesnek ítélt, de a Legfelső Bíróság helybenhagyott; mivel a szükségállapot meghosszabbításáról szóló szavazást úgy erőltették át a parlamenten, hogy az nem volt határozatképes;

| H. | mivel a Külügyek Tanácsa aggodalommal kísérte figyelemmel a közelmúltban a maldív-szigeteki helyzet romlását, és mindenkit arra szólít fel az országban, különösen a bűnüldöző szerveket, hogy tanúsítsanak önmérsékletet; mivel 2018. március 8-án az Emberi Jogi Tanács 37. ülésén több mint 40 ország – köztük valamennyi uniós tagállam – nevében közös nyilatkozatot tettek, amelyben felszólították a Maldív-szigetek kormányát, hogy állítsa helyre az alkotmányos jogokat és a bíróságok függetlenségét, és kifejezték, hogy támogatják az ország parlamentjének megfelelő működését, valamint sürgették a kormányt, hogy bocsássa szabadon a politikai foglyokat és családjaikat; |
| --- | --- |

H.

mivel a Külügyek Tanácsa aggodalommal kísérte figyelemmel a közelmúltban a maldív-szigeteki helyzet romlását, és mindenkit arra szólít fel az országban, különösen a bűnüldöző szerveket, hogy tanúsítsanak önmérsékletet; mivel 2018. március 8-án az Emberi Jogi Tanács 37. ülésén több mint 40 ország – köztük valamennyi uniós tagállam – nevében közös nyilatkozatot tettek, amelyben felszólították a Maldív-szigetek kormányát, hogy állítsa helyre az alkotmányos jogokat és a bíróságok függetlenségét, és kifejezték, hogy támogatják az ország parlamentjének megfelelő működését, valamint sürgették a kormányt, hogy bocsássa szabadon a politikai foglyokat és családjaikat;

| I. | mivel a Maldív-szigeteken a civil társadalmi aktivisták és az emberijog-védők továbbra is a szélsőségesek fenyegetéseivel és megfélemlítésével, valamint a hatóságok által elkövetett igazságügyi zaklatással szembesülnek, mint például Shaindha Ismail, a Maldivian Democracy Network ügyvezető igazgatója, akit újságcikkekkel, halálos fenyegetésekkel és rendőrségi nyomozással vettek célba a vallási fundamentalizmus és a radikalizálódás elleni fellépése miatt; |
| --- | --- |

I.

mivel a Maldív-szigeteken a civil társadalmi aktivisták és az emberijog-védők továbbra is a szélsőségesek fenyegetéseivel és megfélemlítésével, valamint a hatóságok által elkövetett igazságügyi zaklatással szembesülnek, mint például Shaindha Ismail, a Maldivian Democracy Network ügyvezető igazgatója, akit újságcikkekkel, halálos fenyegetésekkel és rendőrségi nyomozással vettek célba a vallási fundamentalizmus és a radikalizálódás elleni fellépése miatt;

| J. | mivel Jamín elnök többször is hangot adott azon szándékának, hogy a 60 éves moratóriumnak véget vetve visszaállítsa az állami kivégzések gyakorlatát; mivel a maldív-szigeteki jog a nemzetközi jogot sértve lehetővé teszi, hogy a kiskorúak halálbüntetését késleltetve, 18 éves koruk elérése után hajtsák végre; mivel legalább három esetben, nevezetesen Husszein Humám Ahmed, Ahmed Murat és Mohamed Nabíl esetében a Maldív-szigetek Legfelső Bírósága helybenhagyta az elítéltek halálos ítéletét, akik ellen olyan bírósági eljárásokat folytattak le, amelyek nem feleltek meg a tisztességes tárgyalás nemzetközileg elismert normáinak, és akiket most a kivégzés közvetlen veszélye fenyeget; |
| --- | --- |

J.

mivel Jamín elnök többször is hangot adott azon szándékának, hogy a 60 éves moratóriumnak véget vetve visszaállítsa az állami kivégzések gyakorlatát; mivel a maldív-szigeteki jog a nemzetközi jogot sértve lehetővé teszi, hogy a kiskorúak halálbüntetését késleltetve, 18 éves koruk elérése után hajtsák végre; mivel legalább három esetben, nevezetesen Husszein Humám Ahmed, Ahmed Murat és Mohamed Nabíl esetében a Maldív-szigetek Legfelső Bírósága helybenhagyta az elítéltek halálos ítéletét, akik ellen olyan bírósági eljárásokat folytattak le, amelyek nem feleltek meg a tisztességes tárgyalás nemzetközileg elismert normáinak, és akiket most a kivégzés közvetlen veszélye fenyeget;

| K. | mivel az utóbbi években az iszlám radikális irányzata felé mozdult el a Maldív-szigetek; mivel aggodalmat okoz, hogy a Maldív-szigeteken fokozódik az iszlám militantizmus, és hogy feltehetően számos radikalizálódott fiatal férfi és nő csatlakozott az ISIS-hez; |
| --- | --- |

K.

mivel az utóbbi években az iszlám radikális irányzata felé mozdult el a Maldív-szigetek; mivel aggodalmat okoz, hogy a Maldív-szigeteken fokozódik az iszlám militantizmus, és hogy feltehetően számos radikalizálódott fiatal férfi és nő csatlakozott az ISIS-hez;

| L. | mivel a Nemzetközi Újságíró Szövetség (IFJ), a Riporterek Határok Nélkül (RSF) és az újságírók védelmével foglalkozó bizottság (CPJ) 2018. február 15-én közös nyilatkozatot tett közzé, amelyben kifejezte mély aggodalmát a Maldív-szigeteken a média- és a sajtószabadság korlátozásával és az ezekkel szembeni fenyegetéssel kapcsolatban; mivel 2018. február 4-én a hatalmon lévő Maldív-szigeteki Haladás Párt (PPM) vezetőhelyettese, Abdul Raheem Abdullah felszólította biztonsági erőket a Raajje TV azonnali leállítására, azzal vádolva a csatornát, hogy műsoridőt biztosít az ellenzéki vezetők számára; |
| --- | --- |

L.

mivel a Nemzetközi Újságíró Szövetség (IFJ), a Riporterek Határok Nélkül (RSF) és az újságírók védelmével foglalkozó bizottság (CPJ) 2018. február 15-én közös nyilatkozatot tett közzé, amelyben kifejezte mély aggodalmát a Maldív-szigeteken a média- és a sajtószabadság korlátozásával és az ezekkel szembeni fenyegetéssel kapcsolatban; mivel 2018. február 4-én a hatalmon lévő Maldív-szigeteki Haladás Párt (PPM) vezetőhelyettese, Abdul Raheem Abdullah felszólította biztonsági erőket a Raajje TV azonnali leállítására, azzal vádolva a csatornát, hogy műsoridőt biztosít az ellenzéki vezetők számára;

| M. | mivel az Unió hosszú múltra visszatekintő kapcsolatokat ápol a Maldív-szigetekkel különösen az olyan területeken mint az éghajlatváltozás elleni küzdelem, és évente több százezer európai turista utazik a Maldív-szigetekre; |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió hosszú múltra visszatekintő kapcsolatokat ápol a Maldív-szigetekkel különösen az olyan területeken mint az éghajlatváltozás elleni küzdelem, és évente több százezer európai turista utazik a Maldív-szigetekre;

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki a súlyos és egyre romló maldív-szigeteki politikai és emberi jogi helyzet, valamint Jamín elnök és kormánya egyre inkább tekintélyelvű hatalomgyakorlása miatt; megelégedetten veszi tudomásul a Maldív-szigetekről szóló, 2018. február 26-i tanácsi következtetéseket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja a maldív-szigeteki kormányt, hogy haladéktalanul szüntesse be a szükségállapotot, tartsa tiszteletben az alkotmányban előírt intézményeket és hatásköreiket, valamint valamennyi személy alapvető jogait, beleértve a véleménynyilvánítás és gyülekezés szabadságát és a jogállamiságot; aggodalmát fejezi ki a kormány közelmúltbeli fellépéseivel szemben, amelyek súlyosan rombolják és aláássák a demokráciát, ellentétesek a Maldív-szigetek alkotmányával és az ország nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel; elítéli a maldív-szigeteki újságírók, bloggerek és emberijog-védők folyamatos megfélemlítését és fenyegetését; sürgeti a maldív-szigeteki hatóságokat, hogy garantálják a biztonságot az ország valamennyi civil társadalmi aktivistája, emberijog-védője és a médiában dolgozók számára, lehetővé téve, hogy biztonságban és akadályoktól mentesen végezhessék munkájukat, továbbá hogy vizsgálják ki az ellenük irányuló fenyegetéseket, és indítsanak eljárást az elkövetőkkel szemben; elítéli a maldív-szigeteki politikai ellenzékekkel szembeni erőszakos fellépést, és felszólítja a kormányt, hogy ejtsen minden vádat minden, politikai okokból fogva tartott személy ellen, és haladéktalanul helyezze őket feltétel nélkül szabadlábra; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a Maldív-szigetek Legfelső Bíróságának 2018. február 1-jei határozatát, amely megsemmisíti a vezető politikusok elleni büntetőeljárást és 12 parlamenti képviselőt visszahelyez hivatalába; felhívja a maldív-szigeteki hatóságokat az ítélet tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

3.

| 4. | határozottan elítéli a Maldív-szigetek Legfelső Bíróságának munkájába való beavatkozást és az elnöklő bírák letartóztatását; felszólít azonnali és feltétel nélküli szabadlábra helyezésükre; aggodalmát fejezi ki a végrehajtó, igazságügyi és egyéb hatáskörök szétválasztása elvének a Maldív-szigeteken tapasztalható egyre erősödő feladása miatt; felszólítja a felelős hatóságokat, hogy tegyenek azonnali lépéseket az alkotmányban foglalt elvek helyreállítása és fenntartása érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ismételten felszólítja a kormányt, hogy biztosítsa az igazságszolgáltatás maradéktalan függetlenségét és pártatlanságát, valamint garantálja valamennyi polgár számára a tisztességes és átlátható, politikai befolyástól mentes igazságszolgáltatáshoz való jogot; elítéli a Legfelső Bíróság munkájába való beavatkozást, és az igazságszolgáltatás és a bírák ellen hozott intézkedéseket; felszólítja a kormányt, biztosítsa, hogy az ügyvédek megfélemlítés, akadályozás, zaklatás és illetéktelen beavatkozás nélkül tudják ellátni minden szakmai feladatukat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten felszólítja a maldív-szigeteki kormányt, hogy indítson az inkluzív párbeszédet valamennyi politikai párt vezetőivel; emlékeztet arra, hogy az ilyen párbeszéd megnyitja az utat a hiteles, átlátható és inkluzív választások számára; úgy véli, hogy az EU-nak aktívan támogatnia kell az ilyen párbeszéd az ENSZ általi elősegítését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja
  a regionális szereplőket
  , hogy működjenek együtt az uniós országokkal a Maldív-szigetek politikai és demokratikus stabilitásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a demokrácia, az emberi jogok és szabadságjogok helyzetének maldív-szigeteki romlását csak valódi párbeszédfolyamat révén, valamennyi politikai párt és egyéb civil vezető bevonásával lehet visszafordítani; úgy véli továbbá, hogy a megbékélés felé tett első lépésként a kormánynak minden jelenleg bebörtönzött ellenzéki politikust szabadlábra kell helyeznie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU minden esetben és kivétel nélkül határozottan ellenzi a halálbüntetést; határozottan elítéli a halálbüntetés maldív-szigeteki visszaállítására vonatkozó bejelentést, és nyomatékosan kéri a maldív-szigeteki kormányt és parlamentet, hogy tartsa tiszteletben a halálbüntetésre vonatkozó, immár több mint 60 éve fennálló moratóriumot; felszólít a halálbüntetés általános eltörlésére, és felszólítja a kormányt, hogy vonja vissza a kiskorúak elleni, halálbüntetéssel járó vádakat, és tiltsa meg a kiskorú elkövetők kivégzését; |
| --- | --- |

9.

| 10. | határozottan kifogásolja, hogy a Maldív-szigeteken súlyosan büntetendő a nem muzulmán vallások gyakorlása; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a vallási egységről szóló jogszabályt a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozására használják fel a Maldív-szigeteken; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi helyzet a külföldi lakosok és az országba látogatók biztonságára is kihathat; felkéri az alelnököt/főképviselőt, az Unió maldív-szigeteki küldöttségét és a tagállamok küldöttségeit, hogy e tekintetben szorosan hangolják össze utazási tanácsaikat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti az önkényesen fogva tartott személyek, akik közül sokan újságírók és békés tüntetők, azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását; elítél a hatóságok által alkalmazott mindenfajta erőszakot; felszólítja az összes a maldív-szigeteki hatóságot, különösen a bűnüldöző hatóságokat, hogy tanúsítsanak önmérsékletet; felszólítja a hatóságokat, hogy vizsgálják meg azokat, akik gyanúsíthatók azzal, hogy felelősek az elkövetett bűncselekményekért, és vonják őket felelősségre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja az EU-t, hogy teljes mértékben használja fel az összes rendelkezésére álló eszközt az emberi jogok és a demokratikus elvek maldív-szigeteki tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében, beleértve – lehetőség szerint – az országnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás felfüggesztését a jogállamiság és a demokratikus elvek tiszteletben tartásának helyreállításáig; felszólítja a Tanácsot, hogy célzott intézkedéseket és szankciókat vezessen be azokkal szemben, akik az országban aláássák az emberi jogokat, továbbá fagyassza be egyes maldív-szigeteki kormánytagok és maldív-szigeteki üzleti közösségbeli fő támogatóik külföldi számláit és rendeljen el utazási tilalmat velük szemben; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja a maldív-szigeteki kormányt, hogy hajtsa végre az igazságszolgáltatás mélyreható reformját, teremtse meg az igazságügyi szolgáltatási bizottság pártatlanságát, állítsa helyre a főügyész függetlenségét, és tartsa tiszteletben a jogszerű eljárást, illetve a tisztességes, pártatlan és független tárgyaláshoz való jogot; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismeri, hogy az alkotmány értelmében 2018-ban választásokat kell tartani; hangsúlyozza, hogy azonnali intézkedést kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy e választások átláthatók és hitelesek legyenek, hogy a szavazók valódi választási lehetőséget kapjanak, és hogy a pártok szabadon kampányolhassanak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek főtitkárának és a Maldív-szigetek kormányának. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  HL C 140. E, 2005.6.9., 165. o.

(2)  HL C 346., 2016.9.21., 60. o.

(3)  HL C 399., 2017.11.24., 134. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0383.

(5)  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/39275/statement-spokesperson-decision-supreme-court-maldives_en

(6)  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/39413/statement-spokesperson-situation-maldives_en

(7)  https://eeas.europa.eu/delegations/sri-lanka/39021/joint-local-statement-renewed-arrest-mp-faris-maumoon_en

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/107

---

P8_TA(2018)0080

Emberi jogi jogvédők letartóztatása Szudánban, nevezetesen a Szaharov-díjas Szálih Mahmúd Oszmán ügye

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása az emberi jogok védelmezőinek letartóztatásáról Szudánban, nevezetesen a Szaharov-díjjal kitüntetett Szálih Mahmúd Oszmán ügyéről (2018/2631(RSP))

(2019/C 162/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Szaharov-díj hálózatáért felelős alelnök és az Emberi Jogi Albizottsága elnökének a Szaharov-díjjal kitüntetett Szálih Mahmúd Oszmánról szóló, 2018. február 9-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szaharov-díj hálózatáért felelős alelnök és az Emberi Jogi Albizottsága elnökének a Szaharov-díjjal kitüntetett Szálih Mahmúd Oszmánról szóló, 2018. február 9-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió követségei misszióvezetőinek a közelmúltbeli kartúmi tüntetésekről szóló, 2018. január 11-i helyi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió követségei misszióvezetőinek a közelmúltbeli kartúmi tüntetésekről szóló, 2018. január 11-i helyi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a 2018. február 8-i 8177. ülésén elfogadott, 2400 (2018) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a 2018. február 8-i 8177. ülésén elfogadott, 2400 (2018) számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának elnöke által „A főtitkár beszámolói Szudánról és Dél-Szudánról”című napirendi ponttal kapcsolatos biztonsági tanácsi megbeszélés kapcsán, 2018. január 31-én tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának elnöke által „A főtitkár beszámolói Szudánról és Dél-Szudánról”című napirendi ponttal kapcsolatos biztonsági tanácsi megbeszélés kapcsán, 2018. január 31-én tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ állandó és humanitárius koordinátorának egy segélymunkás dárfúri elrablásáról szóló, 2017. október 9-én Kartúmban kiadott nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ állandó és humanitárius koordinátorának egy segélymunkás dárfúri elrablásáról szóló, 2017. október 9-én Kartúmban kiadott nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 5. cikkére és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikkére, amelyek egyaránt leszögezik, hogy senki sem vethető alá kínzásnak vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 5. cikkére és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikkére, amelyek egyaránt leszögezik, hogy senki sem vethető alá kínzásnak vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) 2016. június 27-i nyilatkozatára a szudáni kormány azon bejelentéséről, hogy négy hónapos időszakra egyoldalúan beszünteti az ellenségeskedéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) 2016. június 27-i nyilatkozatára a szudáni kormány azon bejelentéséről, hogy négy hónapos időszakra egyoldalúan beszünteti az ellenségeskedéseket,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Partnerségi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Partnerségi Megállapodásra,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. júniusi afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. júniusi afrikai chartájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a dél-szudáni helyzet továbbra is fenyegetést jelent a térség nemzetközi békéjére és biztonságára; mivel a szudáni hatóságok erőszakosan léptek fel békés tüntetésekkel, a civil társadalommal és emberijog-védőkkel szemben; |
| --- | --- |

A.

mivel a dél-szudáni helyzet továbbra is fenyegetést jelent a térség nemzetközi békéjére és biztonságára; mivel a szudáni hatóságok erőszakosan léptek fel békés tüntetésekkel, a civil társadalommal és emberijog-védőkkel szemben;

| B. | mivel a 2018. január 7-én az élelmiszer- és gyógyszerárak emelkedése miatt Szudán szerte szórványosan kezdődő tiltakozások kapcsán a szudáni nemzeti hírszerzési és biztonsági szolgálatok (NISS) legalább 140 ellenzékipárt-tagot, emberijog-védőt, tanulót és nőjogi aktivistát letartóztattak és fogva tartottak; mivel a tiltakozásokra a szudáni erők túlzott erőszakkal válaszoltak, ami nyomán egy tüntető meghalt és sokan megsebesültek, továbbá országszerte erőszakos fellépést indítottak újságírók és aktivisták ellen; mivel a 2018. januári és februári összecsapások az országban folyó folyamatos visszaélések legfrissebb példái; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2018. január 7-én az élelmiszer- és gyógyszerárak emelkedése miatt Szudán szerte szórványosan kezdődő tiltakozások kapcsán a szudáni nemzeti hírszerzési és biztonsági szolgálatok (NISS) legalább 140 ellenzékipárt-tagot, emberijog-védőt, tanulót és nőjogi aktivistát letartóztattak és fogva tartottak; mivel a tiltakozásokra a szudáni erők túlzott erőszakkal válaszoltak, ami nyomán egy tüntető meghalt és sokan megsebesültek, továbbá országszerte erőszakos fellépést indítottak újságírók és aktivisták ellen; mivel a 2018. januári és februári összecsapások az országban folyó folyamatos visszaélések legfrissebb példái;

| C. | mivel a letartóztatottak között politikai ellenfelek, azon belül pedig a Szudáni Kongresszus Párt három önkényesen letartóztatott és fogva tartott vezetője is megtalálható; mivel az egyéb letartóztatott ellenzéki között található Mohamed Muktár al-Hatíb, a Szudáni Kommunista Párt politikai titkára; Mohamed Abdalla Aldoma, a Nemzeti Umma Párt elnökhelyettese; Mohamed Fárúk Szalmán, a Szudáni Nemzeti Szövetség vezető tagja; valamint Mohieldeen Eljalad és Sidgi Kaballo a Szudáni Kommunista Párt központi bizottságának két tagja is; |
| --- | --- |

C.

mivel a letartóztatottak között politikai ellenfelek, azon belül pedig a Szudáni Kongresszus Párt három önkényesen letartóztatott és fogva tartott vezetője is megtalálható; mivel az egyéb letartóztatott ellenzéki között található Mohamed Muktár al-Hatíb, a Szudáni Kommunista Párt politikai titkára; Mohamed Abdalla Aldoma, a Nemzeti Umma Párt elnökhelyettese; Mohamed Fárúk Szalmán, a Szudáni Nemzeti Szövetség vezető tagja; valamint Mohieldeen Eljalad és Sidgi Kaballo a Szudáni Kommunista Párt központi bizottságának két tagja is;

| D. | mivel a szudáni NISS erői 2018. február 1-jén letartóztatták Szálih Mahmúd Oszmánt – a dárfúri ügyvédi kamara alelnöke, a Demokratikus Ügyvédek Szövetségének tagja, emberi jogi ügyvéd, aki támogatta a jogállamiság kialakítását és sürgette jogi reformok végrehajtását Szudán Nemzetgyűlése révén, valamint a 2007. évi Szaharov-díj kitüntetettje – saját ügyvédi irodájában; mivel nemrégiben átszállították a Kartúmtól 20 km-rel északra található dabaki börtönbe, és a hatóságok megtagadták az egészségi állapotával kapcsolatos tájékoztatást, valamint ügyvédje és családja látogatását; |
| --- | --- |

D.

mivel a szudáni NISS erői 2018. február 1-jén letartóztatták Szálih Mahmúd Oszmánt – a dárfúri ügyvédi kamara alelnöke, a Demokratikus Ügyvédek Szövetségének tagja, emberi jogi ügyvéd, aki támogatta a jogállamiság kialakítását és sürgette jogi reformok végrehajtását Szudán Nemzetgyűlése révén, valamint a 2007. évi Szaharov-díj kitüntetettje – saját ügyvédi irodájában; mivel nemrégiben átszállították a Kartúmtól 20 km-rel északra található dabaki börtönbe, és a hatóságok megtagadták az egészségi állapotával kapcsolatos tájékoztatást, valamint ügyvédje és családja látogatását;

| E. | mivel Szálih Mahmúd Oszmán letartóztatását követően az EU szudáni küldöttségvezetője demarsot kezdeményezett a szudáni külügyminisztériummal, és Sztavrosz Lambrinidisz, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője jogorvoslati kérelmet nyújtott be az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2018. február 27-én tartott 37. ülésén; |
| --- | --- |

E.

mivel Szálih Mahmúd Oszmán letartóztatását követően az EU szudáni küldöttségvezetője demarsot kezdeményezett a szudáni külügyminisztériummal, és Sztavrosz Lambrinidisz, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője jogorvoslati kérelmet nyújtott be az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2018. február 27-én tartott 37. ülésén;

| F. | mivel számos nőjogi aktivista is hasonló módon ezen tömeges letartóztatási hullám áldozatává vált; mivel a nőjogi jogvédőkkel szemben szexuális erőszakot, büntetőeljárást és testi fenyítést hajtottak végre a kormány biztonsági erői; mivel a nőszervezeteket – amelyek a nőket általában hátrányosan megkülönböztető jogszabályok ellen kampányolnak – szigorú megfigyelés alatt tartják; |
| --- | --- |

F.

mivel számos nőjogi aktivista is hasonló módon ezen tömeges letartóztatási hullám áldozatává vált; mivel a nőjogi jogvédőkkel szemben szexuális erőszakot, büntetőeljárást és testi fenyítést hajtottak végre a kormány biztonsági erői; mivel a nőszervezeteket – amelyek a nőket általában hátrányosan megkülönböztető jogszabályok ellen kampányolnak – szigorú megfigyelés alatt tartják;

| G. | mivel 2018 februárjának közepén a szudáni kormány bejelentette, hogy a fogva tartás alatt elkövetett bántalmazásokat követően szabadon enged 80 fogvatartottat, köztük Rawa Dzsaafár Bakhitot, Náhíd Dzsabrallahot, Amel Habanit, Hanan Hasszán Kalífát és Mohamed Abdalla Aldomát; mivel az NISS vezetője szabadon engedésük feltételéül szabta, hogy ígéretet kellett tenniük a tüntetések szervezésének beszüntetésére; mivel ezek a nyilatkozatok ellentétesek Szudán nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásaival; mivel azonban számos jelentős emberijog-védő és ellenzéki politikust tartanak továbbra is börtönben, köztük Szálih Oszmánt és Amjeed Fareedet, a 2018. január 18-a óta Kartúmban fogva tartott emberijog-védőt; mivel e fogvatartottak nem vádolták meg semmilyen bűncselekmény elkövetésével, és nem állították őket bíróság elé; |
| --- | --- |

G.

mivel 2018 februárjának közepén a szudáni kormány bejelentette, hogy a fogva tartás alatt elkövetett bántalmazásokat követően szabadon enged 80 fogvatartottat, köztük Rawa Dzsaafár Bakhitot, Náhíd Dzsabrallahot, Amel Habanit, Hanan Hasszán Kalífát és Mohamed Abdalla Aldomát; mivel az NISS vezetője szabadon engedésük feltételéül szabta, hogy ígéretet kellett tenniük a tüntetések szervezésének beszüntetésére; mivel ezek a nyilatkozatok ellentétesek Szudán nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásaival; mivel azonban számos jelentős emberijog-védő és ellenzéki politikust tartanak továbbra is börtönben, köztük Szálih Oszmánt és Amjeed Fareedet, a 2018. január 18-a óta Kartúmban fogva tartott emberijog-védőt; mivel e fogvatartottak nem vádolták meg semmilyen bűncselekmény elkövetésével, és nem állították őket bíróság elé;

| H. | mivel az emberijog-védők és a civil társadalmi szervezetek – ideértve a jogi és ügyvédi kamarákat – központi szerepet játszanak a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság, a stabilitás és a fenntartható fejlődés biztosításában; |
| --- | --- |

H.

mivel az emberijog-védők és a civil társadalmi szervezetek – ideértve a jogi és ügyvédi kamarákat – központi szerepet játszanak a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság, a stabilitás és a fenntartható fejlődés biztosításában;

| I. | mivel a civil társadalmi szervezetek és az ellenzéki politikai pártok tevékenységeit szigorúan korlátozzák, és az NISS számos esetben megakadályozza a civil társadalmi szervezetek és az ellenzéki pártok rendezvényeinek megtartását; mivel a nemzetközi nem kormányzati szervezeteket rendszeresen kiutasítják az országból, és ezek a szervezetek a kormány által kifejtett nyomás és megfélemlítés céltáblái; |
| --- | --- |

I.

mivel a civil társadalmi szervezetek és az ellenzéki politikai pártok tevékenységeit szigorúan korlátozzák, és az NISS számos esetben megakadályozza a civil társadalmi szervezetek és az ellenzéki pártok rendezvényeinek megtartását; mivel a nemzetközi nem kormányzati szervezeteket rendszeresen kiutasítják az országból, és ezek a szervezetek a kormány által kifejtett nyomás és megfélemlítés céltáblái;

| J. | mivel 2010. évi nemzetbiztonsági törvény és a 2015. január 5-én elfogadott alkotmány 151. cikke széleskörű letartóztatási és fogvatartási hatáskört ruház az NISS-re, lehetővé téve számára, hogy a gyanúsítottakat akár négy és fél hónapig, bírósági felülvizsgálat lehetősége nélkül fogva tartsák; mivel feltehető, hogy ezen hatásköröket önkényes letartóztatásra és fogva tartásra használják, és a fogvatartottakat sok esetben kínzásnak vagy egyéb bántalmazásnak vetik alá; mivel ugyanezen törvény értelmében az NISS tisztviselőit mentesség illeti meg a feladataik ellátása során elkövetett cselekmények miatti büntetőeljárás alól, ami a büntetlenség általános gyakorlatát alakította ki; |
| --- | --- |

J.

mivel 2010. évi nemzetbiztonsági törvény és a 2015. január 5-én elfogadott alkotmány 151. cikke széleskörű letartóztatási és fogvatartási hatáskört ruház az NISS-re, lehetővé téve számára, hogy a gyanúsítottakat akár négy és fél hónapig, bírósági felülvizsgálat lehetősége nélkül fogva tartsák; mivel feltehető, hogy ezen hatásköröket önkényes letartóztatásra és fogva tartásra használják, és a fogvatartottakat sok esetben kínzásnak vagy egyéb bántalmazásnak vetik alá; mivel ugyanezen törvény értelmében az NISS tisztviselőit mentesség illeti meg a feladataik ellátása során elkövetett cselekmények miatti büntetőeljárás alól, ami a büntetlenség általános gyakorlatát alakította ki;

| K. | mivel 2016 májusában a szudáni kormány elutasította az ENSZ azon ajánlásait, amelyek a 2010. évi nemzetbiztonsági törvény büntetlenségi rendelkezéseinek eltörlésére és olyan független vizsgálatok lebonyolítására szólítottak fel, amelyek célja az NISS, a fegyveres erők és a rendőrség tagjai által a nemzetközi jog értelmében elkövetett bűncselekmények és emberi jogi jogsértések miatti büntetőeljárások indítása; |
| --- | --- |

K.

mivel 2016 májusában a szudáni kormány elutasította az ENSZ azon ajánlásait, amelyek a 2010. évi nemzetbiztonsági törvény büntetlenségi rendelkezéseinek eltörlésére és olyan független vizsgálatok lebonyolítására szólítottak fel, amelyek célja az NISS, a fegyveres erők és a rendőrség tagjai által a nemzetközi jog értelmében elkövetett bűncselekmények és emberi jogi jogsértések miatti büntetőeljárások indítása;

| L. | mivel számos fogva tartott emberijog-védőt kínzásnak és bántalmazásnak vetettek alá; mivel az őrizetben tartott fogvatartottak különösen ki vannak téve a bántalmazás kockázatának; mivel közismert, hogy az NISS bántalmazza és kínozza a fogvatartottakat; |
| --- | --- |

L.

mivel számos fogva tartott emberijog-védőt kínzásnak és bántalmazásnak vetettek alá; mivel az őrizetben tartott fogvatartottak különösen ki vannak téve a bántalmazás kockázatának; mivel közismert, hogy az NISS bántalmazza és kínozza a fogvatartottakat;

| M. | mivel a kormányerők, kormánypárti fegyveres milíciák és a kormányellenes fegyveres csoportok által alkalmazott folyamatos erőszak biztosítja a hátteret a folyamatos zaklatáshoz, önkényes letartóztatásokhoz, szigorított fogva tartásokhoz és az emberijog-védők szudáni katonai és biztonsági erők általi állítólagos kínzásához; |
| --- | --- |

M.

mivel a kormányerők, kormánypárti fegyveres milíciák és a kormányellenes fegyveres csoportok által alkalmazott folyamatos erőszak biztosítja a hátteret a folyamatos zaklatáshoz, önkényes letartóztatásokhoz, szigorított fogva tartásokhoz és az emberijog-védők szudáni katonai és biztonsági erők általi állítólagos kínzásához;

| N. | mivel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a szankciók Egyesült Államok általi enyhítését jelentős lépésnek nyilvánította Szudán reintegrációjára irányuló átfogó erőfeszítések terén, és jelezte, hogy az EU kész segítő kezet nyújtani Szudánnak ebben a folyamatban; mivel a Parlament Emberi Jogi Albizottságának 2017. decemberi legelső szudáni kiküldetése során a szudáni kormány kifejezte abbeli szándékát, hogy újból bekapcsolódjon a nemzetközi közösség életébe; mivel l Szálih Mahmúd Oszmán számos alkalommal tett látogatást uniós intézménybe – köztük az Európai Parlamentbe –, hogy határozott fenntartásainak adjon hangot azzal kapcsolatban, hogy az EU újból felvette a kapcsolatot Szudánnal; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a szankciók Egyesült Államok általi enyhítését jelentős lépésnek nyilvánította Szudán reintegrációjára irányuló átfogó erőfeszítések terén, és jelezte, hogy az EU kész segítő kezet nyújtani Szudánnak ebben a folyamatban; mivel a Parlament Emberi Jogi Albizottságának 2017. decemberi legelső szudáni kiküldetése során a szudáni kormány kifejezte abbeli szándékát, hogy újból bekapcsolódjon a nemzetközi közösség életébe; mivel l Szálih Mahmúd Oszmán számos alkalommal tett látogatást uniós intézménybe – köztük az Európai Parlamentbe –, hogy határozott fenntartásainak adjon hangot azzal kapcsolatban, hogy az EU újból felvette a kapcsolatot Szudánnal;

| O. | mivel a szudáni hatóságok megakadályozták Mohamed Aldoma utazását és elkobozták útlevelét, amikor 2018. március 8-án a fogva tartása során elszenvedett bántalmazások miatt orvosi kezelésre tartott Kairóba; |
| --- | --- |

O.

mivel a szudáni hatóságok megakadályozták Mohamed Aldoma utazását és elkobozták útlevelét, amikor 2018. március 8-án a fogva tartása során elszenvedett bántalmazások miatt orvosi kezelésre tartott Kairóba;

| P. | mivel Szudán a globális sajtószabadsági index szerint 180 ország közül a 174. helyen áll; mivel a sajtó és a média szabadságát továbbra is szigorúan korlátozzák a hatóságok és a sajtóra és kiadványokra vonatkozó törvény, amely olyan korlátozásokról rendelkezik, mint a cenzúra, a napilapok lefoglalása és elkobzása, a médiaorgánumok bezárása és az internet leállítása; mivel a napilapokat rendszeresen cenzúrázzák és a kinyomtatás után lekobozzák, ami a politikai szankciók mellett és azokon túl gazdasági szankciókat is jelent; |
| --- | --- |

P.

mivel Szudán a globális sajtószabadsági index szerint 180 ország közül a 174. helyen áll; mivel a sajtó és a média szabadságát továbbra is szigorúan korlátozzák a hatóságok és a sajtóra és kiadványokra vonatkozó törvény, amely olyan korlátozásokról rendelkezik, mint a cenzúra, a napilapok lefoglalása és elkobzása, a médiaorgánumok bezárása és az internet leállítása; mivel a napilapokat rendszeresen cenzúrázzák és a kinyomtatás után lekobozzák, ami a politikai szankciók mellett és azokon túl gazdasági szankciókat is jelent;

| Q. | mivel a vallásszabadsághoz való jog továbbra is korlátozott és a jogszabályok bűncselekménynek nyilvánítják a hitmegtagadást, az istenkáromlást és az iszlámról más vallásra való áttérést; mivel 2018. február 21-én az Al-Tayyar napilapnak dolgozó Shamael al-Nur újságírót, miután vezércikket írt a nemzeti egészségügyi kiadásokról, hitmegtagadással gyanúsították, ami Szudánban halálbüntetéssel járó bűnnek számít; |
| --- | --- |

Q.

mivel a vallásszabadsághoz való jog továbbra is korlátozott és a jogszabályok bűncselekménynek nyilvánítják a hitmegtagadást, az istenkáromlást és az iszlámról más vallásra való áttérést; mivel 2018. február 21-én az Al-Tayyar napilapnak dolgozó Shamael al-Nur újságírót, miután vezércikket írt a nemzeti egészségügyi kiadásokról, hitmegtagadással gyanúsították, ami Szudánban halálbüntetéssel járó bűnnek számít;

| R. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság Omár Hasszán Ahmád El-Basír, szudáni elnök ellen 2009. március 4-én és 2010. július 12-én elfogatóparancsot bocsátott ki; |
| --- | --- |

R.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság Omár Hasszán Ahmád El-Basír, szudáni elnök ellen 2009. március 4-én és 2010. július 12-én elfogatóparancsot bocsátott ki;

| 1. | mély aggodalmának ad hangot az emberijog-védők és a civil társadalom folyamatos szudáni üldöztetése miatt, különösen a véleménynyilvánítás szabadságának, a demonstráció szabadságának és a vallásgyakorlás szabadságának megsértése, az emberijog-védők, újságírók és a rezsimmel szemben álló nem kormányzati szervezetek megfélemlítése miatt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólít a Szaharov-díjjal kitüntetett Szálih Mahmúd Oszmán, valamint valamennyi olyan emberijog-védő, civil társadalmi aktivista és ellenzéki aktivista azonnali és feltétel nélküli szabadon engedésére, akiket kizárólag az emberi jogok és a demokrácia védelmében folytatott jogszerű és békés munkájukból eredően tartanak fogva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | a lehető leghatározottabban elítéli a kínzás és bántalmazás gyakorlatának alkalmazását bármelyik fogva tartott személlyel szemben; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi fogva tartott személy körülményeinek meg kell felelnie a nemzetközi előírásoknak, többek között a bármely formában fogva tartott vagy börtönbüntetésüket töltő személyek védelméről szóló ENSZ-elveknek; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a szudáni hatóságokat, hogy vizsgálják ki a békés tüntetőkkel szemben alkalmazott erőszak eseteit, a kínzásokat és bántalmazásokat, és az elkövetőket állítsák bíróság elé; hangsúlyozza, hogy a kínzás vagy bántalmazás révén nyert állítólagos információk soha nem fogadhatók el bizonyítékként bírósági eljárások során; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elítéli a szudáni emberijog-védőkkel és aktivistákkal szembeni támadásokat és zaklatást, és felhívja a hatóságokat, hogy minden körülmények között biztosítsák számukra jogszerű tevékenységeik megtorlástól való félelem és mindenféle korlátozás – köztük a bírósági zaklatás – nélküli végzését; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sürgeti a szudáni kormányt, hogy haladéktalanul hagyjon fel a politikai ellenzéki pártok, illetve a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadsága mellett kiálló emberijog-védők jogainak megsértésével; felszólít minden ember alapvető emberi jogainak tiszteletben tartására és védelmére Szudánban; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Szudánban folyamatosan és gyakran megsértik a nők jogait, különös tekintettel a szudáni büntető törvénykönyv 152. cikkére; sürgeti a szudáni hatóságokat, hogy haladéktalanul írják alá és ratifikálják a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának tilalmáról szóló egyezményt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy továbbra is elkötelezett a veszélyben lévő emberijog-védők védelmét szolgáló mechanizmus mellett; felhívja az EKSZ-t, hogy tovább javítsa az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatások végrehajtását az összes rendelkezésére álló eszköz kiaknázásával Szudánban; kiemeli, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) keretében tett helyi ajánlattételi felhívások során az uniós küldöttségeknek kiemelten kell támogatniuk a leginkább veszélyben lévő emberi jogi jogvédőket, ezáltal biztosítva a hatékony és célzott támogatást; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri, hogy az EKSZ és az Unió szudáni küldöttsége számoljon be a Parlamentnek az emberijog-védőknek nyújtott védelem és támogatás céljából hozott intézkedésekről; kéri, hogy az EU és a tagállamok egységesen lépjenek fel a veszélyben lévő emberi jogi aktivisták támogatása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megismétli, hogy rendkívül fontos, hogy felülvizsgálják és megreformálják a kulcsfontosságú jogszabályokat, többek között a 2010-es nemzetbiztonsági törvényt, illetve a médiát és a civil társadalmat szabályozó jogszabályokat annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadságát biztosító nemzetközi normákkal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékezteti Szudánt az ENSZ tagjaként vállalt kötelezettségeire, és sürgeti, hogy tartsa be az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1593 (2005) számú határozatát, amely a Nemzetközi Büntetőbírósággal (NBB) való az együttműködésre kötelez; ismételten megerősíti kérését, hogy Omar el-Basír szudáni elnök – összhangban azon egyezményekkel és megállapodásokkal, amelyeknek Szudán részes fele – tartsa tiszteletben a nemzetközi jogot, továbbá támogatja az NBB szerepét a vele szemben háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények és népirtás miatt emelt vádak kivizsgálásában; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti Szudánt, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával és az ENSZ emberijog-védőkről szóló nyilatkozatával összhangban biztosítsa az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | osztja Szálih Mahmúd Oszmán azzal kapcsolatos aggodalmait, hogy a migráció jelenlegi középpontba helyezése elvonhatja az EU figyelmét az emberi jogi kérdésekről; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ezért felhívja az EKSZ-t, hogy folytassa nyilatkozatok kiadását az emberi jogok állami és katonai szereplők általi széles körű megsértésének eseteire reagálva, valamint a civil társadalom szűkülő mozgásterével kapcsolatosan annak bizonyítására, hogy az EU-t továbbra is komolyan aggódik az emberi jogok szudáni helyzete miatt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | határozottan kéri az EU-t és tagállamait annak biztosítására, hogy a szudáni hatóságokkal közös projektek végrehajtása során a „ne okozz kárt”elvet kövessék, kizárva az emberi jogi megsértéséért felelős szereplőkkel való együttműködést; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felkéri az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak támogatást Szudánban azoknak, akik ténylegesen a változásra törekednek, és technikai segítségnyújtás és kapacitásépítő programok révén támogassák a civil társadalmi szervezeteket, hogy jobb képességekkel rendelkezzenek az emberi jogok és a jogállamiság védelméhez, és hatékonyabban hozzájárulhassanak az emberi jogi helyzet javulásához Szudánban; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is elkötelezetten támogassák az Afrikai Unió azon erőfeszítéseit, amelyek célja a béke megteremtése Szudán és a szudáni nép számára; támogatja e tekintetben az ENSZ és az Afrikai Unió dárfúri missziója (UNAMID) megbízatásának 2018. júniusig történő meghosszabbítását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, Szudán kormányának, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés alelnökeinek és a Pánafrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

18.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/112 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/112

---

P8_TA(2018)0081

Kegyelemgyilkosságok Ugandában

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása az ugandai kegyelemgyilkosságokról (2018/2632(RSP))

(2019/C 162/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, és amelynek Uganda részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, és amelynek Uganda részes fele,

| — | tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra („Cotonoui Megállapodás”), és különösen 8. cikkének a megkülönböztetésmentességgel foglalkozó (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra („Cotonoui Megállapodás”), és különösen 8. cikkének a megkülönböztetésmentességgel foglalkozó (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ugandai Köztársaság alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ugandai Köztársaság alkotmányára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet 1989. november 20-én fogadtak el, és különösen annak 2. és 6. cikkére, amelyek kifejezetten rögzítik a – többek között fogyatékosságon alapuló – megkülönböztetéstől való mentesség elvét, valamint az élethez való jogot, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet 1989. november 20-én fogadtak el, és különösen annak 2. és 6. cikkére, amelyek kifejezetten rögzítik a – többek között fogyatékosságon alapuló – megkülönböztetéstől való mentesség elvét, valamint az élethez való jogot,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006-ban elfogadott ENSZ-egyezményre (CRPD) és különösen annak 32. cikkére, amely kimondja, hogy minden félnek bele kell foglalnia a fogyatékosság kérdéskörét és a fogyatékossággal élő személyeket a nemzetközi együttműködésre irányuló erőfeszítéseikbe, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006-ban elfogadott ENSZ-egyezményre (CRPD) és különösen annak 32. cikkére, amely kimondja, hogy minden félnek bele kell foglalnia a fogyatékosság kérdéskörét és a fogyatékossággal élő személyeket a nemzetközi együttműködésre irányuló erőfeszítéseikbe,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a fogyatékossággal élő személyek emberi jogairól szóló legutóbbi, 2014. április 14-i és 2014. július 14-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a fogyatékossággal élő személyek emberi jogairól szóló legutóbbi, 2014. április 14-i és 2014. július 14-i határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 19. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikkére, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 14. cikkére, amely tiltja a megkülönböztetés minden formáját, valamint 21. és 26. cikkére, amelyek meghatározzák a fogyatékossággal élő személyek jogait, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 19. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikkére, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 14. cikkére, amely tiltja a megkülönböztetés minden formáját, valamint 21. és 26. cikkére, amelyek meghatározzák a fogyatékossággal élő személyek jogait,

| — | tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő személyek befogadásáról szóló, 2011. november 23-án elfogadott állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő személyek befogadásáról szóló, 2011. november 23-án elfogadott állásfoglalására,

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) és a Világbank 2011 júniusában közzétett, fogyatékosságról szóló világjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) és a Világbank 2011 júniusában közzétett, fogyatékosságról szóló világjelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának (OHCHR) „A fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó bizottság Uganda jelentését vizsgálja”című, 2016. április 8-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának (OHCHR) „A fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó bizottság Uganda jelentését vizsgálja”című, 2016. április 8-i jelentésére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének (UNGA) „A millenniumi fejlesztési célok megvalósítása a fogyatékossággal élő személyek számára 2015-ig és azon túl”című, 65/186. sz. és 64/131. sz. határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének (UNGA) „A millenniumi fejlesztési célok megvalósítása a fogyatékossággal élő személyek számára 2015-ig és azon túl”című, 65/186. sz. és 64/131. sz. határozataira,

| — | tekintettel az EU küldöttségei és szolgálatai számára készült, a fogyatékosságról és fejlesztésről szóló európai uniós útmutatóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU küldöttségei és szolgálatai számára készült, a fogyatékosságról és fejlesztésről szóló európai uniós útmutatóra,

| — | tekintettel a 2015. szeptember 25-én New Yorkban elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendre és fenntartható fejlesztési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. szeptember 25-én New Yorkban elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendre és fenntartható fejlesztési célokra,

| — | tekintettel Ugandának a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend végrehajtásáról szóló, „Hogy senki se maradjon le”című, 2016. július 1-jei felülvizsgálati jelentésére, amelyet New Yorkban az ENSZ magas szintű politikai fóruma előtt ismertettek, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ugandának a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend végrehajtásáról szóló, „Hogy senki se maradjon le”című, 2016. július 1-jei felülvizsgálati jelentésére, amelyet New Yorkban az ENSZ magas szintű politikai fóruma előtt ismertettek,

| — | tekintettel a fogyatékosságról és fejlesztésről szóló, 2006. január 19-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékosságról és fejlesztésről szóló, 2006. január 19-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Ugandáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ugandáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a „kegyelemgyilkosságok”ugandai gyakorlata azt jelenti, hogy a fogyatékkal született gyermekeket szüleik megölik, szándékosan halálra éheztetik vagy megtagadják tőlük az orvosi segítséget abban a hitben, hogy jobbat tesznek így nekik, mintha a gyermekeknek fájdalmakkal járó és gyógyíthatatlan fogyatékossággal kellene élniük; |
| --- | --- |

A.

mivel a „kegyelemgyilkosságok”ugandai gyakorlata azt jelenti, hogy a fogyatékkal született gyermekeket szüleik megölik, szándékosan halálra éheztetik vagy megtagadják tőlük az orvosi segítséget abban a hitben, hogy jobbat tesznek így nekik, mintha a gyermekeknek fájdalmakkal járó és gyógyíthatatlan fogyatékossággal kellene élniük;

| B. | mivel Uganda nem az egyetlen ország, amely ezzel a jelenséggel küzd; mivel számos fejlődő országban jelentős – noha csak részleges – előrelépés történt a fogyatékossággal élők fejlesztési programokba való bevonása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel Uganda nem az egyetlen ország, amely ezzel a jelenséggel küzd; mivel számos fejlődő országban jelentős – noha csak részleges – előrelépés történt a fogyatékossággal élők fejlesztési programokba való bevonása érdekében;

| C. | mivel egyes szülők bevallják, hogy a „kegyelemgyilkosságra”azért van szükség, hogy a fogyatékos gyermekeket megkíméljék az egész életükön át tartó fájdalmas szenvedéstől; mivel bár egyes édesanyák vagy túlélők hajlandóak tanúskodni róla, az említett gyakorlat továbbra is tabunak számít; |
| --- | --- |

C.

mivel egyes szülők bevallják, hogy a „kegyelemgyilkosságra”azért van szükség, hogy a fogyatékos gyermekeket megkíméljék az egész életükön át tartó fájdalmas szenvedéstől; mivel bár egyes édesanyák vagy túlélők hajlandóak tanúskodni róla, az említett gyakorlat továbbra is tabunak számít;

| D. | mivel a társadalmi megbélyegzés Ugandában olyannyira erős, hogy az anyákat és gyermekeiket a közösség kiveti magából és alacsonyabb rendű társadalmi státuszba kényszeríti őket, ellehetetlenítve számukra a társadalom életében való maradéktalan részvételt; mivel a nyomás olyannyira nagy, hogy az anyák megölik saját gyermekeiket, miután évekig küszködtek a fogyatékossággal született gyermek gondozásával kapcsolatos erőfeszítések és áldozathozatal súlya alatt; |
| --- | --- |

D.

mivel a társadalmi megbélyegzés Ugandában olyannyira erős, hogy az anyákat és gyermekeiket a közösség kiveti magából és alacsonyabb rendű társadalmi státuszba kényszeríti őket, ellehetetlenítve számukra a társadalom életében való maradéktalan részvételt; mivel a nyomás olyannyira nagy, hogy az anyák megölik saját gyermekeiket, miután évekig küszködtek a fogyatékossággal született gyermek gondozásával kapcsolatos erőfeszítések és áldozathozatal súlya alatt;

| E. | mivel a fogyatékossággal született gyermekeket a velük kapcsolatos hiedelmek inkább kiszolgáltatják az erőszaknak és a gyilkosságoknak, mint nem fogyatékossággal született társaikat; mivel a fogyatékkal született gyermekek folyamatosan ki vannak téve az erőszak, a megkülönböztetés különböző formáinak és a negatív beállítottságból, babonákból, elhanyagolásból, társadalmi normákból és gyakorlatokból fakadó marginalizálódásnak; mivel a fogyatékkal élő gyermekekre leselkedő legnagyobb veszélyt az állapotukra vonatkozó téves hiedelmek jelentik, beleértve azt is, hogy a gyermek jelenléte még több fogyatékos gyermek születéséhez vezet; |
| --- | --- |

E.

mivel a fogyatékossággal született gyermekeket a velük kapcsolatos hiedelmek inkább kiszolgáltatják az erőszaknak és a gyilkosságoknak, mint nem fogyatékossággal született társaikat; mivel a fogyatékkal született gyermekek folyamatosan ki vannak téve az erőszak, a megkülönböztetés különböző formáinak és a negatív beállítottságból, babonákból, elhanyagolásból, társadalmi normákból és gyakorlatokból fakadó marginalizálódásnak; mivel a fogyatékkal élő gyermekekre leselkedő legnagyobb veszélyt az állapotukra vonatkozó téves hiedelmek jelentik, beleértve azt is, hogy a gyermek jelenléte még több fogyatékos gyermek születéséhez vezet;

| F. | mivel a klánok és a nagy létszámú családok – a fogyatékosság okait keresve és a felelősséget rájuk hárítva – túl nagy nyomást helyeznek az anyákra; mivel bizonyos esetekben az anyákat kitaszítják a férjük által uralt háztartásból azért, mert fogyatékos gyermekeket hoztak világra; |
| --- | --- |

F.

mivel a klánok és a nagy létszámú családok – a fogyatékosság okait keresve és a felelősséget rájuk hárítva – túl nagy nyomást helyeznek az anyákra; mivel bizonyos esetekben az anyákat kitaszítják a férjük által uralt háztartásból azért, mert fogyatékos gyermekeket hoztak világra;

| G. | mivel az orvosok és az egészségügyben dolgozók nem képesek megérteni vagy megmagyarázni a gyermek fogyatékos voltának természetét és okát, az egészségügyi rendszer pedig nem eléggé jól felszerelt ahhoz, hogy diagnosztizálja és kezelje a fogyatékosság számos olyan típusát, amely a minimumra szorítható vagy akár megszüntethető lenne; mivel az alapjogok – így az egészségügyhöz, az oktatáshoz, a támogatáshoz és a rehabilitációhoz való hozzáférés – megtagadása a fogyatékossággal élő gyermekektől súlyosan hátráltatja, hogy teljes mértékben kibontakoztathassák képességeiket; |
| --- | --- |

G.

mivel az orvosok és az egészségügyben dolgozók nem képesek megérteni vagy megmagyarázni a gyermek fogyatékos voltának természetét és okát, az egészségügyi rendszer pedig nem eléggé jól felszerelt ahhoz, hogy diagnosztizálja és kezelje a fogyatékosság számos olyan típusát, amely a minimumra szorítható vagy akár megszüntethető lenne; mivel az alapjogok – így az egészségügyhöz, az oktatáshoz, a támogatáshoz és a rehabilitációhoz való hozzáférés – megtagadása a fogyatékossággal élő gyermekektől súlyosan hátráltatja, hogy teljes mértékben kibontakoztathassák képességeiket;

| H. | mivel Uganda egyike a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) 162 részes felének; mivel Uganda az egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét 2008. szeptember 25-én fenntartások nélkül ratifikálta; mivel Uganda kötelezte magát, hogy a fogyatékossággal élőknek ugyanazon jogokat biztosítja, mint valamennyi többi polgárának; |
| --- | --- |

H.

mivel Uganda egyike a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) 162 részes felének; mivel Uganda az egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét 2008. szeptember 25-én fenntartások nélkül ratifikálta; mivel Uganda kötelezte magát, hogy a fogyatékossággal élőknek ugyanazon jogokat biztosítja, mint valamennyi többi polgárának;

| I. | mivel 2016 áprilisában a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottság felülvizsgálta a CRPD végrehajtásának ugandai eredményeit, a tapasztaltakat és az ajánlásokat pedig a következőképpen összegezte: „A bizottság aggodalommal állapítja meg, hogy a jogalkotás és a szakpolitikák nem járnak sikerrel a fogyatékossággal élő gyermekek jogainak védelme terén”, továbbá „aggasztja továbbá a siket és siketvak gyermekekkel kapcsolatos információk, valamint a védelmüket és társadalmi beilleszkedésüket célzó intézkedések hiánya”; |
| --- | --- |

I.

mivel 2016 áprilisában a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottság felülvizsgálta a CRPD végrehajtásának ugandai eredményeit, a tapasztaltakat és az ajánlásokat pedig a következőképpen összegezte: „A bizottság aggodalommal állapítja meg, hogy a jogalkotás és a szakpolitikák nem járnak sikerrel a fogyatékossággal élő gyermekek jogainak védelme terén”, továbbá „aggasztja továbbá a siket és siketvak gyermekekkel kapcsolatos információk, valamint a védelmüket és társadalmi beilleszkedésüket célzó intézkedések hiánya”;

| J. | mivel az ugandai kormány rendelkezésére áll számos, fogyatékossági záradékot tartalmazó átfogó törvény és szakpolitika; mivel az ország rendelkezik fogyatékosságra vonatkozó jogszabályokkal; mivel a fogyatékosság meghatározása jogszabályról jogszabályra változhat; |
| --- | --- |

J.

mivel az ugandai kormány rendelkezésére áll számos, fogyatékossági záradékot tartalmazó átfogó törvény és szakpolitika; mivel az ország rendelkezik fogyatékosságra vonatkozó jogszabályokkal; mivel a fogyatékosság meghatározása jogszabályról jogszabályra változhat;

| K. | mivel Ugandában a fogyatékossággal élők társadalmi beilleszkedésének két legfőbb akadálya egyrészt „láthatatlanságuk”, másrészt az őket sújtó negatív megítélés; mivel a fogyatékos gyermekek nevelése a család és különösen az anyák társadalomból való kirekesztéséhez vezet, hiszen a fogyatékossággal élő gyermeket a család szégyenének és gyengeségének tekintik; |
| --- | --- |

K.

mivel Ugandában a fogyatékossággal élők társadalmi beilleszkedésének két legfőbb akadálya egyrészt „láthatatlanságuk”, másrészt az őket sújtó negatív megítélés; mivel a fogyatékos gyermekek nevelése a család és különösen az anyák társadalomból való kirekesztéséhez vezet, hiszen a fogyatékossággal élő gyermeket a család szégyenének és gyengeségének tekintik;

| L. | mivel Uganda vidéki részein kevés államilag működtetett segítő intézmény létezik a fogyatékos gyermeket nevelő szülők számára, és mivel ennek következtében a családok – és elsősorban a fiatal anyák – gyakran nehezen tudják ellátni fogyatékossággal élő gyermekeiket; |
| --- | --- |

L.

mivel Uganda vidéki részein kevés államilag működtetett segítő intézmény létezik a fogyatékos gyermeket nevelő szülők számára, és mivel ennek következtében a családok – és elsősorban a fiatal anyák – gyakran nehezen tudják ellátni fogyatékossággal élő gyermekeiket;

| M. | mivel nem állnak rendelkezésre hivatalos számadatok, lévén hogy Ugandában sem a rendőrség, sem az igazságügyi rendszer nem foglalkozik a jelenséggel; mivel az adatok hiánya megnehezíti a „kegyelemgyilkosságok”gyakorlata elleni fellépést; |
| --- | --- |

M.

mivel nem állnak rendelkezésre hivatalos számadatok, lévén hogy Ugandában sem a rendőrség, sem az igazságügyi rendszer nem foglalkozik a jelenséggel; mivel az adatok hiánya megnehezíti a „kegyelemgyilkosságok”gyakorlata elleni fellépést;

| N. | mivel a civil társadalmi csoportok és az emberijog-védők munkája kulcsfontosságú a peremre szorult és kiszolgáltatott csoportok jogainak védelméhez; mivel Ugandában a nem kormányzati szervezetek súlyos nehézségekkel és akadályokkal szembesülnek, amikor segítséget kívánnak nyújtani a fogyatékossággal élő gyermekeknek és azok szüleinek; mivel a fogyatékossággal élő gyermekekkel kapcsolatos számos balhiedelem Ugandában kihívást jelent az emberi jogok vizsgálói által végzett fejlesztő tevékenység és munka szempontjából; |
| --- | --- |

N.

mivel a civil társadalmi csoportok és az emberijog-védők munkája kulcsfontosságú a peremre szorult és kiszolgáltatott csoportok jogainak védelméhez; mivel Ugandában a nem kormányzati szervezetek súlyos nehézségekkel és akadályokkal szembesülnek, amikor segítséget kívánnak nyújtani a fogyatékossággal élő gyermekeknek és azok szüleinek; mivel a fogyatékossággal élő gyermekekkel kapcsolatos számos balhiedelem Ugandában kihívást jelent az emberi jogok vizsgálói által végzett fejlesztő tevékenység és munka szempontjából;

| O. | mivel a fogyatékossággal élőket támogató egyesületeknek különösen fontos szerepük van a fogyatékossággal élők sajátos érdekeinek képviselete és közvetítése szempontjából a politikusok és a nyilvánosság felé; mivel nem állnak rendelkezésre információk, amelyek birtokában a nyilvánosságban tudatosítani lehetne a fogyatékossággal élőket megbélyegző és fejlődésüket hátráltató kulturális gyakorlatokat, így ők képtelenek a társadalom összes más tagjához hasonlóan élni jogaikkal; |
| --- | --- |

O.

mivel a fogyatékossággal élőket támogató egyesületeknek különösen fontos szerepük van a fogyatékossággal élők sajátos érdekeinek képviselete és közvetítése szempontjából a politikusok és a nyilvánosság felé; mivel nem állnak rendelkezésre információk, amelyek birtokában a nyilvánosságban tudatosítani lehetne a fogyatékossággal élőket megbélyegző és fejlődésüket hátráltató kulturális gyakorlatokat, így ők képtelenek a társadalom összes más tagjához hasonlóan élni jogaikkal;

| 1. | határozottan elítéli a fogyatékossággal élő gyermekek és az így született újszülöttek igazolhatatlan és embertelen meggyilkolását; kifejezi legmélyebb aggodalmát a fogyatékossággal élő gyermekek „kegyelemből”történő meggyilkolása miatt Ugandában és valamennyi érintett országban; felszólít arra, hogy vessenek véget a gyermekek elleni hasonló erőszakos cselekményeknek, kegyetlenségnek és kínzásnak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja Uganda és mindazon országok hatóságait, ahol „kegyelemből”vagy rituális okokból gyermekeket gyilkolnak, hogy kötelezzék el magukat a gyermekek ellen irányuló erőszakot fenntartó káros babonás hiedelmekkel szembeni fellépés mellett; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet rá, hogy az állam elsődleges feladata polgárainak védelme, beleértve a kiszolgáltatott csoportokat is; emlékeztet rá, hogy az ugandai hatóságok kötelesek országuk alkotmányának megfelelően fellépni, különösen a 21. cikknek, a 32. cikknek és a 35. cikk (1) bekezdésének, amely kimondja, hogy a fogyatékossággal élők jogait és emberi méltóságát tiszteletben kell tartani, az államnak és a társadalomnak pedig megfelelő intézkedéseket kell hoznia annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben kiteljesíthessék szellemi és fizikai lehetőségeiket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet az ugandai parlamentnek a fogyatékossággal élőkkel szembeni, az alkotmány 35. cikkének (2) bekezdésében rögzített külön kötelezettségére, amelynek alapján a parlamentnek megfelelő törvényeket kell hoznia a fogyatékossággal élők védelmére; felszólítja az ugandai kormányt, hogy támogasson minden olyan fellépést, amely a fogyatékossággal élők polgári és emberi jogainak javítását célozza; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólít a fogyatékossággal élők családjainak támogatására, hogy azok gyermekeiket otthonukban nevelhessék; felhívja az ugandai kormányt, hogy az országban mindenütt hozzon létre minőségi segítő szolgáltatásokat a fogyatékossággal élő gyermekeket nevelő családok számára, ideértve elégséges mértékű pénzügyi támogatást és juttatásokat a családok számára ahhoz, hogy azok fogyatékossággal élő gyermekeiket megfelelően gondozhassák; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a hatóságokat, hogy segítsék elő a társadalmi tudatosságot és tájékozottságot a fogyatékossággal élők helyzetével kapcsolatban, biztosítsanak képzéseket, tájékoztatást és tanácsadást a fogyatékossággal élő gyermekek szülei és gondozóik számára e gyermekek társadalmi életben való részvételének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja Uganda kormányát annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élőkkel és azok egészségügyi problémáival közvetlen kapcsolatba kerülő orvosok megfelelő képzésben részesüljenek és tisztában legyenek betegeik szükségleteivel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli az esélyegyenlőségi bizottságra vonatkozó 2007. évi törvényt, amelynek célja a peremre szorult csoportok – így a fogyatékossággal élők – egyenlő esélyeinek előmozdítása; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli az Ugandai Köztársaság 1995. évi alkotmánya alapján létrehozott ugandai emberi jogi bizottság (UHRC) létrejöttét; emlékeztet – egyebek mellett – azon szerepére, hogy létrehozza és ébren tartsa a társadalmi tudatosságot az alkotmány, azaz Uganda népének alaptörvénye rendelkezéseivel kapcsolatban, továbbá hogy szemmel tartsa, hogy a kormány a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekkel összhangban cselekszik-e; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja az UHRC-t, hogy dolgozzon ki konkrét nemzeti tervet ellenőrző funkciójának teljesítéséhez, valamint mozdítsa elő a strukturáltabb és intézményesítettebb interakciót az ország valamennyi fogyatékossággal élőket támogató szervezetével; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a hatóságokat, hogy gondoskodjanak valamennyi megszületett gyermek, köztük a fogyatékossággal születettek nyilvántartásba vételéről; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja az ugandai hatóságokat, hogy fokozzák a fogyatékossággal született gyermekek jogaival és méltóságával kapcsolatos tudatosság növelését célzó erőfeszítéseiket; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az oktatás kiemelkedő szerepet játszik a megbélyegzés elleni küzdelemben; erőteljesen felhívja a figyelmet arra, hogy a fogyatékossággal élők szervezetei kulcsfontosságú szerepet játszanak a fogyatékossággal élők társadalmi beilleszkedésével és az előttük tornyosuló kihívásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a médiának aktívabb szerepet kell játszania a sztereotípiák felszámolásában és a befogadás előmozdításában; felhívja a nemzetközi, nemzeti és helyi döntéshozókat, hogy a médián, az oktatáspolitikán és lakossági kampányokon keresztül biztosítsák és ösztönözzék a figyelemfelkeltést; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangot ad súlyos aggodalmának az emberi jogok védelmezői és a civil társadalmi csoportok – például az emberi jogokkal kapcsolatos tudatosság és az előmozdításukkal foglalkozó fórum – elleni növekvő számú támadás miatt; nyomatékosan felszólítja az ugandai hatóságokat, hogy garantálják az emberijog-védők biztonságát, folytassanak büntetőeljárást az ellenük intézett támadások miatt, és tegyék lehetővé, hogy munkájukat fenyegetésektől és akadályoktól mentesen végezhessék; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az ugandai kormány, a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom arra irányuló erőfeszítéseit, hogy kidolgozzák és végrehajtsák a fogyatékossággal élő személyek szükségleteivel és jogaival foglalkozó, megkülönböztetésmentességen és társadalmi befogadáson, valamint az egészségügyhöz és más szociális szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférésen alapuló politikákat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólít a bevált gyakorlatok cseréjére a fejlődő és fejlett országok körében egyaránt; kéri a Bizottságot, hogy más nemzetközi adományozókkal együtt hozzanak létre egy platformot a fogyatékossággal élő gyermekekre vonatkozó helyes befogadási gyakorlatok megosztása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy maradéktalanul tegyen eleget a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény 32. cikke szerinti kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja az Uniót, hogy használja ki a fejlesztési támogatási programok, nevezetesen a költségvetés-támogatási programok által biztosított politikai befolyását az emberi jogok Ugandán belüli védelmének és előmozdításának javítása érdekében; felhívja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy akár finanszírozás vagy a helyi intézményekkel való koordináció útján van-e jobb módja a segítségnyújtásnak a fogyatékossággal élő gyermekek orvosi támogatása és a családjuk számára sürgős támogatás bővítése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a befogadási politikákat valamennyi vonatkozó ENSZ- és nemzetközi fórumon elő kell mozdítani, mivel a fogyatékosság kérdése jelenleg számos magas szintű nemzetközi tárgyaláson nem jelenik meg, és annak a politikai napirenden kiemelt helyen kell szerepelnie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Ugandai Köztársaság elnökének, az ugandai parlament elnökének, valamint az Afrikai Uniónak és intézményeinek. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  HL C 287. E, 2006.11.24., 336. o.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/116 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/116

---

P8_TA(2018)0083

Az EU és a Comore-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás felmondása (Állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2018. március 15-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás felmondásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI))

(2019/C 162/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14423/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14423/2017),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0447/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0447/2017),

| — | tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (3) (az IUU-rendeletre) és különösen 8. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (3) (az IUU-rendeletre) és különösen 8. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0055/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0055/2018),

| A. | mivel az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió (a továbbiakban: Comore-szigetek) közötti halászati partnerségi megállapodás lehetőséget biztosít annak bármelyik fél által történő megszüntetésére olyan súlyos körülmények fennállása esetén, mint például a felek által a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászat elleni küzdelem érdekében tett kötelezettségvállalások teljesítésének elmulasztása; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió (a továbbiakban: Comore-szigetek) közötti halászati partnerségi megállapodás lehetőséget biztosít annak bármelyik fél által történő megszüntetésére olyan súlyos körülmények fennállása esetén, mint például a felek által a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászat elleni küzdelem érdekében tett kötelezettségvállalások teljesítésének elmulasztása;

| B. | mivel a jogellenes halászat jelentős fenyegetést jelent a globális tengeri erőforrásokra nézve azáltal, hogy kimeríti a halállományokat, tönkreteszi a tengeri élőhelyeket, méltatlanul hátrányos helyzetbe hozza a tisztességes halászokat, és különösen a fejlődő országokban ellehetetleníti a tengerparti közösségek megélhetését; |
| --- | --- |

B.

mivel a jogellenes halászat jelentős fenyegetést jelent a globális tengeri erőforrásokra nézve azáltal, hogy kimeríti a halállományokat, tönkreteszi a tengeri élőhelyeket, méltatlanul hátrányos helyzetbe hozza a tisztességes halászokat, és különösen a fejlődő országokban ellehetetleníti a tengerparti közösségek megélhetését;

| C. | mivel az Uniónak mindent meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országokkal kötött, fenntartható halászati megállapodások kölcsönös előnyökkel járjanak az Unió és az érintett harmadik országok számára, beleértve a helyi lakosságot és a halászati ágazatot is; |
| --- | --- |

C.

mivel az Uniónak mindent meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országokkal kötött, fenntartható halászati megállapodások kölcsönös előnyökkel járjanak az Unió és az érintett harmadik országok számára, beleértve a helyi lakosságot és a halászati ágazatot is;

| D. | mivel az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodás létrejöttéről szóló jegyzőkönyv átfogó célja az Unió és a Comore-szigetek közötti halászati együttműködés mindkét fél érdekében történő javítása azáltal, hogy a Comore-szigeteki kizárólagos gazdasági övezet fenntartható halászati politikájának kialakítása és halászati erőforrásainak fenntartható kiaknázása érdekében partnerségi keretet hoz létre, valamint azáltal, hogy biztosítja az uniós flották érdekeinek megfelelően a rendelkezésre álló többletállomány optimális elosztását; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodás létrejöttéről szóló jegyzőkönyv átfogó célja az Unió és a Comore-szigetek közötti halászati együttműködés mindkét fél érdekében történő javítása azáltal, hogy a Comore-szigeteki kizárólagos gazdasági övezet fenntartható halászati politikájának kialakítása és halászati erőforrásainak fenntartható kiaknázása érdekében partnerségi keretet hoz létre, valamint azáltal, hogy biztosítja az uniós flották érdekeinek megfelelően a rendelkezésre álló többletállomány optimális elosztását;

| E. | mivel az EGK és a Comore-szigetek közötti első halászati megállapodás 1988-ra nyúlik vissza, és mivel azóta az EGK/EU-tagállamok flottái az egymást követő végrehajtási jegyzőkönyveknek köszönhetően halászati lehetőségekhez jutottak; |
| --- | --- |

E.

mivel az EGK és a Comore-szigetek közötti első halászati megállapodás 1988-ra nyúlik vissza, és mivel azóta az EGK/EU-tagállamok flottái az egymást követő végrehajtási jegyzőkönyveknek köszönhetően halászati lehetőségekhez jutottak;

| F. | mivel az UNCTAD „Halászati export és a legkevésbé fejlett országok gazdasági fejlődése”című jelentése szerint az ágazati együttműködés eddig csak kezdetleges szintet ért el, és minimális hatásokkal járt a halászati ágazatra, a kirakodási feltételekre, a nyomon követéshez és felügyelethez fűződő kapacitásra, a tudományos fejlődésre, valamint a halászok és a megfigyelők technikai képzésére nézve; mivel a tonhal tonnánkénti ára, melyet az Unió a Comore-szigeteknek fizet, a becsült tonnánkénti nagykereskedelmi ár körülbelül 15 %-a; |
| --- | --- |

F.

mivel az UNCTAD „Halászati export és a legkevésbé fejlett országok gazdasági fejlődése”című jelentése szerint az ágazati együttműködés eddig csak kezdetleges szintet ért el, és minimális hatásokkal járt a halászati ágazatra, a kirakodási feltételekre, a nyomon követéshez és felügyelethez fűződő kapacitásra, a tudományos fejlődésre, valamint a halászok és a megfigyelők technikai képzésére nézve; mivel a tonhal tonnánkénti ára, melyet az Unió a Comore-szigeteknek fizet, a becsült tonnánkénti nagykereskedelmi ár körülbelül 15 %-a;

| G. | mivel a Comore-szigeteket 2015. október 1-én értesítették arról, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosíthatják az ország lobogója alatt lajstromozott hajók megfelelő ellenőrzésének elmulasztása miatt; mivel annak ellenére, hogy a „piros lapot”kibocsátó Unió az országot 2017 májusában nem együttműködő országként azonosította, 2017 júliusában pedig fel is vette ezen országok jegyzékébe, az ország a mai napig nem hozta meg az azonosított problémák megoldásához és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez szükséges korrekciós intézkedéseket; |
| --- | --- |

G.

mivel a Comore-szigeteket 2015. október 1-én értesítették arról, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosíthatják az ország lobogója alatt lajstromozott hajók megfelelő ellenőrzésének elmulasztása miatt; mivel annak ellenére, hogy a „piros lapot”kibocsátó Unió az országot 2017 májusában nem együttműködő országként azonosította, 2017 júliusában pedig fel is vette ezen országok jegyzékébe, az ország a mai napig nem hozta meg az azonosított problémák megoldásához és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez szükséges korrekciós intézkedéseket;

| H. | mivel az ezt megelőző, a Comore-szigeteki Unióval kötött halászati megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv 2016. december 30-án lejárt, és nem újították meg tekintve, hogy a Comore-szigetek elmulasztotta a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem érdekében vállalt kötelezettségének teljesítését; mivel a jegyzőkönyv évi 600 000 EUR pénzügyi keretösszeget biztosított, amelyből 300 000 eurót különítettek el a Comore-szigetek halászati politikájának támogatására a halászati erőforrások fenntarthatóságának és hatékony kezelésének előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

H.

mivel az ezt megelőző, a Comore-szigeteki Unióval kötött halászati megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv 2016. december 30-án lejárt, és nem újították meg tekintve, hogy a Comore-szigetek elmulasztotta a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem érdekében vállalt kötelezettségének teljesítését; mivel a jegyzőkönyv évi 600 000 EUR pénzügyi keretösszeget biztosított, amelyből 300 000 eurót különítettek el a Comore-szigetek halászati politikájának támogatására a halászati erőforrások fenntarthatóságának és hatékony kezelésének előmozdítása céljából;

| I. | mivel az Unió határozottan elköteleződött a jogellenes halászat és bármely, ebből eredő üzlet elleni harc mellett, és ezt az elhatározást a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet határozza meg; |
| --- | --- |

I.

mivel az Unió határozottan elköteleződött a jogellenes halászat és bármely, ebből eredő üzlet elleni harc mellett, és ezt az elhatározást a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet határozza meg;

| J. | mivel az Unió és tagállamai számos ágazatban működnek együtt a Comore-szigetekkel; mivel a halászati partnerségi megállapodás Unió általi felmondása (a szükséges korrekciós intézkedések megtételével) visszafordítható, és mivel ezen megállapodás felmondása nem zárja ki, hogy a jövőben tárgyalásokat folytassanak egy másik megállapodásról vagy az együttműködés bármely egyéb formájáról a halászati szektorban; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió és tagállamai számos ágazatban működnek együtt a Comore-szigetekkel; mivel a halászati partnerségi megállapodás Unió általi felmondása (a szükséges korrekciós intézkedések megtételével) visszafordítható, és mivel ezen megállapodás felmondása nem zárja ki, hogy a jövőben tárgyalásokat folytassanak egy másik megállapodásról vagy az együttműködés bármely egyéb formájáról a halászati szektorban;

| K. | mivel a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem nem csupán attól függ, hogy azonosítják a nem együttműködő harmadik országokat, hanem azt is megköveteli, hogy a feltárt helyzetek orvosolására megoldást találjanak; mivel hacsak külső segítséget nem kap a Comore-szigetek, nem lesz képes javítani a tengeri halászat kezelésére vonatkozó politikáin, ideértve különösen a kirakodási, ellenőrzési és felügyeleti kapacitást, műszaki és tudományos fejlődést, valamint a halászok és a megfigyelők technikai képzését; |
| --- | --- |

K.

mivel a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem nem csupán attól függ, hogy azonosítják a nem együttműködő harmadik országokat, hanem azt is megköveteli, hogy a feltárt helyzetek orvosolására megoldást találjanak; mivel hacsak külső segítséget nem kap a Comore-szigetek, nem lesz képes javítani a tengeri halászat kezelésére vonatkozó politikáin, ideértve különösen a kirakodási, ellenőrzési és felügyeleti kapacitást, műszaki és tudományos fejlődést, valamint a halászok és a megfigyelők technikai képzését;

| L. | mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a fenntartható fejlesztési célok első alkalommal foglalják magukban a tengerek és a tengeri erőforrások megőrzését és fenntartható kiaknázását (14. cél); |
| --- | --- |

L.

mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a fenntartható fejlesztési célok első alkalommal foglalják magukban a tengerek és a tengeri erőforrások megőrzését és fenntartható kiaknázását (14. cél);

| 1. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Comore-szigetek az Unió figyelmeztetése ellenére sem hozta meg az azonosított problémák megoldásához és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez szükséges korrekciós intézkedéseket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ismételten hangsúlyozza a lobogó szerinti állam általi ellenőrzés hatékony kivitelezésének fontosságát, aminek hiánya a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat egyik kiváltó oka; úgy véli, hogy a Comore-szigeteknek meg kell felelnie a nemzetközi jog értelmében fennálló kötelezettségeinek a lobogója alatt közlekedő hajók felügyelete és ellenőrzése tekintetében; határozottan úgy véli, hogy a felügyelet, valamint a halászat engedélyezésének ilyen jellegű hiánya lehetővé teszi, hogy ezek a hajók büntetlenül éljenek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat lehetőségével; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a Comore-szigeteknek továbbra is együtt kellene működnie az Európai Unióval, és ezen együttműködés lehetőségét arra kellene használnia, hogy megtegye a jogellenes halászattal szembeni fellépésének javításához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Unió és a Comore-szigetek között csaknem 30 éve fennálló halászati megállapodásban – amelynek egyik összetevője a Comore-szigetek halászati ágazatának fejlesztéséhez szükséges együttműködést és támogatást célozza – nem volt lehetséges kézzelfoghatóbb eredményeket elérni a halászati ágazat fejlesztése, többek között a nyomon követési és felügyeleti kapacitás, a tudományos fejlődés, valamint a halászok és a megfigyelők technikai képzése terén; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kitart amellett, hogy a rendelkezésre álló fejlesztési együttműködési eszközöket, különösen az Európai Fejlesztési Alapot (EFA) hatékonyabban össze kell hangolni a halászati ágazat kapacitásfejlesztésére irányuló általános támogatással; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy az EU-val kötött halászati partnerségi megállapodás és más nemzetközi eszközök értelmében, valamint a 2030-ig tartó menetrend és a fenntartható fejlesztési célok megvalósítására vonatkozó kerettel összhangban a Comore-szigetek kötelessége, hogy tiszteletben tartsa a felelősségteljes kormányzás elveit a halászat és a felelős halászat terén, fenntartsa a halállományokat és megőrizze a tengeri ökoszisztémát kizárólagos gazdasági övezetében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy világszinten szükséges küzdeni a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellen, valamint ösztönözni kell az országokat arra, hogy kötelezettségeiket komolyan vegyék és a halászati ágazatokban szükséges reformokat végrehajtsák; |
| --- | --- |

7.

| 8. | továbbra is állítja, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemnek nem kizárólag a nem együttműködő harmadik országok azonosításától kellene függenie, és hogy annak érdekében, hogy a jogellenes halászat minden formája ellen ténylegesen küzdelmet lehessen folytatni, fontos módot találni arra, hogyan lehetne segíteni az országokat – különösképpen az olyan kis méretű, fejlődő szigetállamokat, mint a Comore-szigetek – annak érdekében, hogy meg tudják változtatni a halászat kezelésére szolgáló szakpolitikáikat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | egyetért a Bizottsággal és a Tanáccsal abban, hogy szükséges alkalmazni a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet 38. cikkének (8) bekezdésében idézett lépéseket, amelyek szerint lehetőség van a Comore-szigetekkel fennálló olyan kétoldalú halászati megállapodások vagy halászati partnerségi megállapodások felmondására, amelyek a megállapodás megszüntetéséről rendelkeznek arra az esetre, ha az IUU-halászat elleni küzdelemre vonatkozóan tett kötelezettségvállalások betartását az állam elmulasztja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tudomásul veszi a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet 38. cikkének (8) bekezdésében megfogalmazott egyéb következményeket, ideértve többek között a bérbeadásra, átlobogózásra, valamint magánmegállapodásokra vonatkozó tilalmakat is; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mindazonáltal úgy véli, hogy egy ilyen felmondás nem jelentheti egyúttal az Unió és a Comore-szigetek közötti halászati együttműködés megszűnését; felhívja az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy ezt a kapcsolatot lehetséges legyen minél hamarabb helyreállítani, abból kiindulva, hogy a halászati közösségeket, valamint a kisüzemi halászatot az ország fejlődése szempontjából kulcsfontosságú tényezőnek kellene tekinteni, valamint hogy ebből a célból a következő területeken elő kellene mozdítani a beruházásokat és a technológiai segítségnyújtást:






  — | halászati közigazgatási és irányítási rendszer, törvényhozás, intézményrendszer, emberi erőforrásokkal összefüggő kapacitásépítés (halászok, tudósok, felügyelők és mások), valamint a tradicionális Comore-szigeteki halászati felszerelés és halfajok kereskedelmi és kulturális értékének fokozása; |
| --- | --- | --- |

11.

—

halászati közigazgatási és irányítási rendszer, törvényhozás, intézményrendszer, emberi erőforrásokkal összefüggő kapacitásépítés (halászok, tudósok, felügyelők és mások), valamint a tradicionális Comore-szigeteki halászati felszerelés és halfajok kereskedelmi és kulturális értékének fokozása;

| — | nyomonkövetési és tudományos kapacitások, partvédelmi kapacitás, valamint a vizsgálatra, felügyeletre és minőségellenőrzésre vonatkozó kapacitások; |
| --- | --- |

—

nyomonkövetési és tudományos kapacitások, partvédelmi kapacitás, valamint a vizsgálatra, felügyeletre és minőségellenőrzésre vonatkozó kapacitások;

| — | létesítmények létrehozása a halak hűtésére, elosztására és feldolgozására; |
| --- | --- |

—

létesítmények létrehozása a halak hűtésére, elosztására és feldolgozására;

| — | kirakodási és biztonsági infrastruktúra kiépítése és fejlesztése a kikötőkben; |
| --- | --- |

—

kirakodási és biztonsági infrastruktúra kiépítése és fejlesztése a kikötőkben;

| — | a Comore-szigeteki kisüzemi flotta megújítása a biztonságosság, tengeren maradási képesség, valamint a halászati kapacitás fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

—

a Comore-szigeteki kisüzemi flotta megújítása a biztonságosság, tengeren maradási képesség, valamint a halászati kapacitás fejlesztése érdekében;

| 12. | kéri egy olyan záradék beillesztését, amely szerint a Comore-szigetek hiányosságainak orvoslása esetén az eljárás megszüntetésre, a „piros lap”pedig visszavonásra kerülne, ezzel lehetővé téve az uniós flották számára a visszatérést; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a normális működéshez való visszatéréshez szükséges lépéseket a jogellenes, nem bejelentett halászat elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedések hatékonyságának javítása által, valamint azáltal, hogy amint a jegyzőkönyv új elemei megtárgyalásra kerülnek, lehetőséget ad az uniós flottának a halászati övezetbe való visszatérésre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot arra, hogy hatáskörén belül eljárva haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet az ilyen fejlesztések során esetlegesen felmerülő késedelmekről; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Comore-szigeteki Unió kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  HL L 290., 2006.10.20., 7. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0082.

(3)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/119

---

P8_TA(2018)0090

A szíriai helyzet

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2018/2626(RSP))

(2019/C 162/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Szíriára vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2017. május 18-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Szíriára vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2017. május 18-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára és az ENSZ más emberi jogi szerződéseire és eszközeire, köztük a Gyermek Jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára és az ENSZ más emberi jogi szerződéseire és eszközeire, köztük a Gyermek Jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő), Federica Mogherini Szíriáról szóló nyilatkozataira, különösen a szíriai tűzszünetről szóló 2017. július 9-i, a szíriai ellenzék Rijádban tartott konferenciájáról szóló, 2017. november 25-i és a Kelet-Gútában zajló vérengzésekről szóló 2018. február 23-i nyilatkozatára, és a Külügyek Tanácsának 2018. február 26-i ülésére való megérkezését követően tett megjegyzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő), Federica Mogherini Szíriáról szóló nyilatkozataira, különösen a szíriai tűzszünetről szóló 2017. július 9-i, a szíriai ellenzék Rijádban tartott konferenciájáról szóló, 2017. november 25-i és a Kelet-Gútában zajló vérengzésekről szóló 2018. február 23-i nyilatkozatára, és a Külügyek Tanácsának 2018. február 26-i ülésére való megérkezését követően tett megjegyzéseire,

| — | tekintettel a Federica Mogherini alelnök/főképviselő és Sztilianidesz biztos által 2017. október 3-án a közelmúltbeli szíriai támadásokról, 2018. február 20-án a szíriai Kelet-Gútában és Idlibben uralkodó humanitárius helyzetről és 2018. március 6-án a Kelet-Gútában és Szíria más területein tapasztalható helyzetről tett közös nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini alelnök/főképviselő és Sztilianidesz biztos által 2017. október 3-án a közelmúltbeli szíriai támadásokról, 2018. február 20-án a szíriai Kelet-Gútában és Idlibben uralkodó humanitárius helyzetről és 2018. március 6-án a Kelet-Gútában és Szíria más területein tapasztalható helyzetről tett közös nyilatkozatokra,

| — | tekintettel a Federica Mogherini alelnök/főképviselő által a 2018. február 6-i plenáris ülésen a törökországi emberi jogi helyzetről és a szíriai Afrínban tapasztalható helyzetről tett nyilatkozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini alelnök/főképviselő által a 2018. február 6-i plenáris ülésen a törökországi emberi jogi helyzetről és a szíriai Afrínban tapasztalható helyzetről tett nyilatkozatra;

| — | tekintettel a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. május 9-i 2011/273/KKBP tanácsi határozatra (2) és két új miniszternek a szankciójegyzékbe történő felvételéről szóló 2018. február 26-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. május 9-i 2011/273/KKBP tanácsi határozatra (2) és két új miniszternek a szankciójegyzékbe történő felvételéről szóló 2018. február 26-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, „A Szíriára vonatkozó uniós stratégia elemei”című, 2017. március 14-i közös közleményre (JOIN(2017)0011), valamint a Tanács Szíriáról szóló, 2017. április 3-i következtetéseire, amelyek együttesen alkotják a Szíriára vonatkozó új uniós stratégiát, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, „A Szíriára vonatkozó uniós stratégia elemei”című, 2017. március 14-i közös közleményre (JOIN(2017)0011), valamint a Tanács Szíriáról szóló, 2017. április 3-i következtetéseire, amelyek együttesen alkotják a Szíriára vonatkozó új uniós stratégiát,

| — | tekintettel a „Szíria és a térség jövőjének támogatása”elnevezésű konferenciáról a társelnökök által tett, 2017. április 5-i nyilatkozatra, és a szíriai helyzettel foglalkozó korábbi, Londonban, Kuvaitban, Berlinben és Helsinkiben megrendezett konferenciákra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szíria és a térség jövőjének támogatása”elnevezésű konferenciáról a társelnökök által tett, 2017. április 5-i nyilatkozatra, és a szíriai helyzettel foglalkozó korábbi, Londonban, Kuvaitban, Berlinben és Helsinkiben megrendezett konferenciákra,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad el-Husszein által az Emberi Jogi Tanács (EJT) genfi ülésén a szíriai helyzetről tett nyilatkozataira, különösen a 2018. február 26-i és a 2018. március 2-i nyilatkozatára, valamint a hivatalának tevékenységeiről és a közelmúltbeli emberi jogi fejleményekről szóló, 2018. március 7-i szóbeli tájékoztatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad el-Husszein által az Emberi Jogi Tanács (EJT) genfi ülésén a szíriai helyzetről tett nyilatkozataira, különösen a 2018. február 26-i és a 2018. március 2-i nyilatkozatára, valamint a hivatalának tevékenységeiről és a közelmúltbeli emberi jogi fejleményekről szóló, 2018. március 7-i szóbeli tájékoztatójára,

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkár szóvivőjének tulajdonítható, a Szíriai Arab Köztársaságban található Kelet-Gútáról szóló, 2018. február 20-i és február 24-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkár szóvivőjének tulajdonítható, a Szíriai Arab Köztársaságban található Kelet-Gútáról szóló, 2018. február 20-i és február 24-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára és valamennyi olyan ENSZ-egyezményre, amelynek Szíria részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára és valamennyi olyan ENSZ-egyezményre, amelynek Szíria részes fele,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) Szíriáról szóló határozataira, különösen a 2015. december 18-i 2254 (2015) számú határozatra, a határokon átnyúló segélyszállítmányok Szíriában történő engedélyezéséről szóló, 2017. december 19-i 2393 (2017) számú határozatra és a humanitárius segítségnyújtás megvalósítása érdekében a szíriai ellenségeskedés 30 napos beszüntetéséről szóló, 2018. február 24-i 2401 (2018) számú határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) Szíriáról szóló határozataira, különösen a 2015. december 18-i 2254 (2015) számú határozatra, a határokon átnyúló segélyszállítmányok Szíriában történő engedélyezéséről szóló, 2017. december 19-i 2393 (2017) számú határozatra és a humanitárius segítségnyújtás megvalósítása érdekében a szíriai ellenségeskedés 30 napos beszüntetéséről szóló, 2018. február 24-i 2401 (2018) számú határozatra,

| — | tekintettel az EJT által létrehozott, a Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottság jelentéseire, valamint az EJT-nek a Szíriai Arab Köztársaságról szóló határozataira, különösen a Kelet-Gúta egyre romló emberi jogi helyzetéről szóló, 2018. március 5-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EJT által létrehozott, a Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottság jelentéseire, valamint az EJT-nek a Szíriai Arab Köztársaságról szóló határozataira, különösen a Kelet-Gúta egyre romló emberi jogi helyzetéről szóló, 2018. március 5-i határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta elkövetett, a nemzetközi jog hatálya alá tartozó legsúlyosabb bűncselekmények elkövetéséért felelős személyek elleni nyomozást és büntetőeljárás alá vonását segítő nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus létrehozásáról szóló, 2016. december 21-i A-71/248 sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta elkövetett, a nemzetközi jog hatálya alá tartozó legsúlyosabb bűncselekmények elkövetéséért felelős személyek elleni nyomozást és büntetőeljárás alá vonását segítő nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus létrehozásáról szóló, 2016. december 21-i A-71/248 sz. határozatára,

| — | tekintettel a Római Statútumra és a Nemzetközi Bíróság, valamint az ad hoc bíróságok, többek közt a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék, a Ruandai Nemzetközi Törvényszék és a Libanoni Különleges Bíróság alapító okirataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Római Statútumra és a Nemzetközi Bíróság, valamint az ad hoc bíróságok, többek közt a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék, a Ruandai Nemzetközi Törvényszék és a Libanoni Különleges Bíróság alapító okirataira,

| — | tekintettel a Szíriai Arab Köztársaságban a dezeszkalációs zónák létrehozásáról szóló, Irán, Oroszország és Törökország által 2017. május 6-án aláírt megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriai Arab Köztársaságban a dezeszkalációs zónák létrehozásáról szóló, Irán, Oroszország és Törökország által 2017. május 6-án aláírt megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ Népesedési Alapja által 2017-ben közzétett, „Voices from Syria 2018 – Assessment Findings of the Humanitarian Needs Overview”(Szíria hangjai (2018) – A humanitárius szükségleteket áttekintő értékelő eredmények”) című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Népesedési Alapja által 2017-ben közzétett, „Voices from Syria 2018 – Assessment Findings of the Humanitarian Needs Overview”(Szíria hangjai (2018) – A humanitárius szükségleteket áttekintő értékelő eredmények”) című jelentésre,

| — | tekintettel a Közel-Kelettel foglalkozó Carnegie Központ 2018. március 5-i jelentésére, miszerint a szíriai nemzetbiztonsági iroda vezetője, Ali Mamlouk, aki szintén szerepel az EU szankciójegyzékén, állítólag találkozott az olasz belügyminiszterrel és az olasz Tájékoztatási és Külbiztonsági Ügynökség igazgatójával Rómában, nyilvánvaló megsértve a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. május 9-i 2011/273/KKBP tanácsi határozatot, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közel-Kelettel foglalkozó Carnegie Központ 2018. március 5-i jelentésére, miszerint a szíriai nemzetbiztonsági iroda vezetője, Ali Mamlouk, aki szintén szerepel az EU szankciójegyzékén, állítólag találkozott az olasz belügyminiszterrel és az olasz Tájékoztatási és Külbiztonsági Ügynökség igazgatójával Rómában, nyilvánvaló megsértve a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. május 9-i 2011/273/KKBP tanácsi határozatot,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Szíriában a hétéves polgári konfliktus folytatódik, annak ellenére, hogy számos nemzetközi erőfeszítés történt a tűzszünet elérésére és egy tárgyalásos megoldás alapjának lefektetésére; mivel következésképpen az ország humanitárius helyzete továbbra is katasztrofális; mivel 13 millió embernek, köztük 6 millió gyermeknek van szüksége a humanitárius támogatás valamilyen formájára; mivel 6,1 millió ember belső menekült, 3 millió polgári személy él ostromlott területeken és több mint 5 millió a szomszédos régiókban tartózkodó, nyilvántartott szíriai menekültek száma; mivel a konfliktus során legalább 400 000 szíriai lakos vesztette életét; |
| --- | --- |

A.

mivel Szíriában a hétéves polgári konfliktus folytatódik, annak ellenére, hogy számos nemzetközi erőfeszítés történt a tűzszünet elérésére és egy tárgyalásos megoldás alapjának lefektetésére; mivel következésképpen az ország humanitárius helyzete továbbra is katasztrofális; mivel 13 millió embernek, köztük 6 millió gyermeknek van szüksége a humanitárius támogatás valamilyen formájára; mivel 6,1 millió ember belső menekült, 3 millió polgári személy él ostromlott területeken és több mint 5 millió a szomszédos régiókban tartózkodó, nyilvántartott szíriai menekültek száma; mivel a konfliktus során legalább 400 000 szíriai lakos vesztette életét;

| B. | mivel az olyan területek és városok, mint Idlib, Kelet-Gúta, Jármúk, Fúa és Kafrija régóta szenvednek a polgári lakosság számára komoly következményekkel járó blokádoktól, ahová a szíriai rezsim által a saját népe ellen Oroszország és Irán támogatásával indított katonai offenzíva és bombázások miatt nincs lehetőség a humanitárius támogatás fenntartható módon történő eljuttatására; mivel a szíriai rezsim és szövetségesei öt éve ostromolják Kelet-Gútát, a civil lakosságot – köztük gyermekeket, iskolákat, egészségügyi létesítményeket bombázásoknak, tüzérségi támadásoknak és vegyi fegyverek használatának téve ki, több száz halálesetet okozva a térségben; mivel a Kelet-Gútában található terrorista csoportokat Damaszkusz polgári körzeteinek bombázásával vádolják; |
| --- | --- |

B.

mivel az olyan területek és városok, mint Idlib, Kelet-Gúta, Jármúk, Fúa és Kafrija régóta szenvednek a polgári lakosság számára komoly következményekkel járó blokádoktól, ahová a szíriai rezsim által a saját népe ellen Oroszország és Irán támogatásával indított katonai offenzíva és bombázások miatt nincs lehetőség a humanitárius támogatás fenntartható módon történő eljuttatására; mivel a szíriai rezsim és szövetségesei öt éve ostromolják Kelet-Gútát, a civil lakosságot – köztük gyermekeket, iskolákat, egészségügyi létesítményeket bombázásoknak, tüzérségi támadásoknak és vegyi fegyverek használatának téve ki, több száz halálesetet okozva a térségben; mivel a Kelet-Gútában található terrorista csoportokat Damaszkusz polgári körzeteinek bombázásával vádolják;

| C. | mivel a kelet-gútai helyzet olyannyira kritikus, hogy az ENSZ főtitkára, António Guterres „földi pokolként”írta azt le; mivel a Kelet-Gútában élő emberek nem jutnak semmilyen támogatáshoz 2018. február 14. óta, amikor az egyetlen konvoj szállítmánya mindössze 7 200 személyhez jutott el a térségben élő 400 000 közül; mivel az ENSZ egyik segélykonvojának végül sikerült 2018. március 5-én belépnie Dúma területére, 27 500 szükséget szenvedő emberhez juttatva el élelmiszert és egészségügyi felszerelést; mivel a szíriai rezsim létfontosságú egészségügyi cikkeket távolított el a konvojból; |
| --- | --- |

C.

mivel a kelet-gútai helyzet olyannyira kritikus, hogy az ENSZ főtitkára, António Guterres „földi pokolként”írta azt le; mivel a Kelet-Gútában élő emberek nem jutnak semmilyen támogatáshoz 2018. február 14. óta, amikor az egyetlen konvoj szállítmánya mindössze 7 200 személyhez jutott el a térségben élő 400 000 közül; mivel az ENSZ egyik segélykonvojának végül sikerült 2018. március 5-én belépnie Dúma területére, 27 500 szükséget szenvedő emberhez juttatva el élelmiszert és egészségügyi felszerelést; mivel a szíriai rezsim létfontosságú egészségügyi cikkeket távolított el a konvojból;

| D. | mivel 2018. február 24-én az ENSZ BT elfogadta a 2401. számú határozatot, amelyben a Biztonsági Tanács a konfliktusban érintett valamennyi felet felszólítja az ellenségeskedés legalább 30 egymást követő napon át tartó, azonnali felfüggesztésére annak érdekében, hogy lehetséges legyen a humanitárius támogatás biztonságos, akadálytalan és folyamatos eljuttatása, valamint a súlyosan beteg és sebesült emberek egészségügyi evakuálása az alkalmazandó nemzetközi joggal összhangban; mivel a szíriai rezsim, valamint az orosz és iráni erők annak ellenére nem hajtották végre az ENSZ BT 2401. sz. határozatát, hogy a nemzetközi közösség többször kérte azt; mivel a katonaság a régió „felszabadítását”ürügyként használja a polgári lakosság további támadásához; mivel Oroszország az elmúlt években az ENSZ BT 11 határozatát vétózta meg, többek között azt is, melynek célja az ENSZ és a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet közös vizsgálati mechanizmusának meghosszabbítása volt 2017 novemberében, és aktív szerepet játszott a határozatok tartalmának korlátozásában; |
| --- | --- |

D.

mivel 2018. február 24-én az ENSZ BT elfogadta a 2401. számú határozatot, amelyben a Biztonsági Tanács a konfliktusban érintett valamennyi felet felszólítja az ellenségeskedés legalább 30 egymást követő napon át tartó, azonnali felfüggesztésére annak érdekében, hogy lehetséges legyen a humanitárius támogatás biztonságos, akadálytalan és folyamatos eljuttatása, valamint a súlyosan beteg és sebesült emberek egészségügyi evakuálása az alkalmazandó nemzetközi joggal összhangban; mivel a szíriai rezsim, valamint az orosz és iráni erők annak ellenére nem hajtották végre az ENSZ BT 2401. sz. határozatát, hogy a nemzetközi közösség többször kérte azt; mivel a katonaság a régió „felszabadítását”ürügyként használja a polgári lakosság további támadásához; mivel Oroszország az elmúlt években az ENSZ BT 11 határozatát vétózta meg, többek között azt is, melynek célja az ENSZ és a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet közös vizsgálati mechanizmusának meghosszabbítása volt 2017 novemberében, és aktív szerepet játszott a határozatok tartalmának korlátozásában;

| E. | mivel ezek a támadások és az a háborús taktika, hogy a lakott területek ostroma révén éheztetik a polgári lakosságot és lakóhelyük elhagyására kényszerítik őket, többek között demográfiai változás céljából, a nemzetközi humanitárius jog egyértelmű megsértésének minősül; mivel az evakuálási erőfeszítések, valamint a humanitárius segítségnyújtás és az egészségügyi ellátás akadályozása a nemzetközi humanitárius jog és az ENSZ BT számos határozatának súlyos megsértését jelenti; |
| --- | --- |

E.

mivel ezek a támadások és az a háborús taktika, hogy a lakott területek ostroma révén éheztetik a polgári lakosságot és lakóhelyük elhagyására kényszerítik őket, többek között demográfiai változás céljából, a nemzetközi humanitárius jog egyértelmű megsértésének minősül; mivel az evakuálási erőfeszítések, valamint a humanitárius segítségnyújtás és az egészségügyi ellátás akadályozása a nemzetközi humanitárius jog és az ENSZ BT számos határozatának súlyos megsértését jelenti;

| F. | mivel Törökországnak a kurdok ellenőrzése alatt álló Afrínban végzett, „Olajág”elnevezésű katonai művelete új dimenziót hozott a szíriai konfliktusba, további humanitárius aggályokat és aggodalmakat vetve fel a szíriai kényes belső egyensúlyokra gyakorolt negatív hatásokkal és/vagy a tárgyalásos megoldásra tett erőfeszítésekkel kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy már eddig is nagyon sok polgári halálos áldozatot jelentettek, és több száz polgári személy élete forog veszélyben; mivel az EU nevében az alelnök/főképviselő egyértelműen hangot adott ezeknek az aggodalmaknak, felszólítva a török kormányt arra, hogy állítsa le az offenzívát, és hangsúlyozva, hogy az ENSZ-jegyzékbe foglalt terrorista szervezetek legyőzésére kell összpontosítani; |
| --- | --- |

F.

mivel Törökországnak a kurdok ellenőrzése alatt álló Afrínban végzett, „Olajág”elnevezésű katonai művelete új dimenziót hozott a szíriai konfliktusba, további humanitárius aggályokat és aggodalmakat vetve fel a szíriai kényes belső egyensúlyokra gyakorolt negatív hatásokkal és/vagy a tárgyalásos megoldásra tett erőfeszítésekkel kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy már eddig is nagyon sok polgári halálos áldozatot jelentettek, és több száz polgári személy élete forog veszélyben; mivel az EU nevében az alelnök/főképviselő egyértelműen hangot adott ezeknek az aggodalmaknak, felszólítva a török kormányt arra, hogy állítsa le az offenzívát, és hangsúlyozva, hogy az ENSZ-jegyzékbe foglalt terrorista szervezetek legyőzésére kell összpontosítani;

| G. | mivel a szíriai konfliktus során az Asszád-rezsim és szövetségesei, illetve terrorista csoportok által elkövetett jogsértések között említhetőek a polgári lakosságot célzó, válogatás nélküli támadások, többek között vegyi fegyverek bevetése révén, törvénytelen gyilkosságok, kínzások és rossz bánásmód, az erőszakos eltüntetések, a tömeges és önkényes letartóztatások, a kollektív büntetések, az egészségügyi dolgozók elleni támadások, valamint az élelmiszer, a víz és az orvosi segítség megvonása; mivel ezek a bűncselekmények ez idáig büntetlenül maradtak; |
| --- | --- |

G.

mivel a szíriai konfliktus során az Asszád-rezsim és szövetségesei, illetve terrorista csoportok által elkövetett jogsértések között említhetőek a polgári lakosságot célzó, válogatás nélküli támadások, többek között vegyi fegyverek bevetése révén, törvénytelen gyilkosságok, kínzások és rossz bánásmód, az erőszakos eltüntetések, a tömeges és önkényes letartóztatások, a kollektív büntetések, az egészségügyi dolgozók elleni támadások, valamint az élelmiszer, a víz és az orvosi segítség megvonása; mivel ezek a bűncselekmények ez idáig büntetlenül maradtak;

| H. | mivel az ISIS/Dáis és egyéb dzsihádista mozgalmak atrocitásokat követtek el és súlyosan megsértették a nemzetközi jogot, többek között brutális kivégzések és szexuális erőszak, elrablások, kínzás, erőszakos térítés, valamint nők és lányok rabszolgaságba kényszerítése révén; mivel gyermekeket toboroznak és használnak terrorista tevékenységekhez; mivel komoly aggodalomra ad okot a polgári lakosság emberi pajzsként való használata a szélsőségesek uralta területeken; mivel ezek a cselekedetek háborús bűnöknek, emberiesség elleni bűncselekményeknek és népirtásnak minősülnek; |
| --- | --- |

H.

mivel az ISIS/Dáis és egyéb dzsihádista mozgalmak atrocitásokat követtek el és súlyosan megsértették a nemzetközi jogot, többek között brutális kivégzések és szexuális erőszak, elrablások, kínzás, erőszakos térítés, valamint nők és lányok rabszolgaságba kényszerítése révén; mivel gyermekeket toboroznak és használnak terrorista tevékenységekhez; mivel komoly aggodalomra ad okot a polgári lakosság emberi pajzsként való használata a szélsőségesek uralta területeken; mivel ezek a cselekedetek háborús bűnöknek, emberiesség elleni bűncselekményeknek és népirtásnak minősülnek;

| I. | mivel a jelenlegi helyzetben gyengül a demokratikus ellenzék, és a polgári lakosság egyrészt a dzsihádista terroristák és az iszlám fundamentalisták, másrészt az Asszád-rezsim támogatói közé szorul; |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenlegi helyzetben gyengül a demokratikus ellenzék, és a polgári lakosság egyrészt a dzsihádista terroristák és az iszlám fundamentalisták, másrészt az Asszád-rezsim támogatói közé szorul;

| J. | mivel a Tanács 2018. február 26-án – az Szíriában kialakult helyzet súlyossága miatt – felvette a szír kormány ipari miniszterét és tájékoztatási miniszterét a szíriai rezsimmel szembeni uniós korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékébe; |
| --- | --- |

J.

mivel a Tanács 2018. február 26-án – az Szíriában kialakult helyzet súlyossága miatt – felvette a szír kormány ipari miniszterét és tájékoztatási miniszterét a szíriai rezsimmel szembeni uniós korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékébe;

| K. | mivel a nemzetközi közösség és az egyes államok kötelessége felelősségre vonni a szíriai konfliktus során elkövetett nemzetközi emberi jogi és humanitárius jogi jogsértésekért felelős személyeket, többek között az egyetemes joghatóság elvének, valamint a nemzeti jogszabályok alkalmazása révén; mivel erre vagy a meglévő nemzeti és nemzetközi jogorvoslati rendszerek – többek között a nemzeti bíróságok és nemzetközi törvényszékek – keretében, vagy a jövőben létrehozandó ad hoc nemzetközi büntetőbíróságok révén kerülhet sor; mivel a személyes büntetőjogi felelősségen felül bizonyos körülmények között az államokkal szemben is eljárás indítható a Nemzetközi Bíróság joghatósága alá tartozó nemzetközi szerződések és egyezmények – köztük a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni 1984. évi egyezmény és a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről szóló 1948. évi egyezmény – szerinti kötelezettségek megsértéséért; |
| --- | --- |

K.

mivel a nemzetközi közösség és az egyes államok kötelessége felelősségre vonni a szíriai konfliktus során elkövetett nemzetközi emberi jogi és humanitárius jogi jogsértésekért felelős személyeket, többek között az egyetemes joghatóság elvének, valamint a nemzeti jogszabályok alkalmazása révén; mivel erre vagy a meglévő nemzeti és nemzetközi jogorvoslati rendszerek – többek között a nemzeti bíróságok és nemzetközi törvényszékek – keretében, vagy a jövőben létrehozandó ad hoc nemzetközi büntetőbíróságok révén kerülhet sor; mivel a személyes büntetőjogi felelősségen felül bizonyos körülmények között az államokkal szemben is eljárás indítható a Nemzetközi Bíróság joghatósága alá tartozó nemzetközi szerződések és egyezmények – köztük a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni 1984. évi egyezmény és a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről szóló 1948. évi egyezmény – szerinti kötelezettségek megsértéséért;

| L. | mivel az EU továbbra is elkötelezett az ENSZ szíriai különmegbízottjának védnöksége alatt folytatott, genfi folyamatként ismert tárgyalások sikere mellett; mivel az EU továbbra is támogatja ezt a folyamatot, többek között a Szíria és a térség jövőjének támogatásárról szóló második brüsszeli konferencia szervezése révén, amelyre a tervek szerint 2018. április 24–25-én kerül sor; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU továbbra is elkötelezett az ENSZ szíriai különmegbízottjának védnöksége alatt folytatott, genfi folyamatként ismert tárgyalások sikere mellett; mivel az EU továbbra is támogatja ezt a folyamatot, többek között a Szíria és a térség jövőjének támogatásárról szóló második brüsszeli konferencia szervezése révén, amelyre a tervek szerint 2018. április 24–25-én kerül sor;

| M. | mivel a genfi tárgyalások eddig nem hoztak előrelépést a szíriai válság békés megoldásában, a 2018. január 25-én és 26-án Bécsben tartott 9. fordulót követően sem; mivel 2017. május 4-én Oroszország, Irán és Törökország Kazahsztánban megállapodtak négy dezeszkalációs zóna létrehozásáról, amelyeket a három ország nem tartott tiszteletben és nem védett meg; mivel a 2018. január 30-án Szocsiban lezajlott Szíriai Nemzeti Párbeszéd Kongresszusa bejelentette egy alkotmánybizottság létrehozását, amelyet nem minden fél fogadott el; |
| --- | --- |

M.

mivel a genfi tárgyalások eddig nem hoztak előrelépést a szíriai válság békés megoldásában, a 2018. január 25-én és 26-án Bécsben tartott 9. fordulót követően sem; mivel 2017. május 4-én Oroszország, Irán és Törökország Kazahsztánban megállapodtak négy dezeszkalációs zóna létrehozásáról, amelyeket a három ország nem tartott tiszteletben és nem védett meg; mivel a 2018. január 30-án Szocsiban lezajlott Szíriai Nemzeti Párbeszéd Kongresszusa bejelentette egy alkotmánybizottság létrehozását, amelyet nem minden fél fogadott el;

| N. | mivel a szíriai helyzet és az átfogó, valódi és inkluzív politikai átmenet hiánya továbbra is akadályozza a Szíriára vonatkozó uniós stratégia teljes körű végrehajtását, és különösen az Unió által az ország újjáépítéséhez nyújtani képes jelentős támogatást; |
| --- | --- |

N.

mivel a szíriai helyzet és az átfogó, valódi és inkluzív politikai átmenet hiánya továbbra is akadályozza a Szíriára vonatkozó uniós stratégia teljes körű végrehajtását, és különösen az Unió által az ország újjáépítéséhez nyújtani képes jelentős támogatást;

| O. | mivel a háború kitörése óta az EU és tagállamai több mint 10,4 milliárd eurót mobilizáltak a szíriai válság eredményeként felmerülő humanitárius szükségletek kezelésére, mind Szírián belül, mind a szomszédos térségében, amivel az EU a legnagyobb donorrá vált; mivel az EU ezenkívül jelentős támogatást is nyújtott a menekülteket fogadó szomszédos országoknak és méltatta azokat; |
| --- | --- |

O.

mivel a háború kitörése óta az EU és tagállamai több mint 10,4 milliárd eurót mobilizáltak a szíriai válság eredményeként felmerülő humanitárius szükségletek kezelésére, mind Szírián belül, mind a szomszédos térségében, amivel az EU a legnagyobb donorrá vált; mivel az EU ezenkívül jelentős támogatást is nyújtott a menekülteket fogadó szomszédos országoknak és méltatta azokat;

| 1. | ismételten és a leghatározottabban elítél a konfliktus során, és különösen az Asszád-rezsim erői által többek közt szövetségeseik, Oroszország és Irán segítségével, illetve az ENSZ terrorista szervezeteket felsoroló jegyzékében szereplő szervezetek által elkövetett minden atrocitást és a széles körben elkövetett emberi jogi és nemzetközi humanitárius jogi jogsértéseket; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy több mint 400 000 ember vesztette életét és több ezren sérültek meg a hét éve tartó konfliktus alatt végrehajtott bombázások, tüzérségi csapások és más katonai eszközök bevetése során Szíriában, és hogy milliók kényszerültek lakóhelyük elhagyására, és a sűrűn lakott területek hosszan tartó ostromainak következében a polgári lakosság nem jut élelmiszerhez, vízhez, megfelelő higiénés körülményekhez és egészségügyi ellátáshoz; komoly aggodalmát fejezi ki az ország számos részén, például Kelet-Gútában, Afrínban és Idlibben tapasztalható erőszak eszkalálódása miatt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mélységes sajnálatát fejezi ki a háború lezárása érdekében regionális és nemzetközi szinten tett ismételt kísérletek kudarca miatt, és nyomatékosan szorgalmazza egy megújított és intenzív globális együttműködés kialakítását a konfliktus békés és fenntartható megoldása érdekében; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi közösség nem nyújtott elegendő támogatást a demokratikus ellenzéknek; újólag megerősíti az ENSZ által vezetett genfi folyamat elsőbbségét, és támogatja az ENSZ szíriai különmegbízottja, Staffan de Mistura arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az ENSZ BT 2254. sz. határozatával összhangban valódi és inkluzív politikai átmenetet érjen el, amelyet valamennyi szíriai fél tárgyal, valamint a kulcsfontosságú nemzetközi és regionális szereplők is támogatnak; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy politikai megoldást találjanak a konfliktusra; továbbra is elkötelezett Szíria egységessége, szuverenitása, területi integritása és függetlensége mellett; |
| --- | --- |

2.

| 3. | a leghatározottabban elítéli az ENSZ BT 2401. sz. határozatának egyhangú elfogadása ellenére Kelet-Gútában folytatódó erőszakot, és sürgősen felhívja valamennyi felet, és különösen az Asszád-rezsimet, Oroszországot és Iránt, hogy teljes körűen és sürgősen hajtsák végre és tartsák tiszteletben ezt a határozatot, biztosítva a humanitárius segítség haladéktalan, biztonságos, akadálytalan és folyamatos eljuttatását, a súlyosan beteg és sebesült emberek evakuálását és a szíriai nép szenvedéseinek enyhítését; teljes mértékben támogatja a konfliktusban részt vevő valamennyi fél számára az ellenségeskedés legalább 30 egymást követő napon keresztül történő megszüntetésére irányuló felhívást; ismételten felhívja valamennyi felet, különösen a szíriai hatóságokat, hogy tartsák magukat a szíriai lakosság védelmére vonatkozó kötelezettségükhöz, és azonnal állítsák le a polgári lakosság ellen Szíriában elkövetett valamennyi támadást; felhívja a dezeszkalációs területeken való tűzszünet garantálóit, hogy teljesítsék kötelezettségeiket az erőszak és a bűncselekmények megszüntetése, valamint az e zónákba való akadálytalan belépés engedélyezése és biztosítása érdekében; tudomásul veszi, hogy az asztanai folyamatban részt vevő három ország úgy döntött, 2018 áprilisában új csúcstalálkozót tartanak Szíria és a régióban tehető potenciális lépések megvitatása céljából; hangsúlyozza, hogy ezek a lépések semmilyen módon nem lehetnek ellentétesek és nem sérthetik az ENSZ által támogatott tárgyalásokat/a genfi folyamatot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékezteti Szíria, Oroszország és Irán rezsimjeit, hogy a nemzetközi jog szerint felelősek a Szíriában általuk továbbra is elkövetett gyalázatos bűncselekményekért, és hogy az ilyen bűncselekményeket elkövetők, legyenek államok vagy egyének, felelősségre lesznek vonva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | határozottan sajnálja az ENSZ BT-n belüli ismétlődő orosz vétókat, és azt, hogy nem sikerült megállapodásra jutni az ENSZ és a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet közös vizsgálati mechanizmus mandátumának meghosszabbításáról annak 2017. november 17-i lejárta előtt; úgy véli, hogy az ENSZ BT-nek a nemzetközi béke és biztonság fenntartásáért különös felelősséggel tartozó állandó tagjának ez a viselkedése szégyenteljes; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi vizsgálatok akadályozása a világ szemében mindenekelőtt a bűnösség jele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mélységes aggodalmát fejezi ki a Törökország által Szíria kurd ellenőrzés alatt álló területein tett beavatkozás miatt; továbbra is komolyan aggasztja az eszkalálódó afríni helyzet, többek között a török erők és az Asszád-erők vagy az orosz erők közötti esetleges konfrontáció, valamint az Egyesült Államokkal szembeni növekvő feszültség; felszólítja a török kormányt, hogy vonja vissza csapatait, és játsszon konstruktív szerepet a szíriai konfliktusban, ami Törökország nemzeti érdeke is; megismétli az alelnök/főképviselő álláspontját, miszerint nem áll Törökország biztonságának érdekében, hogy Szíriában új frontok nyíljanak, és figyelmeztet az ország humanitárius válságának további romlására; kéri a humanitárius jog teljes mértékű tiszteletben tartását, beleértve a polgári lakosság védelmét, és a Szíria egészére – így Afrínra is kiterjedő – tűzszünetre hív fel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megismétli, hogy továbbra is támogatja a Dáis elleni nemzetközi koalíció erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy a koalíció és a szíriai partnererők jelentős előrelépést tettek a Dáis Szíriában való legyőzésének irányába; emlékeztet arra, hogy a Dáis és más, az ENSZ BT által elismert terrorista csoportok elleni küzdelem érdekében hozott valamennyi intézkedésnek szigorúan meg kell felelnie a nemzetközi jognak; felhívja a tagállamokat és szövetségeiket, hogy biztosítsák az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot és a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jognak való teljes megfelelést; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ismételten sürgeti a biztonságos, időben történő és akadálytalan humanitárius hozzáférést Szíria egész területén, és üdvözli az ENSZ BT 2393. sz. határozatát, amely további 12 hónappal (2019. január 10-ig) hosszabbította meg a határokon átnyúló és konfliktusközi humanitárius segítségnyújtás engedélyezését Szíriában; ösztönzi az ENSZ-t és végrehajtó partnereit, hogy továbbra is tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy fokozzák a humanitárius szállítmányok eljuttatását a nehezen megközelíthető és ostromolt területekre, többek között az ENSZ BT 2165 (2014) sz. határozata szerinti határátkelések lehető leghatékonyabb felhasználása révén; támogatja az egész Szíria területére kiterjedő, humanitárius aknamentesítési fellépés felgyorsítására irányuló felhívást és emlékezteti a konfliktusban részt vevő valamennyi felet, hogy a kórházakat és az orvosi személyzetet kifejezetten védi a nemzetközi humanitárius jog; sajnálatosnak tartja a nemzetközi segélyszervezeteken belül elkövetett szexuális visszaélések és kötelezettségszegés különböző eseteit, beleértve a szíriai menekültek szexuális kizsákmányolását az ENSZ nevében támogatást nyújtó személyek és jól ismert nemzetközi szervezetek által; határozottan kijelenti, hogy az ilyen cselekményekre nem szabad eltűrni; alapos vizsgálatot sürget, és hangsúlyozza, hogy valamennyi felelős személyt meg kell büntetni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a Szíriában elkövetett szörnyű bűncselekményeket – köztük a vallási, etnikai és egyéb csoportok és kisebbségek ellen elkövetetteket – nem lehet tolerálni vagy büntetlenül megúszni; Ismételten kéri, hogy indítsanak független, pártatlan, alapos és hiteles vizsgálatot és büntetőeljárást a felelősök ellen, és támogatja a Szíriai Arab Köztársaságban 2012 márciusa óta elkövetett, a nemzetközi jog hatálya alá tartozó bűncselekmények terén a nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus által végzett munkát; megelégedéssel nyugtázza, hogy az EU 1,5 millió EUR összegű pénzügyi támogatást nyújt a mechanizmusnak a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköze révén; hangsúlyozza azonban, hogy a program 18 hónapos időtartamán túl is szükséges lesz a támogatás; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok teljesítsék a vállalásaikat, és elvárja, hogy a nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus finanszírozásának kérdését felvessék a Szíria és a térség jövőjének támogatásáról szóló, Brüsszelben megrendezésre kerülő második konferencián; kéri továbbá, hogy támogassák a civil társadalmi szervezeteket és a nem kormányzati szervezeteket, amelyek segítenek összegyűjteni az emberi jogi visszaélések és a humanitárius jog megsértésének bizonyítékait, és segítenek megőrizni ezeket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | továbbra is meggyőződése, hogy a konfliktus során elkövetett bűncselekmények elszámoltatása nélkül nem jöhet létre Szíriában hatékony konfliktusrendezés vagy tartós béke, és kéri az atrocitásokkal járó bűncselekményekre vonatkozó uniós elszámoltathatósági stratégia elfogadását; megismétli, hogy támogatja a büntetlenség elleni küzdelemben az egyetemes joghatóság elvének alkalmazását, és üdvözli az EU több tagállamának erre irányuló lépéseit; üdvözli a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a nemzetközi jog súlyos megsértését a nemzeti jogszabályok szerinti bűncselekménynek nyilvánítsák; megismétli az EU-hoz és tagállamaihoz intézett arra vonatkozó felhívását, hogy – a kérdés sikeres Nemzetközi Büntetőbíróság elé utalásáig – a hasonlóan gondolkodó országokkal szoros együttműködésben mérlegeljék egy, a szíriai háborús bűncselekményeket kivizsgáló törvényszék létrehozásának lehetőségét; tudomásul veszi a népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús bűncselekményekért felelős személyekkel foglalkozó kapcsolattartó pontok európai hálózatának fontos munkáját, és felhívja az alelnök/főképviselőt és a Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgatóságot, hogy támogassák és vonják be a hálózatot a Szíriára irányuló, számonkérhetőséggel kapcsolatos jövőbeli erőfeszítésekbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri, hogy mindenki tartsa tiszteletben valamennyi szíriai etnikai és vallási csoport és kisebbség, köztük a keresztények és a lakóhelyét elhagyni kényszerült bármely személy jogát arra, hogy továbbra is méltóságban, egyenlőségben és biztonságban élhessen saját történelmi és hagyományos szülőföldjén vagy visszatérjen oda, és teljes körűen és szabadon gyakorolhassa vallását és hitét, anélkül, hogy bármilyen kényszert, erőszakot vagy megkülönböztetést kellene elviselnie; a kölcsönös megértés és a fundamentalizmus elleni fellépés előmozdítása érdekében támogatja a vallások közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | továbbra is aggódik a Szaharov-díjjal kitüntetett Razan Zajtúna emberi jogi aktivista eltűnése miatt, akit a beszámolók szerint 2013 decemberében Dumában rabolt el a Jaysh al-Islam fegyveres csoport; kéri egy uniós munkacsoport létrehozását, hogy koordinálja és fokozza a hollétének felkutatására és szabadon engedésének biztosítására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy tegyen meg minden erőfeszítést az ENSZ közvetítésével zajló béketárgyalások újjáélesztése érdekében, és követeljen aktívabb szerepet ezekben a tárgyalásokban, felhasználva az EU pénzügyi képességeit és hajlandóságát arra, hogy jelentős erőforrásokat bocsásson rendelkezésre Szíria újjáépítésére; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy a szíriai nép jövőjére irányuló törekvéseibe jobban vonja be és támogassa tevékenyen a szíriai civil társadalmat, valamint azokat, akik demokratikus, pluralista és inkluzív Szíriát akarnak, kezdve a 2018. április 24–25-én tartandó második brüsszeli konferenciával; bátorítja az alelnököt/főképviselőt, hogy működjön együtt a szíriai néppel a Szíria különböző régióira vonatkozó helyi újjáépítési stratégiák kialakítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az EU-nak minden lehetőséget meg kell fontolnia a nemzetközi partnereivel való együttműködésre, ideértve segélycsomagok ledobását és ENSZ BT-határozat szerinti repüléstilalmi övezetek létrehozását is; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy az EU otthont ad a második brüsszeli konferenciának azzal a céllal, hogy kifejezze és gyakorlatba ültesse a nemzetközi közösség teljes politikai és gazdasági támogatását a rászoruló szíriaiakat célzó genfi folyamathoz és a szíriai menekülteket fogadó országok számára; elismeri a Jordánia, Libanon és Törökország által a menekültek felé tanúsított figyelemre méltó szolidaritást, és kéri a menekültek és befogadó közösségeik sürgős szükségleteinek kezelésére irányuló uniós és tagállami pénzügyi támogatást fokozását; óva int bármely újjáépítési erőfeszítés megkezdésétől az ENSZ által tárgyalt, az összes fél részvételével létrejött politikai megállapodás előtt; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy a konferenciába teljesebb mértékben vonja be a civil társadalmi szervezeteket; e tekintetben felszólít a békés és demokratikus szíriai civil társadalmi szervezetek és az emberi jogok védelmezőinek fokozott támogatására, többek között a Madad alap, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze révén; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy tegyen eleget a Szíriának és a szomszédos országoknak juttatandó humanitárius támogatás terén még nem teljesített vállalásainak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy dicséretre méltók az EU arra irányuló törekvései, hogy humanitárius támogatást nyújtson Szíriának és közreműködjön jövője tervezésében; emlékeztet arra, hogy az uniós stratégiával összhangban az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy nem nyújt feltétel nélküli támogatást Szíria újjáépítéséhez, csak akkor, ha a konfliktusban részt vevő szíriai felek által az 2254. sz. ENSZ BT-határozat és a genfi közlemény alapján megállapodott átfogó, valódi és inkluzív politikai átmenet szilárdan folyamatban van; hangsúlyozza, hogy az Aszad-rezsim, Putyin Oroszországa és Irán elsődleges felelősséget visel katonai beavatkozásaik gazdasági következményeiért; megállapítja, hogy az alulról felfelé építkező megközelítésen alapuló helyreállítási kötelezettségvállalásokat és a helyi szereplők – így az ismert terrorista csoportok – sikeres felhatalmazását a békére és az elszámoltathatóságra kell összpontosítani; |
| --- | --- |

15.

| 16. | határozottan elítéli a gyermekek a harcokban vagy terrortámadásokban való felhasználását; hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú a gyermekek védelme és az oktatáshoz való hozzáférésük, többek között a szomszédos országokban lévő menekült gyermekek számára, valamint e traumát elszenvedett gyermekek pszichológiai rehabilitációjának támogatása; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy 2017-ben 66 000 menekült érkezett Szíriába, és hangsúlyozza, hogy teljes mértékben tiszteletben kell tartani a visszaküldés tilalmának elvét; hangsúlyozza, hogy Szíria nem biztonságos a menekültek visszatérése szempontjából, és hogy az EU nem támogathatja ezeket a visszatéréseket; ismételten felhívja a tagállamokat arra, hogy tegyenek eleget saját kötelezettségvállalásaiknak, beleértve a New York-i nyilatkozatban meghatározottakat is, és biztosítsák a felelősségmegosztást, lehetővé téve a szíriai háborús övezetekből menekülő menekültek számára, hogy a közvetlen szomszédos régión túl is védelmet találjanak, többek között áttelepítési és humanitárius befogadási rendszerek révén; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli két szíriai miniszter 2018. február 26-i felvételét a szíriai rezsimmel szembeni uniós korlátozó intézkedések által érintett személyek jegyzékébe, akiket 2018 januárjában neveztek ki, és akik felelősséggel tartoznak a szíriai nép elleni elnyomó tevékenységekért; sürgeti valamennyi tagállamot, hogy biztosítsák a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozat teljes körű betartását, különösen az ott felsorolt személyek vagyoni eszközeinek befagyasztását, valamint a szíriai rezsim révén előnyben részesülő vagy azt támogató személyek belépésének korlátozását; elítéli, hogy a közelmúltban jelentések érkeztek e határozat megsértéséről, és emlékezteti a tagállamokat a nemzetközi jog szerinti kötelezettségükre, hogy biztosítsák az atrocitásokkal járó bűncselekmények területükön tartózkodó gyanúsítottjai letartóztatását és őrizetbe vételét; célzott szankciók kivetésére szólít fel Oroszországgal és iráni tisztviselőkkel szemben a Kelet-Gútában, valamint Szíria többi részén a polgári lakosság ellen elkövetett célzott és szándékos fellépésük következtében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az ENSZ-nek, a Szíriát támogató nemzetközi csoport tagjainak, valamint a szíriai konfliktusban érintett összes félnek, továbbá gondoskodjon e szöveg arabra fordításáról. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0227.

(2)  HL L 121., 2011.5.10., 11. o.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/125 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/125

---

P8_TA(2018)0091

Az USA támadása a KAP részeként nyújtott uniós mezőgazdasági támogatás ellen (a spanyol olajbogyó kapcsán)

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a KAP keretében nyújtott uniós mezőgazdasági támogatásra vonatkozóan bevezetett egyesült államokbeli intézkedésekről (a spanyol olajbogyó kapcsán) (2018/2566(RSP))

(2019/C 162/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériumának előzetes határozatára, amely vámot szab ki a spanyol olajbogyóra azzal az indokolással, hogy a terméket az Unióban kapott támogatások miatt a piaci ár alatt viszik be az országba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériumának előzetes határozatára, amely vámot szab ki a spanyol olajbogyóra azzal az indokolással, hogy a terméket az Unióban kapott támogatások miatt a piaci ár alatt viszik be az országba,

| — | tekintettel „Az USA támadása a KAP részeként nyújtott uniós mezőgazdasági támogatás ellen (a spanyol olajbogyó kapcsán)” című, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000006/2018 – B8-0007/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az USA támadása a KAP részeként nyújtott uniós mezőgazdasági támogatás ellen (a spanyol olajbogyó kapcsán)” című, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000006/2018 – B8-0007/2018),

| — | tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a spanyol vállalatok által forgalmazott olajbogyót sújtó, változó százalékarányú vám kiszabására irányuló döntés azon a meggondoláson alapul, hogy a közös agrárpolitika (KAP) keretein belül az ágazatnak nyújtott támogatás tisztességtelen verseny elé állíthatja az egyesült államokbeli termelőket; |
| --- | --- |

A.

mivel a spanyol vállalatok által forgalmazott olajbogyót sújtó, változó százalékarányú vám kiszabására irányuló döntés azon a meggondoláson alapul, hogy a közös agrárpolitika (KAP) keretein belül az ágazatnak nyújtott támogatás tisztességtelen verseny elé állíthatja az egyesült államokbeli termelőket;

| B. | mivel ez a határozat – igazságtalanul és önkényesen – megkérdőjelezi a mezőgazdaság számára nyújtott összes uniós támogatási programot, ami kihathat a KAP valamennyi kedvezményezettjére; |
| --- | --- |

B.

mivel ez a határozat – igazságtalanul és önkényesen – megkérdőjelezi a mezőgazdaság számára nyújtott összes uniós támogatási programot, ami kihathat a KAP valamennyi kedvezményezettjére;

| C. | mivel komoly kétségek merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a vizsgálatot végző amerikai szakemberek által az ideiglenes dömpingellenes különbözet kiszámításához használt képlet összeegyeztethető-e a WTO szabályaival; |
| --- | --- |

C.

mivel komoly kétségek merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a vizsgálatot végző amerikai szakemberek által az ideiglenes dömpingellenes különbözet kiszámításához használt képlet összeegyeztethető-e a WTO szabályaival;

| D. | mivel a Bizottság több alkalommal is megerősítette, hogy a szubvencióellenes vizsgálatok által megcélzott támogatási intézkedések (például az alaptámogatási rendszer, promóciós intézkedések és a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kifizetések) nem torzítják a kereskedelmet; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság több alkalommal is megerősítette, hogy a szubvencióellenes vizsgálatok által megcélzott támogatási intézkedések (például az alaptámogatási rendszer, promóciós intézkedések és a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kifizetések) nem torzítják a kereskedelmet;

| E. | mivel a KAP-ból az étkezési olajbogyó spanyolországi elsődleges termelői részére juttatott támogatások a WTO mezőgazdasági megállapodásának II. melléklete szerint „zöld dobozos” támogatásnak minősülnek, mivel azok termeléstől függetlenek, és nem torzítják a kereskedelmet; |
| --- | --- |

E.

mivel a KAP-ból az étkezési olajbogyó spanyolországi elsődleges termelői részére juttatott támogatások a WTO mezőgazdasági megállapodásának II. melléklete szerint „zöld dobozos” támogatásnak minősülnek, mivel azok termeléstől függetlenek, és nem torzítják a kereskedelmet;

| F. | mivel a KAP vizsgált intézkedései nem termékspecifikusak, és ezért WTO támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodásának 2. cikke alapján nem kiegyenlíthetőek; |
| --- | --- |

F.

mivel a KAP vizsgált intézkedései nem termékspecifikusak, és ezért WTO támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodásának 2. cikke alapján nem kiegyenlíthetőek;

| G. | mivel a spanyol olajbogyóval szemben indított vizsgálat az USA által már elindított számos kereskedelemvédelmi eljárás egyike, |
| --- | --- |

G.

mivel a spanyol olajbogyóval szemben indított vizsgálat az USA által már elindított számos kereskedelemvédelmi eljárás egyike,

| H. | mivel a KAP-ot több reform révén úgy alakították át, hogy a legtöbb támogatási intézkedés összhangban álljon a WTO „zöld dobozos” támogatására vonatkozó követelményekkel, és ma már – a termeléstől függő támogatási rendszerről a termeléstől független támogatási rendszerre való áttérést követően – úgy van kialakítva, hogy biztosítsa a WTO-megállapodásoknak való teljes megfelelést; |
| --- | --- |

H.

mivel a KAP-ot több reform révén úgy alakították át, hogy a legtöbb támogatási intézkedés összhangban álljon a WTO „zöld dobozos” támogatására vonatkozó követelményekkel, és ma már – a termeléstől függő támogatási rendszerről a termeléstől független támogatási rendszerre való áttérést követően – úgy van kialakítva, hogy biztosítsa a WTO-megállapodásoknak való teljes megfelelést;

| I. | mivel az USA a mezőgazdasági „zöld dobozos” támogatások egyik jelentős kedvezményezettje; |
| --- | --- |

I.

mivel az USA a mezőgazdasági „zöld dobozos” támogatások egyik jelentős kedvezményezettje;

| J. | mivel az Egyesült Államok a vizsgálat alá vont három spanyol vállalat esetében átlagosan 17,13%-os ideiglenes dömpingellenes vámot, valamint bármely spanyol exportált termék esetében átlagosan 4,47%-os kiegyenlítő vámot vetett ki; |
| --- | --- |

J.

mivel az Egyesült Államok a vizsgálat alá vont három spanyol vállalat esetében átlagosan 17,13%-os ideiglenes dömpingellenes vámot, valamint bármely spanyol exportált termék esetében átlagosan 4,47%-os kiegyenlítő vámot vetett ki;

| K. | mivel az ideiglenes intézkedések a mezőgazdasági termékekre nyújtott „zöld dobozos” támogatások tekintetében az Egyesült Államok és más országok által végzett kereskedelemvédelmi vizsgálatok sorozatát indíthatják el; mivel ez végső soron az uniós és az egyesült államokbeli termelőknek okozna kárt; mivel ez az eszkaláció a régóta fennálló és gondosan megtárgyalt WTO-megállapodásokat sodorja veszélybe; |
| --- | --- |

K.

mivel az ideiglenes intézkedések a mezőgazdasági termékekre nyújtott „zöld dobozos” támogatások tekintetében az Egyesült Államok és más országok által végzett kereskedelemvédelmi vizsgálatok sorozatát indíthatják el; mivel ez végső soron az uniós és az egyesült államokbeli termelőknek okozna kárt; mivel ez az eszkaláció a régóta fennálló és gondosan megtárgyalt WTO-megállapodásokat sodorja veszélybe;

| L. | mivel a spanyol termelők elveszíthetik az Egyesült Államok piacát, miközben az Egyesült Államok döntése által okozott exportkiesésből a harmadik országokból származó versenytársak profitálnának; |
| --- | --- |

L.

mivel a spanyol termelők elveszíthetik az Egyesült Államok piacát, miközben az Egyesült Államok döntése által okozott exportkiesésből a harmadik országokból származó versenytársak profitálnának;

| M. | mivel ha ezek a vámok állandóvá válnának, ennek a következő 5–10 évben a spanyol olívaágazatra gyakorolt gazdasági hatása az ágazat becslése szerint 350 és 700 millió EUR között mozogna, ami a spanyol érett olajbogyó exportjának végét jelenthetné; |
| --- | --- |

M.

mivel ha ezek a vámok állandóvá válnának, ennek a következő 5–10 évben a spanyol olívaágazatra gyakorolt gazdasági hatása az ágazat becslése szerint 350 és 700 millió EUR között mozogna, ami a spanyol érett olajbogyó exportjának végét jelenthetné;

| N. | mivel az elmúlt években az Egyesült Államokban egyre nagyobb piaci részesedést szerzett spanyol export versenyképessége annak az eredménye, hogy e vállalatok a csúcstechnológiába és a minőségi fejlesztésekbe történő beruházások révén költségeik csökkentésére törekedtek, és nem az európai támogatások következménye; |
| --- | --- |

N.

mivel az elmúlt években az Egyesült Államokban egyre nagyobb piaci részesedést szerzett spanyol export versenyképessége annak az eredménye, hogy e vállalatok a csúcstechnológiába és a minőségi fejlesztésekbe történő beruházások révén költségeik csökkentésére törekedtek, és nem az európai támogatások következménye;

| O. | mivel az Egyesült Államokba irányuló spanyol export növekedése (2013 óta több mint 20%) több ezer munkahely létrejöttét tette lehetővé és gazdasági segítséget nyújtott Andalúzia egyes, a gazdasági válság által leginkább sújtott térségek közé tartozó területeinek; |
| --- | --- |

O.

mivel az Egyesült Államokba irányuló spanyol export növekedése (2013 óta több mint 20%) több ezer munkahely létrejöttét tette lehetővé és gazdasági segítséget nyújtott Andalúzia egyes, a gazdasági válság által leginkább sújtott térségek közé tartozó területeinek;

| 1. | felszólítja az Egyesült Államok hatóságait, hogy vonják vissza ideiglenes határozatukat, és alakítsanak ki újra kölcsönösen konstruktív megközelítést ezen a területen mindkét kontinens termelőinek és fogyasztóinak kölcsönös javát szolgálva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | komoly aggodalmának ad hangot az Egyesült Államok által indított kiegyenlítő eljárás egész európai mezőgazdasági modellre gyakorolt esetleges negatív következményei miatt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges diplomáciai lépést akár kétoldalú szinten, akár a WTO keretein belül annak érdekében, hogy megvédje a KAP-on belüli támogatási rendszerünket, melyet a WTO nem talált kereskedelmet torzító hatásúnak, és „zöld dobozos” eljárása keretében hitelesített; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy meg lehet-e támadni az Egyesült Államok végső határozatát a WTO előtt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a spanyol olajbogyó-ágazatot és a spanyol kormányt annak biztosítása érdekében, hogy e vizsgálatok során az Egyesült Államok hatóságai teljes mértékben tiszteletben tartsák a WTO-szabályokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy adjon egyértelmű tanácsot és nyújtson komoly támogatást az Egyesült Államok vizsgálatai által érintett spanyol olívaágazatnak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy fogjon össze a spanyol hatóságokkal és a spanyol olívaágazattal, és hogy az Egyesült Államok hatóságaival továbbra is cseréljék ki a vonatkozó információkat, hogy megelőzhető legyen bármely indokolatlan intézkedés bevezetése; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és az Egyesült Államok hatóságainak. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 608. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/127 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/127

---

P8_TA(2018)0061

Az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtása ***

Az Európai Parlament 2018. március 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14532/2017 – C8-0444/2017 – 2017/0213(APP))

(Különleges jogalkotási eljárás – egyetértés)

(2019/C 162/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14532/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14532/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló 37. jegyzőkönyv 2. cikkének első bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0444/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló 37. jegyzőkönyv 2. cikkének első bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0444/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság ajánlására (A8-0034/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság ajánlására (A8-0034/2018),

| 1. | egyetért a tanácsi határozatra irányuló tervezettel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/128 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/128

---

P8_TA(2018)0062

Accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande ***

Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE))

(Egyetértés)

(2019/C 162/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07712/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07712/2016),

| — | tekintettel a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, az Európai Unió és Új-Zéland közötti megállapodás tervezetére (07682/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, az Európai Unió és Új-Zéland közötti megállapodás tervezetére (07682/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0237/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0237/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0029/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0029/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Új-Zéland kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/129 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/129

---

P8_TA(2018)0064

A határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások ***I

Az Európai Parlament 2018. március 13-i jogalkotási állásfoglalása a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2019/C 162/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0285), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0285),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0195/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0195/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0315/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0315/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 34., 2017.2.2., 106. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0149

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. március 13-án került elfogadásra a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/644 rendelettel.)

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/131 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/131

---

P8_TA(2018)0065

Az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzése és továbbképzése, valamint a vezetői engedélyek ***I

Az Európai Parlament 2018. március 13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló 2003/59/EK irányelv és a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2019/C 162/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0047), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0047),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0025/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. május 31-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. május 31-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0321/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0321/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 288., 2017.8.31., 115. o.

---

P8_TC1-COD(2017)0015

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. március 13-án került elfogadásra az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló 2003/59/EK irányelv és a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/645 irányelvvel.)

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/133 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/133

---

P8_TA(2018)0070

Vasúti közlekedési statisztikák ***I

Az Európai Parlament 2018. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti közlekedési statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2019/C 162/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0353), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0353),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0223/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0223/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. december 6-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. december 6-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2018. február 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2018. február 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett, 2017. október 13-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett, 2017. október 13-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0038/2018),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogi aktusok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogi aktusok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P8_TC1-COD(2017)0146

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. március 14-én került elfogadásra a vasúti közlekedés statisztikájáról (átdolgozás) szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/643 rendelettel.)

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/135 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/135

---

P8_TA(2018)0071

Az Európai Központi Bank alelnökének kinevezése

Az Európai Parlament 2018. március 14-i határozata az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE))

(Konzultáció)

(2019/C 162/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács 2018. február 20-i ajánlására (N8-0053/2018) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2018. február 20-i ajánlására (N8-0053/2018) (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére, amelynek megfelelően az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0040/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére, amelynek megfelelően az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0040/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0056/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0056/2018),

| A. | mivel az Európai Tanács 2018. február 22-i levelében konzultált az Európai Parlamenttel Luis de Guindos 2018. június 1-jétől nyolcéves hivatali időre az Európai Központi Bank alelnökévé történő jelöléséről, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Tanács 2018. február 22-i levelében konzultált az Európai Parlamenttel Luis de Guindos 2018. június 1-jétől nyolcéves hivatali időre az Európai Központi Bank alelnökévé történő jelöléséről,

| B. | mivel az Európai Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek, valamint az EKB-nak a Szerződés 130. cikkéből következő teljes függetlenségére vonatozó követelmény szempontjából – a jelölt képességeit; mivel ezen értékelés keretében a bizottság megismerhette a jelölt életrajzát és a neki küldött írásbeli kérdőívre adott válaszait; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek, valamint az EKB-nak a Szerződés 130. cikkéből következő teljes függetlenségére vonatozó követelmény szempontjából – a jelölt képességeit; mivel ezen értékelés keretében a bizottság megismerhette a jelölt életrajzát és a neki küldött írásbeli kérdőívre adott válaszait;

| C. | mivel ezt követően a bizottság 2018. február 26-án egy és egynegyed órás meghallgatás keretében találkozott a jelölttel, aki először nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjainak kérdéseire; |
| --- | --- |

C.

mivel ezt követően a bizottság 2018. február 26-án egy és egynegyed órás meghallgatás keretében találkozott a jelölttel, aki először nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjainak kérdéseire;

| D. | mivel a Parlament aggodalmának ad hangot a nemek közötti egyensúly, a kiválasztási eljárás, a kinevezés időzítése és a politikai függetlenség tekintetében, és felkéri a Tanácsot, hogy folytasson párbeszédet a Parlamenttel arról, hogy miként lehet javítani a jövőbeni kinevezések folyamatát; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament aggodalmának ad hangot a nemek közötti egyensúly, a kiválasztási eljárás, a kinevezés időzítése és a politikai függetlenség tekintetében, és felkéri a Tanácsot, hogy folytasson párbeszédet a Parlamenttel arról, hogy miként lehet javítani a jövőbeni kinevezések folyamatát;

| 1. | kedvező véleményt alkotott Luis de Guindosnak az Európai Központi Bank alelnökévé történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásról; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL C 67., 2018.2.22., 1. o.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/136 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/136

---

P8_TA(2018)0072

A Newcastle-betegség elleni védekezésre irányuló intézkedések ***I

Az Európai Parlament 2018. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a Newcastle-betegség (baromfipestis) elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló 92/66/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2019/C 162/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0742), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0742),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0431/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0431/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. február 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. február 14-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0026/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0026/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2017)0329

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. március 14-én került elfogadásra a Newcastle-betegség (baromfipestis) elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló 92/66/EGK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/597 irányelvvel.)

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/138 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/138

---

P8_TA(2018)0073

A Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatás ***I

Az Európai Parlament 2018. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2019/C 162/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0559), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0559),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0335/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0335/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Parlament és a Tanács által a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2013. augusztus 12-i 778/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi határozattal (1) egy időben elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament és a Tanács által a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2013. augusztus 12-i 778/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi határozattal (1) egy időben elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2018. február 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2018. február 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0028/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0028/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL L 218., 2013.8.14., 15. o.

---

P8_TC1-COD(2017)0242

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. március 14-én került elfogadásra a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2018/.... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/598 irányelvvel.)

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/140 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/140

---

P8_TA(2018)0074

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Németország EGF/2017/008 DE/Goodyear referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Németország kérelme – EGF/2017/008 DE/Goodyear) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD))

(2019/C 162/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0061 – C8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0061 – C8-0031/2018),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0061/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0061/2018),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani;

| C. | mivel Németország „EGF/2017/008 DE/Goodyear”referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 22. ágazatban (Gumi-, műanyag termék gyártása) Németországban a Regierungsbezirk Karlsruhe (DE12) NUTS II szintű régiójában történt 646 elbocsátást követően; |
| --- | --- |

C.

mivel Németország „EGF/2017/008 DE/Goodyear”referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 22. ágazatban (Gumi-, műanyag termék gyártása) Németországban a Regierungsbezirk Karlsruhe (DE12) NUTS II szintű régiójában történt 646 elbocsátást követően;

| D. | mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt azon beavatkozási kritériumra épül, amely szerint legalább 500 munkavállalót bocsátanak el egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók vagy a továbbfeldolgozó vállalatok körében elbocsátott munkavállalókat és/vagy a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is; |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt azon beavatkozási kritériumra épül, amely szerint legalább 500 munkavállalót bocsátanak el egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók vagy a továbbfeldolgozó vállalatok körében elbocsátott munkavállalókat és/vagy a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy Németország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 2 165 231 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, amely a 3 608 719 EUR-t kitevő összes kiadás 60%-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a német hatóságok 2017. október 6-án nyújtották be a kérelmet, és hogy a Németország általi kiegészítő információk benyújtását követően annak értékelését a Bizottság 2018. február 9-én fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy a Kínából származó ázsiai gyártók piaci részesedése a 2001-es 4%-ról 20%-ra növekedett 2013-ban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja, hogy Németország 2018. január 1-jén kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a célzott kedvezményezettek részére. Az említett fellépésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megállapítja, hogy Németország azzal érvel, hogy az elbocsátások a globalizáció és annak a személygépkocsik B-szegmensbe tartozó gumiabroncsainak uniós gyártását érintő negatív hatásai miatt a világkereskedelemben bekövetkezett jelentős strukturális változásokhoz kapcsolódnak; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy a Goodyear vállalatnál bekövetkezett elbocsátások várhatóan jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolnak majd a helyi gazdaságra, és hogy az elbocsátások hatását az újbóli elhelyezkedés azon nehézségei súlyosbítják, amelyek a munkahelyek hiányából, az elbocsátott munkavállalók alacsony iskolai végzettségéből, egy jelenleg hanyatlóban lévő ágazatban szerzett speciális szakmai készségeiből, továbbá az álláskeresők nagy számából fakadnak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tudatában van annak, hogy a globalizáció nyomán az uniós gépjárműipar termelése és piaci részesedése csökkent; elismeri, hogy ennek eredményeképpen a Goodyearnél a B-gumiabroncs-szegmensben jelentős többletkapacitás alakult ki, ami arra kényszerítette a vállalatot, hogy bezárja az egyik európai üzemét, amely a régió legnagyobb munkaadója volt; megállapítja, hogy az EGAA megkönnyíthetné azt is, hogy a munkavállalók egyes tagállamok zsugorodó ágazataiból határok átlépésével más tagállamok bővülő ágazataiba vándoroljanak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja, hogy a kérelem 646, a Goodyear vállalattól elbocsátott, többségében 30 és 54 év közötti munkavállalót érint; rámutat arra a tényre is, hogy az elbocsátott munkavállalók jelentős hányada 55 és 64 év közötti, és a gyártási ágazatra jellemző készségekkel rendelkezik; megállapítja továbbá, hogy az elbocsátott munkavállalók közül hozzávetőleg 300 szakképzetlen, migrációs háttérrel rendelkezik és nem rendelkezik – például szakképzésben szerzett – képesítéssel, ami hátrányos helyzetbe hozza őket a regionális munkaerőpiacon; hangsúlyozza, hogy a waghäuseli körzet, ahol a philippsburgi üzem található, strukturális változásokon megy keresztül, erre tekintettel elismeri az EGAA által társfinanszírozott aktív munkaerőpiaci intézkedések fontosságát, hogy javuljanak ezen csoportok munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedésének esélyei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy Németország hatféle fellépést tervez a kérelem által érintett elbocsátott munkavállalók érdekében: i. továbbképzési intézkedések, ii. csoport- és műhelyfoglalkozások, iii. vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott tanácsadási szolgáltatás, iv. álláskeresés, v. nyomon követést nyújtó mentorálás és a foglalkoztatás biztosítása, vi. képzési támogatások; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megállapítja, hogy az EGAA-rendeletben meghatározott jövedelemtámogatási intézkedések a személyre szabott szolgáltatási csomag egészének legfeljebb 35%-ára vonatkoznak, és az említett fellépések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját az érdekelt felekkel konzultálva dolgozták ki, ideértve többek között az elbocsátott munkavállalók képviselőit, a szociális partnereket és a regionális hatóságokat, valamint a munkavállalói tanácsot, a szakszervezetet és a vezetőséget; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli az állami foglalkoztatási szolgálat azon döntését, hogy a képesítési és készségstratégia kidolgozása során egyaránt figyelembe kell venni a jövőbeli munkaerőpiac igényeit és az érintett munkavállalók képesítési szintjét. |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a szükséges készségeket, valamint hogy a csomagnak összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; üdvözli azt a biztosítékot, hogy a kialakított intézkedések összhangban állnak Németország fenntarthatósági stratégiájával, és hogy a két transzfervállalatot létrehozó testület fenntarthatósági tanúsítvánnyal rendelkezik. |
| --- | --- |

13.

| 14. | megállapítja, hogy a német hatóságok biztosítékot nyújtottak arra, hogy a javasolt fellépések más uniós alapokból vagy pénzügyi eszközökből nem kapnak pénzügyi támogatást, megelőzik a kettős finanszírozást, továbbá hogy a fellépések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott fellépéseket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismeri, hogy Németország megerősítette, hogy az EGAA pénzügyi hozzájárulása nem helyettesíti azokat a fellépéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződés alapján kötelező az érintett vállalkozás számára, illetve amelyek társaságok vagy ágazatok szerkezeti átalakítására vonatkoznak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze arra a nemzeti hatóságokat, hogy a növekedési potenciállal rendelkező és így munkaerőt valószínűleg felvevő ágazatokról szóló jövőbeni javaslataikban jobban térjenek ki a részletekre, valamint megalapozott adatokat gyűjtsenek az EGAA-finanszírozás hatásáról, amelyet többek között az új állások minőségére, időtartamára és fenntarthatóságára, az önálló vállalkozók és az induló vállalkozások számára és százalékos arányára, valamint a munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésnek az EGAA révén elért arányára gyakorol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet a Bizottsághoz intézett azon kérelmére, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az összes EGAA-üggyel kapcsolatos dokumentumhoz; |
| --- | --- |

17.

| 18. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  1
  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  2
  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  3
  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Németország EGF/2017/008 DE/Goodyear referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2018/513 határozattal.)

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/143 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/143

---

P8_TA(2018)0082

Az EU és a Comore-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás felmondása ***

Az Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás felmondásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE))

(Egyetértés)

(2019/C 162/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14423/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14423/2017),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodásra (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0447/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0447/2017),

| — | tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. március 15-i nem jogalkotási állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. március 15-i nem jogalkotási állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0058/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0058/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás felmondásával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Comore-szigeteki Unió kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 290., 2006.10.20., 7. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0083.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/144 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/144

---

P8_TA(2018)0084

Europass: a készségek és képesítések keretrendszere ***I

Az Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2019/C 162/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0625), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0625),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 165. és 166. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0404/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 165. és 166. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0404/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. február 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. február 15-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottságok által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottságok által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0244/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0244/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 173., 2017.5.31., 45. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0304

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. március 15-én került elfogadásra a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/646 határozattal.)

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/146 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/146

---

P8_TA(2018)0085

A Kreatív Európa program (2014–2020) ***I

Az Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2019/C 162/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0385), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0385),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 167. cikke (5) bekezdésének első franciabekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0236/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 167. cikke (5) bekezdésének első franciabekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0236/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. október 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. október 18-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. január 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. január 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0369/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0369/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  1 A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2017)0163

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. március 15-én került elfogadásra a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/596 rendelettel.)

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/148 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/148

---

P8_TA(2018)0086

Az Európai Gyógyszerügynökség székhelyének helyszíne ***I

Az Európai Parlament 2018. március 15-én elfogadott módosításai a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletreirányuló javaslathoz (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2019/C 162/28)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2) | Tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésére, az Európai Gyógyszerügynökség számára
  új székhelyet kell biztosítani attól az időponttól kezdve, amikor a Szerződések már nem alkalmazandók az Egyesült Királyságra, vagy
  2019. március 30-tól,
  attól függően, hogy melyik következik be korábban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésére, az Európai Gyógyszerügynökség számára
  új székhelyet kell biztosítani attól az időponttól kezdve, amikor a Szerződések már nem alkalmazandók az Egyesült Királyságra, vagy
  2019. március 30-tól,
  attól függően, hogy melyik következik be korábban
  .

| (2) | Tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésére, az Európai Gyógyszerügynökség („az Ügynökség”) számára 2019. március 30-tól új székhelyet kell biztosítani. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésére, az Európai Gyógyszerügynökség („az Ügynökség”) számára 2019. március 30-tól új székhelyet kell biztosítani.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (3) | Annak érdekében, hogy új helyén biztosítsa az
  Európai Gyógyszerügynökség
  megfelelő működését, a székhely-megállapodást az
  Európai Gyógyszerügynökség új székhelyének elfoglalása előtt kell megkötni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Annak érdekében, hogy új helyén biztosítsa az
  Európai Gyógyszerügynökség
  megfelelő működését, a székhely-megállapodást az
  Európai Gyógyszerügynökség új székhelyének elfoglalása előtt kell megkötni
  .

| (3) | Annak érdekében, hogy új helyén biztosítsa az
  Ügynökség
  megfelelő működését, a székhely-megállapodást
  a lehető leghamarabb meg kell kötni. A székhely-megállapodásnak a legmegfelelőbb feltételeket kell tartalmaznia
  az
  Ügynökség és alkalmazottai Amszterdamba történő sikeres áthelyezéséhez. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy új helyén biztosítsa az
  Ügynökség
  megfelelő működését, a székhely-megállapodást
  a lehető leghamarabb meg kell kötni. A székhely-megállapodásnak a legmegfelelőbb feltételeket kell tartalmaznia
  az
  Ügynökség és alkalmazottai Amszterdamba történő sikeres áthelyezéséhez.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (3a) | Az Ügynökség teljes körű üzletmenet-folytonosságának biztosítása érdekében az amszterdami ideiglenes helyszínt 2019. január 1-jétől kell biztosítani, és az Ügynökség állandó székhelyének kialakítását 2019. november 15-ig be kell fejezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Az Ügynökség teljes körű üzletmenet-folytonosságának biztosítása érdekében az amszterdami ideiglenes helyszínt 2019. január 1-jétől kell biztosítani, és az Ügynökség állandó székhelyének kialakítását 2019. november 15-ig be kell fejezni.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (3b) | Üdvözlendő, hogy az Ügynökség új helyszíne összhangban van jelenlegi személyzetének preferenciáival, és hogy a holland hatóságok erőfeszítéseket tesznek annak biztosítására, hogy a kettős átköltözés ne veszélyeztesse az Ügynökség operatív hatékonyságát, folyamatosságát és zavartalan működését. Az Ügynökség Amszterdamba történő kettős áthelyezése azonban azt jelenti, hogy az Ügynökségnek átmenetileg csökkentenie kell bizonyos tevékenységeit, például a gyermekgyógyászati gyógyszerekkel és a közegészségügyi kérdésekkel kapcsolatos munkáját, beleértve az antimikrobiális rezisztenciával és az influenzajárványokkal kapcsolatos munkát is addig, amíg az ideiglenes helyszínen működik. A holland kormány által már bejelentett késedelmek, amelyek következtében az eredetileg bemutatott ütemtervhez képest későbbre halasztották az állandó épület átadását, amelynek építési munkálatai még nem kezdődtek el, aggályokat keltenek az esetleges további késedelmekkel kapcsolatban. Az ideiglenes épületbe történő áthelyezést legfeljebb 10,5 hónapra kell korlátozni annak biztosítása érdekében, hogy az Ügynökség 2019. november 16-ától ismét teljes mértékben működőképes legyen, és elkerülhető legyen a szakértelem további elvesztése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)

Üdvözlendő, hogy az Ügynökség új helyszíne összhangban van jelenlegi személyzetének preferenciáival, és hogy a holland hatóságok erőfeszítéseket tesznek annak biztosítására, hogy a kettős átköltözés ne veszélyeztesse az Ügynökség operatív hatékonyságát, folyamatosságát és zavartalan működését. Az Ügynökség Amszterdamba történő kettős áthelyezése azonban azt jelenti, hogy az Ügynökségnek átmenetileg csökkentenie kell bizonyos tevékenységeit, például a gyermekgyógyászati gyógyszerekkel és a közegészségügyi kérdésekkel kapcsolatos munkáját, beleértve az antimikrobiális rezisztenciával és az influenzajárványokkal kapcsolatos munkát is addig, amíg az ideiglenes helyszínen működik. A holland kormány által már bejelentett késedelmek, amelyek következtében az eredetileg bemutatott ütemtervhez képest későbbre halasztották az állandó épület átadását, amelynek építési munkálatai még nem kezdődtek el, aggályokat keltenek az esetleges további késedelmekkel kapcsolatban. Az ideiglenes épületbe történő áthelyezést legfeljebb 10,5 hónapra kell korlátozni annak biztosítása érdekében, hogy az Ügynökség 2019. november 16-ától ismét teljes mértékben működőképes legyen, és elkerülhető legyen a szakértelem további elvesztése.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A 726/2004/EK rendelet az alábbi 71a. cikkel egészül ki: | | A 726/2004/EK rendelet az alábbi 71a.
  és 71b.
   cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 726/2004/EK rendelet az alábbi 71a. cikkel egészül ki:

A 726/2004/EK rendelet az alábbi 71a.
  és 71b.
   cikkel egészül ki:

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

726/2004/EK rendelet

71a cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 71a. cikk (új)
  Az Ügynökség székhelye Amszterdam, Hollandia. | | 71a. cikk
  Az Ügynökség székhelye Amszterdam, Hollandia.


  A Bizottság és Hollandia illetékes hatóságai megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az Ügynökség legkésőbb 2019. január 1-ig ideiglenes székhelyére költözhessen, és hogy legkésőbb 2019. november 16-ig átköltözhessen állandó székhelyére.




  A Bizottság és Hollandia illetékes hatóságai az e rendelet hatálybalépését követő három hónapon belül, majd azt követően háromhavonta írásos jelentést nyújtanak be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ideiglenes helyszín átalakítása és az állandó épület építése terén elért eredményekről mindaddig, amíg az Ügynökség állandó székhelyére nem költözött. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

71a. cikk (új)

Az Ügynökség székhelye Amszterdam, Hollandia.

71a. cikk

Az Ügynökség székhelye Amszterdam, Hollandia.

A Bizottság és Hollandia illetékes hatóságai megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az Ügynökség legkésőbb 2019. január 1-ig ideiglenes székhelyére költözhessen, és hogy legkésőbb 2019. november 16-ig átköltözhessen állandó székhelyére.

A Bizottság és Hollandia illetékes hatóságai az e rendelet hatálybalépését követő három hónapon belül, majd azt követően háromhavonta írásos jelentést nyújtanak be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ideiglenes helyszín átalakítása és az állandó épület építése terén elért eredményekről mindaddig, amíg az Ügynökség állandó székhelyére nem költözött.

Módosítás 7

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

1 cikk – 1 bekezdés

726/2004/EK rendelet

71 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 71b. cikk (új)
  ...
  [három hónappal e rendelet hatálybalépését követően]-ig olyan székhely-megállapodást kell kötni, amely lehetővé teszi az Ügynökség számára működésének megkezdését az Európai Parlament és a Tanács által jóváhagyott helyszínen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

71b. cikk (új)

...
  [három hónappal e rendelet hatálybalépését követően]-ig olyan székhely-megállapodást kell kötni, amely lehetővé teszi az Ügynökség számára működésének megkezdését az Európai Parlament és a Tanács által jóváhagyott helyszínen.

Módosítás 8

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Ezt a rendeletet
  attól az időponttól kezdve kell alkalmazni, amikor a Szerződések már nem alkalmazandók az Egyesült Királyságra, vagy
  2019. március 30-tól,
  attól függően, hogy melyik következik be korábban
  . | | Ezt a rendeletet 2019. március 30-tól
  kell alkalmazni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezt a rendeletet
  attól az időponttól kezdve kell alkalmazni, amikor a Szerződések már nem alkalmazandók az Egyesült Királyságra, vagy
  2019. március 30-tól,
  attól függően, hogy melyik következik be korábban
  .

attól az időponttól kezdve kell alkalmazni, amikor a Szerződések már nem alkalmazandók az Egyesült Királyságra, vagy

attól függően, hogy melyik következik be korábban

Ezt a rendeletet 2019. március 30-tól
  kell alkalmazni
  .

kell alkalmazni

Módosítás 15

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

Nyilatkozat – új

Nyilatkozat – új

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | „
  A 2018/... RENDELET MELLÉKLETE




  AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA




  Az Európai Parlament sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy társjogalkotói szerepét nem vették kellőképpen figyelembe, mivel nem vonták be az Európai Gyógyszerügynökség új székhelyének kiválasztásához vezető folyamatba.




  Az Európai Parlament emlékeztetni kíván társjogalkotói előjogaira és az ügynökségek és szervek elhelyezkedése kapcsán ragaszkodik a rendes jogalkotási eljárás teljes mértékű tiszteletben tartásához.




  Az egyetlen közvetlenül megválasztott és az Unió polgárait képviselő uniós intézményként az Európai Parlament a demokratikus elv tiszteletben tartásának legfőbb védnöke az Unióban.




  Az Európai Parlament elítéli a székhely új helyszínének kiválasztása érdekében követett eljárást, mely de facto megfosztotta az Európai Parlamentet előjogaitól, mivel nem vonták be ténylegesen a folyamatba, most azonban elvárják tőle, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében egyszerűen erősítse meg a székhely új helyszíne tekintetében hozott választást.




  Az Európai Parlament emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről kiadott, 2012-ben aláírt közös nyilatkozatához mellékelt közös megközelítés magában a nyilatkozatban elismertek szerint jogilag nem kötelező erejű, és hogy abban az intézmények jogalkotási hatásköreinek sérelme nélkül állapodtak meg.




  Az Európai Parlament ezért ragaszkodik ahhoz, hogy az ügynökségek új székhelyének kiválasztására folytatott eljárást vizsgálják felül, és ebben a formában ne alkalmazzák a jövőben.




  Az Európai Parlament végül emlékeztetni kíván arra is, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13

   (2)-
  i intézményközi megállapodásban1 a három intézmény őszinte és átlátható együttműködés mellett kötelezte el magát, emlékeztetve a társjogalkotók Szerződésekben rögzített egyenlőségére. |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„
  A 2018/... RENDELET MELLÉKLETE

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy társjogalkotói szerepét nem vették kellőképpen figyelembe, mivel nem vonták be az Európai Gyógyszerügynökség új székhelyének kiválasztásához vezető folyamatba.

Az Európai Parlament emlékeztetni kíván társjogalkotói előjogaira és az ügynökségek és szervek elhelyezkedése kapcsán ragaszkodik a rendes jogalkotási eljárás teljes mértékű tiszteletben tartásához.

Az egyetlen közvetlenül megválasztott és az Unió polgárait képviselő uniós intézményként az Európai Parlament a demokratikus elv tiszteletben tartásának legfőbb védnöke az Unióban.

Az Európai Parlament elítéli a székhely új helyszínének kiválasztása érdekében követett eljárást, mely de facto megfosztotta az Európai Parlamentet előjogaitól, mivel nem vonták be ténylegesen a folyamatba, most azonban elvárják tőle, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében egyszerűen erősítse meg a székhely új helyszíne tekintetében hozott választást.

Az Európai Parlament emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről kiadott, 2012-ben aláírt közös nyilatkozatához mellékelt közös megközelítés magában a nyilatkozatban elismertek szerint jogilag nem kötelező erejű, és hogy abban az intézmények jogalkotási hatásköreinek sérelme nélkül állapodtak meg.

Az Európai Parlament ezért ragaszkodik ahhoz, hogy az ügynökségek új székhelyének kiválasztására folytatott eljárást vizsgálják felül, és ebben a formában ne alkalmazzák a jövőben.

Az Európai Parlament végül emlékeztetni kíván arra is, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13

   (2)-
  i intézményközi megállapodásban1 a három intézmény őszinte és átlátható együttműködés mellett kötelezte el magát, emlékeztetve a társjogalkotók Szerződésekben rögzített egyenlőségére.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0063/2018).

1

(2)  

  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

  ”

2

HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/152 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/152

---

P8_TA(2018)0087

Közös összevont társaságiadó-alap *

Az Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2019/C 162/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0683), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0683),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0471/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0471/2016),

| — | tekintettel a dán parlament, az ír képviselőház, az ír szenátus, a luxemburgi képviselőház, a máltai parlament, a holland felsőház, a holland alsóház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dán parlament, az ír képviselőház, az ír szenátus, a luxemburgi képviselőház, a máltai parlament, a holland felsőház, a holland alsóház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0051/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0051/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1) | Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 28 különálló társaságiadó-rendszer megléte és kölcsönhatásai miatt. Idővel az adótervezési struktúrák egyre kifinomultabbak lettek, mivel különböző joghatóságokra kiterjedően alakultak ki, és a vállalatok adókötelezettségének csökkentése érdekében hatékonyan kihasználják az adórendszerek jogi alakiságait vagy a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket. Bár az említett helyzetek
  olyan hiányosságokra hívják fel a figyelmet, amelyek jellegüket tekintve teljesen eltérőek, mindkét esetre igaz, hogy
  a belső piac megfelelő működését
  meggátló
  akadályokat hoznak létre. Az
  említett problémák orvoslására irányuló fellépésnek
  ezért a piaci hiányosságok
  mindkét típusát kezelnie
  kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 28 különálló társaságiadó-rendszer megléte és kölcsönhatásai miatt. Idővel az adótervezési struktúrák egyre kifinomultabbak lettek, mivel különböző joghatóságokra kiterjedően alakultak ki, és a vállalatok adókötelezettségének csökkentése érdekében hatékonyan kihasználják az adórendszerek jogi alakiságait vagy a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket. Bár az említett helyzetek
  olyan hiányosságokra hívják fel a figyelmet, amelyek jellegüket tekintve teljesen eltérőek, mindkét esetre igaz, hogy
  a belső piac megfelelő működését
  meggátló
  akadályokat hoznak létre. Az
  említett problémák orvoslására irányuló fellépésnek
  ezért a piaci hiányosságok
  mindkét típusát kezelnie
  kell.

| (1) | Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 28 különálló társaságiadó-rendszer megléte és kölcsönhatásai miatt.
  A globalizáció és a digitalizáció korában különösen a pénzügyi és a szellemi tőke forrásalapú megadóztatása egyre nehezebben kereshető vissza, és könnyebben manipulálható.
  Idővel az adótervezési struktúrák egyre kifinomultabbak lettek, mivel különböző joghatóságokra kiterjedően alakultak ki, és a vállalatok adókötelezettségének csökkentése érdekében hatékonyan kihasználják az adórendszerek jogi alakiságait vagy a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket.
  A gazdaság számos ágazata digitalizálódott és a digitális gazdaság rohamléptekkel fejlődik, ezért kérdéses, hogy megfelelők-e a hagyományos iparágakra tervezett uniós társasági adózási modellek, többek között az kritériumok tekintetében, amelyeket újra lehetne gondolni annak érdekében, hogy igazodjanak a 21. századi üzleti tevékenységekhez.
  Bár az említett helyzetek
  jellegüket tekintve teljesen eltérő hiányosságokra hívják fel a figyelmet
  , a belső piac megfelelő működését
  gátló
  akadályokat hoznak létre,
  valamint a nagyvállalatok és a kis- és középvállalkozások közötti torzulások kialakulásához vezetnek
  . Az
  uniós társaságiadó-alapra vonatkozó új modellnek
  ezért
  foglalkoznia kell
  a piaci hiányosságok
  említett típusaival, egyúttal tartania
  kell
  magát az egyértelmű jogi helyzet és a jogbiztonság célkitűzéseinek hosszú távú biztosításához, valamint az adósemlegesség elvéhez
  ..
  A nemzeti adórendszerek közötti nagyobb konvergencia jelentős mértékben csökkenti majd az Unión belül határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalkozások költségeit és adminisztratív terheit. Az adóztatási politika ugyan nemzeti hatáskörbe tartozik, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikke egyértelműen kimondja, hogy a Tanács az Európai Parlamenttel, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően, különleges jogalkotási eljárás keretében, egyhangúlag irányelveket fogad el a tagállamok olyan törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére, amelyek közvetlenül érintik a belső piac megteremtését vagy működését
  . |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 28 különálló társaságiadó-rendszer megléte és kölcsönhatásai miatt.
  A globalizáció és a digitalizáció korában különösen a pénzügyi és a szellemi tőke forrásalapú megadóztatása egyre nehezebben kereshető vissza, és könnyebben manipulálható.
  Idővel az adótervezési struktúrák egyre kifinomultabbak lettek, mivel különböző joghatóságokra kiterjedően alakultak ki, és a vállalatok adókötelezettségének csökkentése érdekében hatékonyan kihasználják az adórendszerek jogi alakiságait vagy a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket.
  A gazdaság számos ágazata digitalizálódott és a digitális gazdaság rohamléptekkel fejlődik, ezért kérdéses, hogy megfelelők-e a hagyományos iparágakra tervezett uniós társasági adózási modellek, többek között az kritériumok tekintetében, amelyeket újra lehetne gondolni annak érdekében, hogy igazodjanak a 21. századi üzleti tevékenységekhez.
  Bár az említett helyzetek
  jellegüket tekintve teljesen eltérő hiányosságokra hívják fel a figyelmet
  , a belső piac megfelelő működését
  gátló
  akadályokat hoznak létre,
  valamint a nagyvállalatok és a kis- és középvállalkozások közötti torzulások kialakulásához vezetnek
  . Az
  uniós társaságiadó-alapra vonatkozó új modellnek
  ezért
  foglalkoznia kell
  a piaci hiányosságok
  említett típusaival, egyúttal tartania
  kell
  magát az egyértelmű jogi helyzet és a jogbiztonság célkitűzéseinek hosszú távú biztosításához, valamint az adósemlegesség elvéhez
  ..
  A nemzeti adórendszerek közötti nagyobb konvergencia jelentős mértékben csökkenti majd az Unión belül határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalkozások költségeit és adminisztratív terheit. Az adóztatási politika ugyan nemzeti hatáskörbe tartozik, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikke egyértelműen kimondja, hogy a Tanács az Európai Parlamenttel, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően, különleges jogalkotási eljárás keretében, egyhangúlag irányelveket fogad el a tagállamok olyan törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére, amelyek közvetlenül érintik a belső piac megteremtését vagy működését
  .

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2) | A belső piac megfelelő működésének támogatása érdekében az Unió társaságiadó-környezetét annak az elvnek megfelelően kell alakítani, hogy a vállalatok abban az (egy vagy több) joghatóságban fizessék meg az adóból méltányosan rájuk eső részt, ahol a nyereségük keletkezik. Ezért gondoskodni kell olyan mechanizmusokról, amelyek visszariasztják a vállalatokat attól, hogy az adókötelezettségük csökkentése érdekében kihasználják a nemzeti adórendszerek közötti eltéréseket. Ugyanennyire fontos, hogy a határokon átnyúló kereskedelem és vállalati beruházás megkönnyítésével ösztönözzék a növekedést és a gazdasági fejlődést a belső piacon. Ennek érdekében az Unióban egyszerre kell megszüntetni a kettős adóztatás és a kettős nem adóztatás veszélyét, amihez fel kell számolni a nemzeti társaságiadó-rendszerek kölcsönhatásában jelentkező különbségeket. A vállalatoknak ugyanakkor könnyen használható adózási és jogi keretre van szükségük a kereskedelmi tevékenységük fejlesztéséhez és az Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedéshez. Ezzel összefüggésben a megkülönböztetés még megmaradt eseteit is meg kell szüntetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A belső piac megfelelő működésének támogatása érdekében az Unió társaságiadó-környezetét annak az elvnek megfelelően kell alakítani, hogy a vállalatok abban az (egy vagy több) joghatóságban fizessék meg az adóból méltányosan rájuk eső részt, ahol a nyereségük keletkezik. Ezért gondoskodni kell olyan mechanizmusokról, amelyek visszariasztják a vállalatokat attól, hogy az adókötelezettségük csökkentése érdekében kihasználják a nemzeti adórendszerek közötti eltéréseket. Ugyanennyire fontos, hogy a határokon átnyúló kereskedelem és vállalati beruházás megkönnyítésével ösztönözzék a növekedést és a gazdasági fejlődést a belső piacon. Ennek érdekében az Unióban egyszerre kell megszüntetni a kettős adóztatás és a kettős nem adóztatás veszélyét, amihez fel kell számolni a nemzeti társaságiadó-rendszerek kölcsönhatásában jelentkező különbségeket. A vállalatoknak ugyanakkor könnyen használható adózási és jogi keretre van szükségük a kereskedelmi tevékenységük fejlesztéséhez és az Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedéshez. Ezzel összefüggésben a megkülönböztetés még megmaradt eseteit is meg kell szüntetni.

| (2) | A belső piac megfelelő működésének támogatása érdekében az Unió társaságiadó-környezetét annak az elvnek megfelelően kell alakítani, hogy a vállalatok abban az (egy vagy több) joghatóságban fizessék meg az adóból méltányosan rájuk eső részt, ahol a nyereségük keletkezik,
  és ahol a társaságok állandó telephellyel rendelkeznek. Figyelembe véve az üzleti környezetben lejátszódó digitális átállást, biztosítani kell, hogy azokat a vállalatokat, amelyek bevételt termelnek valamely tagállamban úgy, hogy ott csak digitális állandó telephellyel rendelkeznek, de fizikai állandó telephellyel nem, ugyanúgy kell kezelni, mint azokat a vállalatokat, amelyek a tagállamban állandó fizikai telephellyel rendelkeznek.
  Ezért gondoskodni kell olyan mechanizmusokról, amelyek visszariasztják a vállalatokat attól, hogy az adókötelezettségük csökkentése érdekében kihasználják a nemzeti adórendszerek közötti eltéréseket. Ugyanennyire fontos, hogy a határokon átnyúló kereskedelem és vállalati beruházás megkönnyítésével ösztönözzék a növekedést és a gazdasági fejlődést a belső piacon. Ennek érdekében az Unióban egyszerre kell megszüntetni a kettős adóztatás és a kettős nem adóztatás veszélyét, amihez fel kell számolni a nemzeti társaságiadó-rendszerek kölcsönhatásában jelentkező különbségeket. A vállalatoknak ugyanakkor könnyen használható adózási és jogi keretre van szükségük a kereskedelmi tevékenységük fejlesztéséhez és az Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedéshez. Ezzel összefüggésben a megkülönböztetés még megmaradt eseteit is meg kell szüntetni.
  A konszolidáció a KÖTA-rendszer lényeges eleme, mivel azok a főbb adózási akadályok, amelyekkel az azonos csoportba tartozó, az Unión belül határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok szembesülnek, kizárólag így kezelhetők. A konszolidáció kiküszöböli a transzferárképzési követelményeket és a csoporton belüli kettős adóztatást. |
| --- | --- |

(2)

A belső piac megfelelő működésének támogatása érdekében az Unió társaságiadó-környezetét annak az elvnek megfelelően kell alakítani, hogy a vállalatok abban az (egy vagy több) joghatóságban fizessék meg az adóból méltányosan rájuk eső részt, ahol a nyereségük keletkezik,
  és ahol a társaságok állandó telephellyel rendelkeznek. Figyelembe véve az üzleti környezetben lejátszódó digitális átállást, biztosítani kell, hogy azokat a vállalatokat, amelyek bevételt termelnek valamely tagállamban úgy, hogy ott csak digitális állandó telephellyel rendelkeznek, de fizikai állandó telephellyel nem, ugyanúgy kell kezelni, mint azokat a vállalatokat, amelyek a tagállamban állandó fizikai telephellyel rendelkeznek.
  Ezért gondoskodni kell olyan mechanizmusokról, amelyek visszariasztják a vállalatokat attól, hogy az adókötelezettségük csökkentése érdekében kihasználják a nemzeti adórendszerek közötti eltéréseket. Ugyanennyire fontos, hogy a határokon átnyúló kereskedelem és vállalati beruházás megkönnyítésével ösztönözzék a növekedést és a gazdasági fejlődést a belső piacon. Ennek érdekében az Unióban egyszerre kell megszüntetni a kettős adóztatás és a kettős nem adóztatás veszélyét, amihez fel kell számolni a nemzeti társaságiadó-rendszerek kölcsönhatásában jelentkező különbségeket. A vállalatoknak ugyanakkor könnyen használható adózási és jogi keretre van szükségük a kereskedelmi tevékenységük fejlesztéséhez és az Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedéshez. Ezzel összefüggésben a megkülönböztetés még megmaradt eseteit is meg kell szüntetni.
  A konszolidáció a KÖTA-rendszer lényeges eleme, mivel azok a főbb adózási akadályok, amelyekkel az azonos csoportba tartozó, az Unión belül határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok szembesülnek, kizárólag így kezelhetők. A konszolidáció kiküszöböli a transzferárképzési követelményeket és a csoporton belüli kettős adóztatást.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (3) | Mint a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011. március 16-i javaslat (1) rámutatott, egy olyan társaságiadó-rendszer, amely a vállalatok társaságiadó-alapjának kiszámításához egységes piacnak tekinti az Uniót, elősegítené az Unióban illetőséggel rendelkező vállalatok határon átnyúló tevékenységét, továbbá azt, hogy a nemzetközi beruházások megvalósításának versenyképesebb helyszíne legyen. A 2011-es KÖTA-javaslat központi célkitűzése az volt, hogy megkönnyítse a vállalkozások kereskedelmi tevékenységének Unión belüli kiterjesztését. Az említett célkitűzés mellett azt is számításba kell venni, hogy az adókikerülési rendszerek elleni fellépés révén a KÖTA nagyon hatékony eszköz lehet a belső piac működésének javításában. Ennek fényében újra kell indítani a KÖTA-ra vonatkozó kezdeményezést, hogy egyenlő feltételekkel foglalkozzon egyrészt a vállalkozás ösztönzésének szempontjával, másrészt az adókikerülés elleni fellépésben betöltött szerepével. Ez a megközelítés szolgálná a legjobban a belső piac működésében megjelenő torzulások felszámolásának célját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Mint a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011. március 16-i javaslat (1) rámutatott, egy olyan társaságiadó-rendszer, amely a vállalatok társaságiadó-alapjának kiszámításához egységes piacnak tekinti az Uniót, elősegítené az Unióban illetőséggel rendelkező vállalatok határon átnyúló tevékenységét, továbbá azt, hogy a nemzetközi beruházások megvalósításának versenyképesebb helyszíne legyen. A 2011-es KÖTA-javaslat központi célkitűzése az volt, hogy megkönnyítse a vállalkozások kereskedelmi tevékenységének Unión belüli kiterjesztését. Az említett célkitűzés mellett azt is számításba kell venni, hogy az adókikerülési rendszerek elleni fellépés révén a KÖTA nagyon hatékony eszköz lehet a belső piac működésének javításában. Ennek fényében újra kell indítani a KÖTA-ra vonatkozó kezdeményezést, hogy egyenlő feltételekkel foglalkozzon egyrészt a vállalkozás ösztönzésének szempontjával, másrészt az adókikerülés elleni fellépésben betöltött szerepével. Ez a megközelítés szolgálná a legjobban a belső piac működésében megjelenő torzulások felszámolásának célját.

| (3) | Mint
  ahogy
  a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011. március 16-i javaslat (2) rámutatott, hogy egy olyan társaságiadó-rendszer, amely a vállalatok társaságiadó-alapjának kiszámításához egységes piacnak tekinti az Uniót, elősegítené az Unióban illetőséggel rendelkező vállalatok határon átnyúló tevékenységét, továbbá azt, hogy a nemzetközi beruházások megvalósításának versenyképesebb helyszíne legyen
  különösen a kis- és középvállalkozások esetében
  . A 2011-es KÖTA-javaslat központi célkitűzése az volt, hogy megkönnyítse a vállalkozások kereskedelmi tevékenységének Unión belüli kiterjesztését. Az említett célkitűzés mellett azt is számításba kell venni, hogy az adókikerülési rendszerek elleni fellépés révén a KÖTA nagyon hatékony eszköz lehet a belső piac működésének javításában. Ennek fényében újra kell indítani a KÖTA-ra vonatkozó kezdeményezést, hogy egyenlő feltételekkel foglalkozzon egyrészt a vállalkozás ösztönzésének szempontjával, másrészt az adókikerülés elleni fellépésben betöltött szerepével.
  Valamennyi tagállamban való végrehajtását követően a KÖTA biztosítaná, hogy az adókat ott fizessék meg, ahol a nyereségek keletkeznek, és ahol a vállalatok állandó telephellyel rendelkeznek.
  Ez a megközelítés szolgálná a legjobban a belső piac működésében megjelenő torzulások felszámolásának célját.
  A belső piac javítása a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésének kulcsfontosságú tényezője. A KÖTA bevezetése a vállalkozások közötti káros adóverseny mérséklése révén javítaná a gazdasági növekedést, és több munkahely létrejöttéhez vezetne az Unióban. |
| --- | --- |

(3)

Mint
  ahogy
  a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011. március 16-i javaslat (2) rámutatott, hogy egy olyan társaságiadó-rendszer, amely a vállalatok társaságiadó-alapjának kiszámításához egységes piacnak tekinti az Uniót, elősegítené az Unióban illetőséggel rendelkező vállalatok határon átnyúló tevékenységét, továbbá azt, hogy a nemzetközi beruházások megvalósításának versenyképesebb helyszíne legyen
  különösen a kis- és középvállalkozások esetében
  . A 2011-es KÖTA-javaslat központi célkitűzése az volt, hogy megkönnyítse a vállalkozások kereskedelmi tevékenységének Unión belüli kiterjesztését. Az említett célkitűzés mellett azt is számításba kell venni, hogy az adókikerülési rendszerek elleni fellépés révén a KÖTA nagyon hatékony eszköz lehet a belső piac működésének javításában. Ennek fényében újra kell indítani a KÖTA-ra vonatkozó kezdeményezést, hogy egyenlő feltételekkel foglalkozzon egyrészt a vállalkozás ösztönzésének szempontjával, másrészt az adókikerülés elleni fellépésben betöltött szerepével.
  Valamennyi tagállamban való végrehajtását követően a KÖTA biztosítaná, hogy az adókat ott fizessék meg, ahol a nyereségek keletkeznek, és ahol a vállalatok állandó telephellyel rendelkeznek.
  Ez a megközelítés szolgálná a legjobban a belső piac működésében megjelenő torzulások felszámolásának célját.
  A belső piac javítása a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésének kulcsfontosságú tényezője. A KÖTA bevezetése a vállalkozások közötti káros adóverseny mérséklése révén javítaná a gazdasági növekedést, és több munkahely létrejöttéhez vezetne az Unióban.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (4) | Mivel gyors
  intézkedésre
  van szükség,
  hogy biztosított legyen
  a belső piac
  megfelelő működése egyrészt azzal
  , hogy a kereskedelem és a beruházás számára
  kedvezőbb feltételeket teremt
  ,
  másrészt viszont ellenállóbb legyen
  az adókikerülési módszerekkel szemben, a
  nagyra törő KÖTA-kezdeményezést két különálló javaslatra
  kell
  felosztani
  .
  Első szakaszban
  a közös társaságiadó-alapra
  vonatkozó szabályokról kell megállapodni
  ,
  mielőtt
  a
  második szakaszban sor kerül
  a
  konszolidáció kérdésének megvitatására
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Mivel gyors
  intézkedésre
  van szükség,
  hogy biztosított legyen
  a belső piac
  megfelelő működése egyrészt azzal
  , hogy a kereskedelem és a beruházás számára
  kedvezőbb feltételeket teremt
  ,
  másrészt viszont ellenállóbb legyen
  az adókikerülési módszerekkel szemben, a
  nagyra törő KÖTA-kezdeményezést két különálló javaslatra
  kell
  felosztani
  .
  Első szakaszban
  a közös társaságiadó-alapra
  vonatkozó szabályokról kell megállapodni
  ,
  mielőtt
  a
  második szakaszban sor kerül
  a
  konszolidáció kérdésének megvitatására
  .

| (4) | Mivel
  a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében
  gyors
  cselekvésre
  van szükség –
  egyrészt vonzóbbá téve a belső piacot
  a kereskedelem és a beruházás számára,
  másrészt fokozva ellenállását
  az adókikerülési módszerekkel szemben –,
  rendkívül fontos annak biztosítása, hogy a közös társaságiadó-alapról szóló irányelv és a közös összevont társaságiadó-alapról szóló irányelv hatálybalépésére párhuzamosan kerüljön sor. Mivel a rendszer ilyen megváltoztatása jelentős lépés a belső piac teljes körű megvalósulása felé, rugalmasságra van szükség ahhoz, hogy a végrehajtás már a kezdeti szakaszban megfelelően valósuljon meg. Ennélfogva minden tagállamban be kell vezetni a KÖTA-t, mivel a belső piac az összes tagállamot magában foglalja. Ha a Tanácsnak nem sikerül egyhangúlag határoznia a KÖTA létrehozására irányuló javaslatról, akkor a Bizottságnak új javaslatot kell előterjesztenie az Európai Unió működéséről szóló szerződés 116. cikke alapján, amelynek keretében az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárással összhangban jár el a szükséges jogalkotási aktusok elfogadása érdekében. Végső lehetőségként a tagállamoknak megerősített együttműködést kell kezdeményezniük, amelynek az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében bármely későbbi időpontban is nyitva kell állnia a nem résztvevő tagállamok számára. Sajnálatos, hogy sem a
  közös társaságiadó-alapra,
  sem pedig a KÖTA-ra vonatkozó javaslat tekintetében nem végeztek olyan megfelelően részletes vizsgálatot, amely országonkénti bontásban figyelembe veszi
  a
  tagállamok társasági adóból származó bevételére gyakorolt hatásokat
  . |
| --- | --- |

(4)

Mivel
  a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében
  gyors
  cselekvésre
  van szükség –
  egyrészt vonzóbbá téve a belső piacot
  a kereskedelem és a beruházás számára,
  másrészt fokozva ellenállását
  az adókikerülési módszerekkel szemben –,
  rendkívül fontos annak biztosítása, hogy a közös társaságiadó-alapról szóló irányelv és a közös összevont társaságiadó-alapról szóló irányelv hatálybalépésére párhuzamosan kerüljön sor. Mivel a rendszer ilyen megváltoztatása jelentős lépés a belső piac teljes körű megvalósulása felé, rugalmasságra van szükség ahhoz, hogy a végrehajtás már a kezdeti szakaszban megfelelően valósuljon meg. Ennélfogva minden tagállamban be kell vezetni a KÖTA-t, mivel a belső piac az összes tagállamot magában foglalja. Ha a Tanácsnak nem sikerül egyhangúlag határoznia a KÖTA létrehozására irányuló javaslatról, akkor a Bizottságnak új javaslatot kell előterjesztenie az Európai Unió működéséről szóló szerződés 116. cikke alapján, amelynek keretében az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárással összhangban jár el a szükséges jogalkotási aktusok elfogadása érdekében. Végső lehetőségként a tagállamoknak megerősített együttműködést kell kezdeményezniük, amelynek az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében bármely későbbi időpontban is nyitva kell állnia a nem résztvevő tagállamok számára. Sajnálatos, hogy sem a
  közös társaságiadó-alapra,
  sem pedig a KÖTA-ra vonatkozó javaslat tekintetében nem végeztek olyan megfelelően részletes vizsgálatot, amely országonkénti bontásban figyelembe veszi
  a
  tagállamok társasági adóból származó bevételére gyakorolt hatásokat
  .

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (5) | Az agresszív adótervezési struktúrák sok esetben jellemzően határokon átnyúló közegben jelennek meg, amiből következik, hogy a részt vevő vállalatcsoportok rendelkeznek egy minimális erőforrással. Ebből kiindulva, az arányosság okán a
  KÖTA-ra
  vonatkozó szabályokat csak a jelentős méretű
  vállalatcsoportok
  számára kellene kötelezővé tenni. Ennek érdekében az összevont pénzügyi kimutatást benyújtó
  csoportok
  összes
  összevont
  bevételén alapuló, méretfüggő küszöböt kell meghatározni.
  Továbbá
  annak érdekében, hogy a kezdeményezés jobban szolgálja a belső piacon folyó kereskedelem és beruházás megkönnyítésének célját, a
  KÖTA-ra vonatkozó
  szabályokat opcionálisan
  a méretfüggő küszöböt
  nem teljesítő
  csoportok
  számára is választhatóvá kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az agresszív adótervezési struktúrák sok esetben jellemzően határokon átnyúló közegben jelennek meg, amiből következik, hogy a részt vevő vállalatcsoportok rendelkeznek egy minimális erőforrással. Ebből kiindulva, az arányosság okán a
  KÖTA-ra
  vonatkozó szabályokat csak a jelentős méretű
  vállalatcsoportok
  számára kellene kötelezővé tenni. Ennek érdekében az összevont pénzügyi kimutatást benyújtó
  csoportok
  összes
  összevont
  bevételén alapuló, méretfüggő küszöböt kell meghatározni.
  Továbbá
  annak érdekében, hogy a kezdeményezés jobban szolgálja a belső piacon folyó kereskedelem és beruházás megkönnyítésének célját, a
  KÖTA-ra vonatkozó
  szabályokat opcionálisan
  a méretfüggő küszöböt
  nem teljesítő
  csoportok
  számára is választhatóvá kell tenni.

| (5) | Az agresszív adótervezési struktúrák sok esetben jellemzően határokon átnyúló közegben jelennek meg, amiből következik, hogy a részt vevő vállalatcsoportok rendelkeznek egy minimális erőforrással. Ebből kiindulva, az arányosság okán a
  közös adóalapra
  vonatkozó szabályokat
  kezdetben
  csak a jelentős méretű
  vállalatcsoporthoz tartozó vállalatok
  számára kellene kötelezővé tenni. Ennek érdekében az összevont pénzügyi kimutatást benyújtó
  vállalatcsoportok
  összes
  konszolidált
  bevételén alapuló,
  kezdetben 750 millió EUR összegű
  méretfüggő küszöböt kell meghatározni.
  Mivel ez az irányelv a társaságiadó-alap tekintetében valamennyi uniós vállalkozásra érvényes új standardot vezet be, a küszöbértéket legkésőbb hétéves időszak elteltével nullára kell csökkenteni.
  Annak érdekében, hogy a kezdeményezés jobban szolgálja a belső piacon folyó kereskedelem és beruházás megkönnyítésének célját, a
  közös adóalapról szóló
  szabályokat
  az első szakaszban
  opcionálisan
  az említett kritériumot
  nem teljesítő
  vállalatok
  számára is választhatóvá kell tenni. |
| --- | --- |

(5)

Az agresszív adótervezési struktúrák sok esetben jellemzően határokon átnyúló közegben jelennek meg, amiből következik, hogy a részt vevő vállalatcsoportok rendelkeznek egy minimális erőforrással. Ebből kiindulva, az arányosság okán a
  közös adóalapra
  vonatkozó szabályokat
  kezdetben
  csak a jelentős méretű
  vállalatcsoporthoz tartozó vállalatok
  számára kellene kötelezővé tenni. Ennek érdekében az összevont pénzügyi kimutatást benyújtó
  vállalatcsoportok
  összes
  konszolidált
  bevételén alapuló,
  kezdetben 750 millió EUR összegű
  méretfüggő küszöböt kell meghatározni.
  Mivel ez az irányelv a társaságiadó-alap tekintetében valamennyi uniós vállalkozásra érvényes új standardot vezet be, a küszöbértéket legkésőbb hétéves időszak elteltével nullára kell csökkenteni.
  Annak érdekében, hogy a kezdeményezés jobban szolgálja a belső piacon folyó kereskedelem és beruházás megkönnyítésének célját, a
  közös adóalapról szóló
  szabályokat
  az első szakaszban
  opcionálisan
  az említett kritériumot
  nem teljesítő
  vállalatok
  számára is választhatóvá kell tenni.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (5a) | Azonos feltételek megléte mellett a közös összevont társaságiadó-alapra történő átállás következtében a tagállamok adóbevétele csökkenhet vagy nőhet. Az adóbevétel-csökkenés ellentételezése érdekében ideiglenes kompenzációs mechanizmust kell létrehozni, amelyet azon tagállamok pénzügyi többletéből finanszíroznak, amelyek adóbevétele az új rendszernek köszönhetően megnőtt. Az ellentételezést évente ki kell igazítani, hogy figyelembe vegyék az ezen irányelv hatálybalépése előtt meghozott nemzeti vagy regionális döntéseket. A Bizottságot kötelezni kell arra, hogy hét év elteltével tegyen javaslatot a kompenzációs rendszer megszüntetésére vagy módosítására, valamint hogy határozza meg a kompenzáció felső határait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Azonos feltételek megléte mellett a közös összevont társaságiadó-alapra történő átállás következtében a tagállamok adóbevétele csökkenhet vagy nőhet. Az adóbevétel-csökkenés ellentételezése érdekében ideiglenes kompenzációs mechanizmust kell létrehozni, amelyet azon tagállamok pénzügyi többletéből finanszíroznak, amelyek adóbevétele az új rendszernek köszönhetően megnőtt. Az ellentételezést évente ki kell igazítani, hogy figyelembe vegyék az ezen irányelv hatálybalépése előtt meghozott nemzeti vagy regionális döntéseket. A Bizottságot kötelezni kell arra, hogy hét év elteltével tegyen javaslatot a kompenzációs rendszer megszüntetésére vagy módosítására, valamint hogy határozza meg a kompenzáció felső határait.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (5b) | Az adóteher kis- és középvállalkozások (kkv-k) és multinacionális vállalatok között fennálló – a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i európai parlamenti állásfoglalásban említett – megoszlásának elkerülése érdekében a közös társaságiadó-alap célja, hogy ne hozza hátrányos versenyhelyzetbe a kkv-kat, és következésképpen egyenlő versenyfeltételeket teremtsen számukra. Az elsődleges adóhatóság biztosíthatja a kkv-k számára a szükséges eszközöket, amelyek segítik őket abban, hogy megfeleljenek a KÖTA-rendszerbe való opcionális belépéssel járó igazgatási és szervezési követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

Az adóteher kis- és középvállalkozások (kkv-k) és multinacionális vállalatok között fennálló – a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i európai parlamenti állásfoglalásban említett – megoszlásának elkerülése érdekében a közös társaságiadó-alap célja, hogy ne hozza hátrányos versenyhelyzetbe a kkv-kat, és következésképpen egyenlő versenyfeltételeket teremtsen számukra. Az elsődleges adóhatóság biztosíthatja a kkv-k számára a szükséges eszközöket, amelyek segítik őket abban, hogy megfeleljenek a KÖTA-rendszerbe való opcionális belépéssel járó igazgatási és szervezési követelményeknek.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (6) | Az összevont adózási csoporttagság célú jogosultságot kétrészes, i. az irányítási befolyásra (a szavazati jogok több mint 50 %-ával) és ii. a tulajdonosi részesedésre (a tőke több mint 75 %-ával) vagy nyereségjogosultságra (a nyereségre jogosító jogok több mint 75 %-ával) épülő teszt alapján kell meghatározni. Ez a teszt biztosítaná a csoporttagok közötti nagyfokú gazdasági integrációt. A rendszer integritásának garantálása érdekében az irányítási befolyásra és a tulajdonosi részesedésre vagy a nyereségjogosultságra vonatkozó két küszöbértéknek az egész adóév során meg kell felelni, különben a vállalatnak azonnal ki kell lépnie a csoportból. Annak megakadályozása érdekében, hogy az adóeredményeket a csoportba rövid időn belül belépő és onnan kilépő vállalatokon keresztül manipulálják, a csoporttagságnak legalább kilenc egymást követő hónapig kell tartania. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az összevont adózási csoporttagság célú jogosultságot kétrészes, i. az irányítási befolyásra (a szavazati jogok több mint 50 %-ával) és ii. a tulajdonosi részesedésre (a tőke több mint 75 %-ával) vagy nyereségjogosultságra (a nyereségre jogosító jogok több mint 75 %-ával) épülő teszt alapján kell meghatározni. Ez a teszt biztosítaná a csoporttagok közötti nagyfokú gazdasági integrációt. A rendszer integritásának garantálása érdekében az irányítási befolyásra és a tulajdonosi részesedésre vagy a nyereségjogosultságra vonatkozó két küszöbértéknek az egész adóév során meg kell felelni, különben a vállalatnak azonnal ki kell lépnie a csoportból. Annak megakadályozása érdekében, hogy az adóeredményeket a csoportba rövid időn belül belépő és onnan kilépő vállalatokon keresztül manipulálják, a csoporttagságnak legalább kilenc egymást követő hónapig kell tartania.

| (6) | Definiálni kell határozni az Unióban található és adózási szempontból az Unión belüli illetőségű adózókhoz tartozó állandó telephely fogalmát. Multinacionális vállalatok túl gyakran kötnek egyezségeket annak érdekében, hogy nyereségüket adófizetés nélkül vagy nagyon alacsony adómérték mellett kedvező adórendszerekbe helyezzék át. Az állandó telephely elvének alkalmazása biztosítaná azon kritériumok pontos, kötelező erejű meghatározását, amelyeket egy adott országban a letelepedés bizonyítékaként a multinacionális vállalatoknak teljesíteniük kell. Ez rákényszeríti a multinacionális vállalatokat arra, hogy adóikat becsületesen befizessék. A cél az, hogy az összes érintett adózó garantáltan egyforma értelmezést alkalmazzon, és ki legyen zárva az eltérő meghatározásokból eredő különbségek lehetősége. Hasonlóképpen az is fontos, hogy közösen elfogadott definíció vonatkozzon azokra az állandó telephelyekre, amelyek harmadik országokban találhatók, illetve az Unióban találhatók, de adózási szempontból harmadik országbeli illetőségű adózóhoz tartoznak. Ha a transzferárazás alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerbe történő nyereségátcsoportosítást idéz elő, akkor olyan rendszer alkalmazása kívánatos, amely a nyereséget egy képlet alapján arányosan osztja fel. Az Unió ilyen rendszer elfogadása révén nemzetközi standardot hozhat létre a korszerű és hatékony társasági adózás tekintetében. A Bizottságnak iránymutatásokat kell kidolgoznia arra az átmeneti szakaszra vonatkozóan, amelyben a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok során a képlet szerinti arányos felosztás még együtt él más felosztási módszerekkel, a folyamat végén azonban a képlet szerinti felosztásnak kell az elosztás rendes módszerévé válnia. A Bizottságnak javaslatot kellene tennie egy olyan uniós adózási modellszerződés bevezetésére, amely végül teljesen felválthatná az egyes tagállamok által kötött több ezer kétoldalú megállapodást. |
| --- | --- |

(6)

Definiálni kell határozni az Unióban található és adózási szempontból az Unión belüli illetőségű adózókhoz tartozó állandó telephely fogalmát. Multinacionális vállalatok túl gyakran kötnek egyezségeket annak érdekében, hogy nyereségüket adófizetés nélkül vagy nagyon alacsony adómérték mellett kedvező adórendszerekbe helyezzék át. Az állandó telephely elvének alkalmazása biztosítaná azon kritériumok pontos, kötelező erejű meghatározását, amelyeket egy adott országban a letelepedés bizonyítékaként a multinacionális vállalatoknak teljesíteniük kell. Ez rákényszeríti a multinacionális vállalatokat arra, hogy adóikat becsületesen befizessék. A cél az, hogy az összes érintett adózó garantáltan egyforma értelmezést alkalmazzon, és ki legyen zárva az eltérő meghatározásokból eredő különbségek lehetősége. Hasonlóképpen az is fontos, hogy közösen elfogadott definíció vonatkozzon azokra az állandó telephelyekre, amelyek harmadik országokban találhatók, illetve az Unióban találhatók, de adózási szempontból harmadik országbeli illetőségű adózóhoz tartoznak. Ha a transzferárazás alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerbe történő nyereségátcsoportosítást idéz elő, akkor olyan rendszer alkalmazása kívánatos, amely a nyereséget egy képlet alapján arányosan osztja fel. Az Unió ilyen rendszer elfogadása révén nemzetközi standardot hozhat létre a korszerű és hatékony társasági adózás tekintetében. A Bizottságnak iránymutatásokat kell kidolgoznia arra az átmeneti szakaszra vonatkozóan, amelyben a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok során a képlet szerinti arányos felosztás még együtt él más felosztási módszerekkel, a folyamat végén azonban a képlet szerinti felosztásnak kell az elosztás rendes módszerévé válnia. A Bizottságnak javaslatot kellene tennie egy olyan uniós adózási modellszerződés bevezetésére, amely végül teljesen felválthatná az egyes tagállamok által kötött több ezer kétoldalú megállapodást.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | A digitális javak rendszerint immateriálisak, és erős mobilitás jellemző rájuk. Tanulmányok kimutatták, hogy a digitális ágazat az agresszív adótervezési gyakorlatok aktív részese, mert számos üzleti modell esetében nincs szükség fizikai infrastruktúrára az ügyfelekkel az ügylet lebonyolítására és a nyereség létrejöttéhez. Ez a legnagyobb vállalatok számára nullához közeli jövedelemadó fizetését teszi lehetővé. A tagállamok kincstárai több milliárd EUR összegű jövedelemadó bevételtől esnek el, mert a nem képesek a digitális multinacionális vállalatok megadóztatására. E társadalmi igazságtalanság valós és sürgős orvoslása érdekében a társasági adóra vonatkozó jelenlegi jogszabályok hatályát ki kell terjeszteni oly módon, hogy azok tartalmazzák a jelentős digitális jelenlét alapján megállapítható új digitális állandó telephelyet.. A digitalizáció összefüggésrendszerében keletkező kihívások kezelése érdekében a hasonló üzleti modellek számára egyenlő versenyfeltételeket kell teremteni, a digitális ágazatban rejlő lehetőségek kiaknázásának akadályozása nélkül. E tekintetben különösen figyelembe kell venni a nemzetközi szintű átfogó szabályozási keret kialakítása érdekében az OECD-ben végzett munkát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A digitális javak rendszerint immateriálisak, és erős mobilitás jellemző rájuk. Tanulmányok kimutatták, hogy a digitális ágazat az agresszív adótervezési gyakorlatok aktív részese, mert számos üzleti modell esetében nincs szükség fizikai infrastruktúrára az ügyfelekkel az ügylet lebonyolítására és a nyereség létrejöttéhez. Ez a legnagyobb vállalatok számára nullához közeli jövedelemadó fizetését teszi lehetővé. A tagállamok kincstárai több milliárd EUR összegű jövedelemadó bevételtől esnek el, mert a nem képesek a digitális multinacionális vállalatok megadóztatására. E társadalmi igazságtalanság valós és sürgős orvoslása érdekében a társasági adóra vonatkozó jelenlegi jogszabályok hatályát ki kell terjeszteni oly módon, hogy azok tartalmazzák a jelentős digitális jelenlét alapján megállapítható új digitális állandó telephelyet.. A digitalizáció összefüggésrendszerében keletkező kihívások kezelése érdekében a hasonló üzleti modellek számára egyenlő versenyfeltételeket kell teremteni, a digitális ágazatban rejlő lehetőségek kiaknázásának akadályozása nélkül. E tekintetben különösen figyelembe kell venni a nemzetközi szintű átfogó szabályozási keret kialakítása érdekében az OECD-ben végzett munkát.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (10) | Az összevont adóalap arányos felosztására alkalmazott képletnek
  három
  azonos súlyozású tényezőt
  (munkaerő
  ,
  eszközök és
  rendeltetési hely szerinti
  árbevétel
  ) kell tartalmaznia. Az azonos súlyozású tényezőknek kiegyensúlyozott megközelítést kell tükrözniük az adóköteles nyereség releváns tagállamok közötti elosztása tekintetében, és biztosítaniuk kell, hogy a nyereség ott adózzon, ahol ténylegesen keletkezik. A munkaerőt és az eszközöket tehát ahhoz a tagállamhoz kell rendelni, ahol a munkavégzésre sor kerül, illetve ahol az eszközök találhatók, ezáltal a származási tagállamok érdekei megfelelő súlyt kapnának, míg az árbevételt az áruk vagy a szolgáltatások rendeltetési helye szerinti tagállamhoz kell rendelni. Az Unióban a bérszint tekintetében meglévő különbségek kimutatása és ezáltal az összevont adóalap igazságosabb elosztásának lehetővé tétele érdekében a munkaerő-tényezőnek mind a bérköltséget, mind a munkavállalók számát tartalmaznia kell (fele-fele arányban). Az eszköztényezőnek viszont
  minden befektetett
  tárgyi
  eszközt tartalmaznia
  kell,
  az immateriális javakat és a pénzügyi eszközöket azonban nem, mert mobilis jellegűek, továbbá azért, mert fennáll a veszélye annak, hogy meg lehet kerülni ezen irányelv szabályait
  . Ahol rendkívüli körülmények miatt védzáradék is beépítésre kerül, annak biztosítania kell a bevétel elosztásával kapcsolatos alternatív módszer alkalmazását azon esetekben, ahol az adóalap felosztása nem tükrözi méltányosan az üzleti tevékenység nagyságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az összevont adóalap arányos felosztására alkalmazott képletnek
  három
  azonos súlyozású tényezőt
  (munkaerő
  ,
  eszközök és
  rendeltetési hely szerinti
  árbevétel
  ) kell tartalmaznia. Az azonos súlyozású tényezőknek kiegyensúlyozott megközelítést kell tükrözniük az adóköteles nyereség releváns tagállamok közötti elosztása tekintetében, és biztosítaniuk kell, hogy a nyereség ott adózzon, ahol ténylegesen keletkezik. A munkaerőt és az eszközöket tehát ahhoz a tagállamhoz kell rendelni, ahol a munkavégzésre sor kerül, illetve ahol az eszközök találhatók, ezáltal a származási tagállamok érdekei megfelelő súlyt kapnának, míg az árbevételt az áruk vagy a szolgáltatások rendeltetési helye szerinti tagállamhoz kell rendelni. Az Unióban a bérszint tekintetében meglévő különbségek kimutatása és ezáltal az összevont adóalap igazságosabb elosztásának lehetővé tétele érdekében a munkaerő-tényezőnek mind a bérköltséget, mind a munkavállalók számát tartalmaznia kell (fele-fele arányban). Az eszköztényezőnek viszont
  minden befektetett
  tárgyi
  eszközt tartalmaznia
  kell,
  az immateriális javakat és a pénzügyi eszközöket azonban nem, mert mobilis jellegűek, továbbá azért, mert fennáll a veszélye annak, hogy meg lehet kerülni ezen irányelv szabályait
  . Ahol rendkívüli körülmények miatt védzáradék is beépítésre kerül, annak biztosítania kell a bevétel elosztásával kapcsolatos alternatív módszer alkalmazását azon esetekben, ahol az adóalap felosztása nem tükrözi méltányosan az üzleti tevékenység nagyságát.

| (10) | Az összevont adóalap arányos felosztására alkalmazott képletnek
  négy
  azonos súlyozású tényezőt –
  nevezetesen a munkaerőt
  ,
  az eszközöket, a
  rendeltetési hely szerinti
  árbevételt, és az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők személyes adatainak gyűjtését és felhasználását (ez utóbbi a továbbiakban: adattényező)
  – kell tartalmaznia. Az azonos súlyozású tényezőknek kiegyensúlyozott megközelítést kell tükrözniük az adóköteles nyereség releváns tagállamok közötti elosztása tekintetében, és biztosítaniuk kell, hogy a nyereség ott adózzon, ahol ténylegesen keletkezik. A munkaerőt és az eszközöket tehát ahhoz a tagállamhoz kell rendelni, ahol a munkavégzésre sor kerül, illetve ahol az eszközök találhatók, ezáltal a származási tagállamok érdekei megfelelő súlyt kapnának, míg az árbevételt az áruk vagy a szolgáltatások rendeltetési helye szerinti tagállamhoz kell rendelni. Az Unióban a bérszint tekintetében meglévő különbségek kimutatása és ezáltal az összevont adóalap igazságosabb elosztásának lehetővé tétele érdekében a munkaerő-tényezőnek mind a bérköltséget, mind a munkavállalók számát tartalmaznia kell (fele-fele arányban). Az eszköztényezőnek viszont
  csak
  tárgyi
  eszközöket
  kell
  tartalmaznia
  . Ahol rendkívüli körülmények miatt védzáradék is beépítésre kerül, annak biztosítania kell a bevétel elosztásával kapcsolatos alternatív módszer alkalmazását azon esetekben, ahol az adóalap felosztása nem tükrözi méltányosan az üzleti tevékenység nagyságát. |
| --- | --- |

(10)

Az összevont adóalap arányos felosztására alkalmazott képletnek
  négy
  azonos súlyozású tényezőt –
  nevezetesen a munkaerőt
  ,
  az eszközöket, a
  rendeltetési hely szerinti
  árbevételt, és az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők személyes adatainak gyűjtését és felhasználását (ez utóbbi a továbbiakban: adattényező)
  – kell tartalmaznia. Az azonos súlyozású tényezőknek kiegyensúlyozott megközelítést kell tükrözniük az adóköteles nyereség releváns tagállamok közötti elosztása tekintetében, és biztosítaniuk kell, hogy a nyereség ott adózzon, ahol ténylegesen keletkezik. A munkaerőt és az eszközöket tehát ahhoz a tagállamhoz kell rendelni, ahol a munkavégzésre sor kerül, illetve ahol az eszközök találhatók, ezáltal a származási tagállamok érdekei megfelelő súlyt kapnának, míg az árbevételt az áruk vagy a szolgáltatások rendeltetési helye szerinti tagállamhoz kell rendelni. Az Unióban a bérszint tekintetében meglévő különbségek kimutatása és ezáltal az összevont adóalap igazságosabb elosztásának lehetővé tétele érdekében a munkaerő-tényezőnek mind a bérköltséget, mind a munkavállalók számát tartalmaznia kell (fele-fele arányban). Az eszköztényezőnek viszont
  csak
  tárgyi
  eszközöket
  kell
  tartalmaznia
  . Ahol rendkívüli körülmények miatt védzáradék is beépítésre kerül, annak biztosítania kell a bevétel elosztásával kapcsolatos alternatív módszer alkalmazását azon esetekben, ahol az adóalap felosztása nem tükrözi méltányosan az üzleti tevékenység nagyságát.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (10a) | Az összevont adóalap arányos felosztására alkalmazott képletnek a tagállamok gazdaságai között fennálló potenciálisan jelentős különbségek maradéktalan és kellő figyelembevétele révén teljes mértékben tükröznie kell az egyes tagállamokban végbemenő gazdasági tevékenységet. Amennyiben a képlet kiegyensúlyozatlan felosztáshoz vezet, amely nem tükrözi a gazdasági tevékenységet, e helyzetet egy vitarendezési mechanizmus orvosolhatja. A fentiek alapján a Bizottságnak meg kell vizsgálnia egy vitarendezési mechanizmus esetleges létrehozását annak érdekében, hogy biztosítsa a különböző tagállamok közötti viták megfelelő rendezését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Az összevont adóalap arányos felosztására alkalmazott képletnek a tagállamok gazdaságai között fennálló potenciálisan jelentős különbségek maradéktalan és kellő figyelembevétele révén teljes mértékben tükröznie kell az egyes tagállamokban végbemenő gazdasági tevékenységet. Amennyiben a képlet kiegyensúlyozatlan felosztáshoz vezet, amely nem tükrözi a gazdasági tevékenységet, e helyzetet egy vitarendezési mechanizmus orvosolhatja. A fentiek alapján a Bizottságnak meg kell vizsgálnia egy vitarendezési mechanizmus esetleges létrehozását annak érdekében, hogy biztosítsa a különböző tagállamok közötti viták megfelelő rendezését.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (11) | Sajátosságaik miatt bizonyos ágazatok, mint például a pénzügyi és a biztosítási ágazat, az olaj- és gázszolgáltatás, valamint a szállítmányozás és a légi közlekedés esetében kiigazított felosztási képletre van szükség az összevont adóalap felosztásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Sajátosságaik miatt bizonyos ágazatok, mint például a pénzügyi és a biztosítási ágazat, az olaj- és gázszolgáltatás, valamint a szállítmányozás és a légi közlekedés esetében kiigazított felosztási képletre van szükség az összevont adóalap felosztásához.

törölve

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (14) | Ez az irányelv a közös társaságiadó-alapról szóló (EU) 2016/xx irányelven alapul (amely közös társaságiadó-szabályokat állapít meg az adóalap kiszámítására vonatkozóan) és az adóeredmények vállalatcsoporton belüli konszolidációját helyezi a középpontba. Ezért szükséges
  lenne
  foglalkozni a két jogalkotási eszköz közötti kölcsönhatással, és gondoskodni arról, hogy az adóalap bizonyos összetevői átkerüljenek a csoportok új keretrendszerébe. Ezen összetevőknek különösen a kamatlevonás-korlátozási szabályt, az átállási záradékot, az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályozást és a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszereket kell magukban foglalniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Ez az irányelv a közös társaságiadó-alapról szóló (EU) 2016/xx irányelven alapul (amely közös társaságiadó-szabályokat állapít meg az adóalap kiszámítására vonatkozóan) és az adóeredmények vállalatcsoporton belüli konszolidációját helyezi a középpontba. Ezért szükséges
  lenne
  foglalkozni a két jogalkotási eszköz közötti kölcsönhatással, és gondoskodni arról, hogy az adóalap bizonyos összetevői átkerüljenek a csoportok új keretrendszerébe. Ezen összetevőknek különösen a kamatlevonás-korlátozási szabályt, az átállási záradékot, az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályozást és a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszereket kell magukban foglalniuk.

| (14) | Ez az irányelv a közös társaságiadó-alapról szóló (EU) 2016/xx irányelven alapul (amely közös társaságiadó-szabályokat állapít meg az adóalap kiszámítására vonatkozóan) és az adóeredmények vállalatcsoporton belüli konszolidációját helyezi a középpontba. Ezért szükséges foglalkozni a két jogalkotási eszköz közötti kölcsönhatással, és gondoskodni arról, hogy az adóalap bizonyos összetevői átkerüljenek a csoportok új keretrendszerébe. Ezen összetevőknek különösen a kamatlevonás-korlátozási szabályt, az átállási záradékot, az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályozást és a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszereket kell magukban foglalniuk. A tagállamokat nem helyénvaló megakadályozni abban, hogy az alacsony adót kivető harmadik országokba való nyereségátcsoportosítás negatív hatásainak csökkentése érdekében további adókikerülés elleni intézkedéseket vezessenek be. |
| --- | --- |

(14)

Ez az irányelv a közös társaságiadó-alapról szóló (EU) 2016/xx irányelven alapul (amely közös társaságiadó-szabályokat állapít meg az adóalap kiszámítására vonatkozóan) és az adóeredmények vállalatcsoporton belüli konszolidációját helyezi a középpontba. Ezért szükséges foglalkozni a két jogalkotási eszköz közötti kölcsönhatással, és gondoskodni arról, hogy az adóalap bizonyos összetevői átkerüljenek a csoportok új keretrendszerébe. Ezen összetevőknek különösen a kamatlevonás-korlátozási szabályt, az átállási záradékot, az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályozást és a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszereket kell magukban foglalniuk. A tagállamokat nem helyénvaló megakadályozni abban, hogy az alacsony adót kivető harmadik országokba való nyereségátcsoportosítás negatív hatásainak csökkentése érdekében további adókikerülés elleni intézkedéseket vezessenek be.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (16) | Ezen irányelv nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogalkotási aktusokat fogadjon el a következőket illetően: i. a tagállamok társasági formákra és a társasági adóra vonatkozó törvényeiben bekövetkezett változások figyelembevétele és az I. és II. melléklet ennek megfelelő módosítása; ii. további fogalommeghatározások megállapítása;
  és
  iii. a kamat leírhatóságának korlátozására vonatkozó szabály kiegészítése egységességet biztosító szabályokkal az adókikerülés azon kockázatainak hatékonyabb kezelése érdekében, amelyek a csoporton belül kialakulhatnak. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Ezen irányelv nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogalkotási aktusokat fogadjon el a következőket illetően: i. a tagállamok társasági formákra és a társasági adóra vonatkozó törvényeiben bekövetkezett változások figyelembevétele és az I. és II. melléklet ennek megfelelő módosítása; ii. további fogalommeghatározások megállapítása;
  és
  iii. a kamat leírhatóságának korlátozására vonatkozó szabály kiegészítése egységességet biztosító szabályokkal az adókikerülés azon kockázatainak hatékonyabb kezelése érdekében, amelyek a csoporton belül kialakulhatnak. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (16) | Ezen irányelv nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogalkotási aktusokat fogadjon el a következőket illetően: i. a tagállamok társasági formákra és a társasági adóra vonatkozó törvényeiben bekövetkezett változások figyelembevétele és az I. és II. melléklet ennek megfelelő módosítása; ii. további fogalommeghatározások megállapítása; iii. a kamat leírhatóságának korlátozására vonatkozó szabály kiegészítése egységességet biztosító szabályokkal az adókikerülés azon kockázatainak hatékonyabb kezelése érdekében, amelyek a csoporton belül kialakulhatnak;
  és (iv) iránymutatások kibocsátása arra az átmeneti szakaszra vonatkozóan, amelyben a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok során a képlet szerinti felosztás még együtt él más elosztási módszerekkel
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson,
  és hogy figyelembe vegye az Európai Parlament éves állásfoglalását
  . A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(16)

Ezen irányelv nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogalkotási aktusokat fogadjon el a következőket illetően: i. a tagállamok társasági formákra és a társasági adóra vonatkozó törvényeiben bekövetkezett változások figyelembevétele és az I. és II. melléklet ennek megfelelő módosítása; ii. további fogalommeghatározások megállapítása; iii. a kamat leírhatóságának korlátozására vonatkozó szabály kiegészítése egységességet biztosító szabályokkal az adókikerülés azon kockázatainak hatékonyabb kezelése érdekében, amelyek a csoporton belül kialakulhatnak;
  és (iv) iránymutatások kibocsátása arra az átmeneti szakaszra vonatkozóan, amelyben a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok során a képlet szerinti felosztás még együtt él más elosztási módszerekkel
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson,
  és hogy figyelembe vegye az Európai Parlament éves állásfoglalását
  . A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (17) | Annak érdekében, hogy ezen irányelv végrehajtásához egységes feltételek álljanak rendelkezésre, a Bizottságot végrehajtó hatáskörrel kell felruházni, hogy i. évente elfogadja azoknak a harmadik országbeli társasági formáknak a jegyzékét, amelyek hasonlóak az I. mellékletben felsorolt társasági formákhoz; ii. részletesen szabályozza a munkaerő-, az eszköz- és az árbevétel-tényező számításának módját, továbbá a személyi állomány és a bérköltség, az eszközök és az árbevételek megfelelő tényezőkhöz rendelését, továbbá az eszközök értékelését; iii. jogi aktusban szabályozza a vállalatcsoport létrehozását közlő értesítés egységes formáját; és iv. szabályozza az összevont adóbevallás elektronikus benyújtását, az összevont adóbevallás formáját, a különálló adózó adóbevallásának formáját és a szükséges kísérő okmányokat. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (3). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Annak érdekében, hogy ezen irányelv végrehajtásához egységes feltételek álljanak rendelkezésre, a Bizottságot végrehajtó hatáskörrel kell felruházni, hogy i. évente elfogadja azoknak a harmadik országbeli társasági formáknak a jegyzékét, amelyek hasonlóak az I. mellékletben felsorolt társasági formákhoz; ii. részletesen szabályozza a munkaerő-, az eszköz- és az árbevétel-tényező számításának módját, továbbá a személyi állomány és a bérköltség, az eszközök és az árbevételek megfelelő tényezőkhöz rendelését, továbbá az eszközök értékelését; iii. jogi aktusban szabályozza a vállalatcsoport létrehozását közlő értesítés egységes formáját; és iv. szabályozza az összevont adóbevallás elektronikus benyújtását, az összevont adóbevallás formáját, a különálló adózó adóbevallásának formáját és a szükséges kísérő okmányokat. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (3).

| (17) | Annak érdekében, hogy ezen irányelv végrehajtásához egységes feltételek álljanak rendelkezésre, a Bizottságot végrehajtó hatáskörrel kell felruházni, hogy i. évente elfogadja azoknak a harmadik országbeli társasági formáknak a jegyzékét, amelyek hasonlóak az I. mellékletben felsorolt társasági formákhoz; ii. részletesen szabályozza a munkaerő-, az eszköz- és az árbevétel-tényező, valamint
  az adattényező
  számításának módját, továbbá a személyi állomány és a bérköltség,
  az összegyűjtött személyes adatok és a felhasznált személyes adatok
  , az eszközök és az árbevételek megfelelő tényezőkhöz rendelését, továbbá az eszközök értékelését; iii. jogi aktusban szabályozza a vállalatcsoport létrehozását közlő értesítés egységes formáját; és iv. szabályozza az összevont adóbevallás elektronikus benyújtását, az összevont adóbevallás formáját, a különálló adózó adóbevallásának formáját és a szükséges kísérő okmányokat.
  A Bizottságnak a tagállami adóhatóságokkal együttműködésben meg kell terveznie az említett egységes adóbevallási formanyomtatványokat.
  E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (4). |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy ezen irányelv végrehajtásához egységes feltételek álljanak rendelkezésre, a Bizottságot végrehajtó hatáskörrel kell felruházni, hogy i. évente elfogadja azoknak a harmadik országbeli társasági formáknak a jegyzékét, amelyek hasonlóak az I. mellékletben felsorolt társasági formákhoz; ii. részletesen szabályozza a munkaerő-, az eszköz- és az árbevétel-tényező, valamint
  az adattényező
  számításának módját, továbbá a személyi állomány és a bérköltség,
  az összegyűjtött személyes adatok és a felhasznált személyes adatok
  , az eszközök és az árbevételek megfelelő tényezőkhöz rendelését, továbbá az eszközök értékelését; iii. jogi aktusban szabályozza a vállalatcsoport létrehozását közlő értesítés egységes formáját; és iv. szabályozza az összevont adóbevallás elektronikus benyújtását, az összevont adóbevallás formáját, a különálló adózó adóbevallásának formáját és a szükséges kísérő okmányokat.
  A Bizottságnak a tagállami adóhatóságokkal együttműködésben meg kell terveznie az említett egységes adóbevallási formanyomtatványokat.
  E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (4).

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (18) | Mivel az irányelv célkitűzéseit – nevezetesen a belső piac működésének a nemzetközi adókikerülési módszerek elleni fellépés révén történő javítását, valamint a vállalkozások Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedésének megkönnyítését – nem lehet a szükséges mértékben megvalósítani a tagállamok egyedi és önálló fellépéseivel, mivel a célkitűzések megvalósításához összehangolt intézkedésre van szükség, ezért amiatt, hogy az irányelv a belső piacot befolyásoló és a határokon átnyúló tevékenységtől visszariasztó eltérő nemzeti adószabályok közötti kölcsönhatásból eredő belső piaci hiányosságokat veszi célba, a célkitűzések uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lép túl azon a mértéken, amely e cél eléréséhez szükséges, különös tekintettel arra, hogy a kötelező hatálya a meghatározott méretet meghaladó csoportokra korlátozódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Mivel az irányelv célkitűzéseit – nevezetesen a belső piac működésének a nemzetközi adókikerülési módszerek elleni fellépés révén történő javítását, valamint a vállalkozások Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedésének megkönnyítését – nem lehet a szükséges mértékben megvalósítani a tagállamok egyedi és önálló fellépéseivel, mivel a célkitűzések megvalósításához összehangolt intézkedésre van szükség, ezért amiatt, hogy az irányelv a belső piacot befolyásoló és a határokon átnyúló tevékenységtől visszariasztó eltérő nemzeti adószabályok közötti kölcsönhatásból eredő belső piaci hiányosságokat veszi célba, a célkitűzések uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lép túl azon a mértéken, amely e cél eléréséhez szükséges, különös tekintettel arra, hogy a kötelező hatálya a meghatározott méretet meghaladó csoportokra korlátozódik.

| (18) | Mivel az irányelv célkitűzéseit – nevezetesen a belső piac működésének a nemzetközi adókikerülési módszerek elleni fellépés révén történő javítását, valamint a vállalkozások,
  különösen a kkv-k
  Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedésének megkönnyítését – nem lehet a szükséges mértékben megvalósítani a tagállamok egyedi és önálló fellépéseivel, mivel a célkitűzések megvalósításához összehangolt intézkedésre van szükség, ezért amiatt, hogy az irányelv a belső piacot befolyásoló és a határokon átnyúló tevékenységtől visszariasztó eltérő nemzeti adószabályok közötti kölcsönhatásból eredő belső piaci hiányosságokat veszi célba, a célkitűzések uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lép túl azon a mértéken, amely e cél eléréséhez szükséges, különös tekintettel arra, hogy a kötelező hatálya a meghatározott méretet meghaladó csoportokra korlátozódik. |
| --- | --- |

(18)

Mivel az irányelv célkitűzéseit – nevezetesen a belső piac működésének a nemzetközi adókikerülési módszerek elleni fellépés révén történő javítását, valamint a vállalkozások,
  különösen a kkv-k
  Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedésének megkönnyítését – nem lehet a szükséges mértékben megvalósítani a tagállamok egyedi és önálló fellépéseivel, mivel a célkitűzések megvalósításához összehangolt intézkedésre van szükség, ezért amiatt, hogy az irányelv a belső piacot befolyásoló és a határokon átnyúló tevékenységtől visszariasztó eltérő nemzeti adószabályok közötti kölcsönhatásból eredő belső piaci hiányosságokat veszi célba, a célkitűzések uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lép túl azon a mértéken, amely e cél eléréséhez szükséges, különös tekintettel arra, hogy a kötelező hatálya a meghatározott méretet meghaladó csoportokra korlátozódik.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (20) | A
  Bizottságnak a hatálybalépése után öt évvel felül kell vizsgálnia az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie a Tanácsnak. A tagállamok kötelesek megküldeni a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A
  Bizottságnak a hatálybalépése után öt évvel felül kell vizsgálnia az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie a Tanácsnak. A tagállamok kötelesek megküldeni a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el,

| (20) | Mivel ez az irányelv lényeges változást tartalmaz a társasági adózásra vonatkozó szabályokat illetően, a Bizottságnak a hatálybalépése után öt évvel átfogóan értékelnie kell az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E végrehajtási jelentésnek legalább az alábbiakra kell kiterjednie: az ezen irányelvben előírt adóztatási rendszer hatása a tagállamok bevételeire; a rendszer előnyei és hátrányai a kkv-k szempontjából, a rendszer hatása az adóbehajtás tagállamok közötti igazságos megosztására, a rendszer hatása a belső piac egészére, különös tekintettel az ezen irányelvben megállapított új szabályok hatálya alá tartozó vállalatok közötti verseny esetleges torzulására, valamint az átmeneti időszakban a rendszer hatálya alá tartozó vállalkozások száma. A Bizottságnak ezen irányelv hatálybalépése után 10 évvel felül kell vizsgálnia az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A tagállamok kötelesek megküldeni a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el, |
| --- | --- |

(20)

Mivel ez az irányelv lényeges változást tartalmaz a társasági adózásra vonatkozó szabályokat illetően, a Bizottságnak a hatálybalépése után öt évvel átfogóan értékelnie kell az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E végrehajtási jelentésnek legalább az alábbiakra kell kiterjednie: az ezen irányelvben előírt adóztatási rendszer hatása a tagállamok bevételeire; a rendszer előnyei és hátrányai a kkv-k szempontjából, a rendszer hatása az adóbehajtás tagállamok közötti igazságos megosztására, a rendszer hatása a belső piac egészére, különös tekintettel az ezen irányelvben megállapított új szabályok hatálya alá tartozó vállalatok közötti verseny esetleges torzulására, valamint az átmeneti időszakban a rendszer hatálya alá tartozó vállalkozások száma. A Bizottságnak ezen irányelv hatálybalépése után 10 évvel felül kell vizsgálnia az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A tagállamok kötelesek megküldeni a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el,

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (20a) | A teljes körű és következetes konszolidáció elérése és a tagállamok közötti számviteli következetlenségek miatt felmerülő új arbitrázslehetőségek megakadályozása érdekében az összevont adóalap kiszámítása tekintetében világos, következetes és objektív kritériumokat kell elfogadni. A Bizottságnak e célból javaslatot kell tennie az ezen irányelvben foglalt, az összevont adóalap fogalommeghatározásáról és kiszámításáról szóló érintett rendelkezések szükséges kiigazításaira. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

A teljes körű és következetes konszolidáció elérése és a tagállamok közötti számviteli következetlenségek miatt felmerülő új arbitrázslehetőségek megakadályozása érdekében az összevont adóalap kiszámítása tekintetében világos, következetes és objektív kritériumokat kell elfogadni. A Bizottságnak e célból javaslatot kell tennie az ezen irányelvben foglalt, az összevont adóalap fogalommeghatározásáról és kiszámításáról szóló érintett rendelkezések szükséges kiigazításaira.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

20 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (20b) | A Bizottságnak mérlegelni kell olyan további tanulmányokat, amelyek a KÖTA által az egyes tagállamok társaságiadó-bevételeire gyakorolt potenciális hatásokat, valamint az Uniót érintő, harmadik országok viszonylatában jelentkező potenciális versenyhátrányokat elemzik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20b)

A Bizottságnak mérlegelni kell olyan további tanulmányokat, amelyek a KÖTA által az egyes tagállamok társaságiadó-bevételeire gyakorolt potenciális hatásokat, valamint az Uniót érintő, harmadik országok viszonylatában jelentkező potenciális versenyhátrányokat elemzik.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1)   Ez az irányelv
  az (EU) 2016/xx tanácsi irányelvben

   (5)

  említettek szerint azon
  vállalatok
  adóalapjának konszolidációjára vonatkozó rendszert alakítja
  ki,
  amelyek egy csoport tagjai
  , és megállapítja az
  arra
  vonatkozó szabályokat,
  hogy a közös összevont társaságiadó-alapot hogyan kell felosztani
  a
  tagállamok között, és azt a nemzeti adóhatóságoknak hogyan kell kezelniük
  . | | (1)   Ez az irányelv
  bizonyos
  vállalatok
  adózásához alakít
  ki
  közös adóalapot az Unióban
  , és megállapítja az
  említett adóalap kiszámítására
  vonatkozó szabályokat,
  ideértve az adókikerülés megakadályozására szolgáló szabályokat és
  a
  javasolt adórendszer nemzetközi dimenziójára vonatkozó intézkedéseket is
  . |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez az irányelv
  az (EU) 2016/xx tanácsi irányelvben

   (5)

  említettek szerint azon
  vállalatok
  adóalapjának konszolidációjára vonatkozó rendszert alakítja
  ki,
  amelyek egy csoport tagjai
  , és megállapítja az
  arra
  vonatkozó szabályokat,
  hogy a közös összevont társaságiadó-alapot hogyan kell felosztani
  a
  tagállamok között, és azt a nemzeti adóhatóságoknak hogyan kell kezelniük
  .

(1)   Ez az irányelv
  bizonyos
  vállalatok
  adózásához alakít
  ki
  közös adóalapot az Unióban
  , és megállapítja az
  említett adóalap kiszámítására
  vonatkozó szabályokat,
  ideértve az adókikerülés megakadályozására szolgáló szabályokat és
  a
  javasolt adórendszer nemzetközi dimenziójára vonatkozó intézkedéseket is
  .

Módosítás 21

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

2 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 1.   Ezen irányelv szabályai valamely tagállam joga szerint létrehozott vállalatokra alkalmazandók, a más tagállamokban lévő állandó telephelyeiket is beleértve, ha a vállalat megfelel a következő feltételek mindegyikének: | | (1)   Ezen irányelv szabályai
  a
  valamely tagállam joga szerint létrehozott vállalatokra alkalmazandók, a más tagállamokban lévő állandó
  és digitális állandó
  telephelyeiket is beleértve, ha a vállalat megfelel a következő feltételek mindegyikének: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.   Ezen irányelv szabályai valamely tagállam joga szerint létrehozott vállalatokra alkalmazandók, a más tagállamokban lévő állandó telephelyeiket is beleértve, ha a vállalat megfelel a következő feltételek mindegyikének:

(1)   Ezen irányelv szabályai
  a
  valamely tagállam joga szerint létrehozott vállalatokra alkalmazandók, a más tagállamokban lévő állandó
  és digitális állandó
  telephelyeiket is beleértve, ha a vállalat megfelel a következő feltételek mindegyikének:

Módosítás 22

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| c) | pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoporthoz tartozik, amelynek a teljes konszolidált bevétele az adott pénzügyi évet megelőző pénzügyi évben meghaladja a 750 000 000  EUR-t; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoporthoz tartozik, amelynek a teljes konszolidált bevétele az adott pénzügyi évet megelőző pénzügyi évben meghaladja a 750 000 000  EUR-t;

| c) | pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoporthoz tartozik, amelynek a teljes konszolidált bevétele az adott pénzügyi évet megelőző pénzügyi évben meghaladja a 750 000 000  EUR-t.
  E küszöbértéket legkésőbb hétéves időszak elteltével nullára kell csökkenteni
  ; |
| --- | --- |

c)

pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoporthoz tartozik, amelynek a teljes konszolidált bevétele az adott pénzügyi évet megelőző pénzügyi évben meghaladja a 750 000 000  EUR-t.
  E küszöbértéket legkésőbb hétéves időszak elteltével nullára kell csökkenteni
  ;

E küszöbértéket legkésőbb hétéves időszak elteltével nullára kell csökkenteni

Módosítás 23

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 3 bekezdés

2 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (3)   Egy vállalat, amely
  megfelel
  az (1) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti feltételeknek, de nem teljesíti az adott bekezdés c) pontjának feltételeit, dönthet úgy, hogy – a más tagállamokban lévő állandó telephelyeire nézve is –
  öt adóévig
  az ebben az irányelvben megállapított szabályokat alkalmazza.
  Ez az időszak automatikusan meghosszabbodik további öt adóévvel, kivéve, ha az adózó a 47. cikk második albekezdése szerint értesítés mellett felhagy az alkalmazásával. Az (1) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti feltételeket minden hosszabbítás esetén teljesíteni kell. | | (3)   Egy vállalat, amely
  eleget tesz
  az (1) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti feltételeknek, de nem teljesíti az adott bekezdés c) pontjának feltételeit, dönthet úgy, hogy – a más tagállamokban lévő állandó telephelyeire nézve is – az ebben az irányelvben megállapított szabályokat alkalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Egy vállalat, amely
  megfelel
  az (1) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti feltételeknek, de nem teljesíti az adott bekezdés c) pontjának feltételeit, dönthet úgy, hogy – a más tagállamokban lévő állandó telephelyeire nézve is –
  öt adóévig
  az ebben az irányelvben megállapított szabályokat alkalmazza.
  Ez az időszak automatikusan meghosszabbodik további öt adóévvel, kivéve, ha az adózó a 47. cikk második albekezdése szerint értesítés mellett felhagy az alkalmazásával. Az (1) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti feltételeket minden hosszabbítás esetén teljesíteni kell.

(3)   Egy vállalat, amely
  eleget tesz
  az (1) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti feltételeknek, de nem teljesíti az adott bekezdés c) pontjának feltételeit, dönthet úgy, hogy – a más tagállamokban lévő állandó telephelyeire nézve is – az ebben az irányelvben megállapított szabályokat alkalmazza.

Módosítás 24

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 4 bekezdés

2 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (4)
     
  Ezen irányelv szabályai nem alkalmazandók a különleges adószabályok alá tartozó szállítmányozó vállalatokra. A különleges adószabályok alá tartozó szállítmányozó vállalatokat számításba kell venni azoknak a vállalatoknak a meghatározásakor, amelyek az 5. és 6. cikk szerint egyazon csoport tagjai. | | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)
     
  Ezen irányelv szabályai nem alkalmazandók a különleges adószabályok alá tartozó szállítmányozó vállalatokra. A különleges adószabályok alá tartozó szállítmányozó vállalatokat számításba kell venni azoknak a vállalatoknak a meghatározásakor, amelyek az 5. és 6. cikk szerint egyazon csoport tagjai.

törölve

törölve

Módosítás 25

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (23) | „összevont adóalap”: a
  valamennyi csoporttagnak
  az (EU) 2016/xx irányelvvel összhangban
  számított adóalapja összegzésével kapott eredmény
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(23)

„összevont adóalap”: a
  valamennyi csoporttagnak
  az (EU) 2016/xx irányelvvel összhangban
  számított adóalapja összegzésével kapott eredmény
  ;

valamennyi csoporttagnak

számított adóalapja összegzésével kapott eredmény

| (23) | „összevont adóalap”: a
  csoporttagok összevont nettó adóköteles árbevétele, amelyet
  az (EU) 2016/xx irányelvvel összhangban
  valamennyi csoporttagra alkalmazandó egységes számviteli szabályok alapján számítanak ki
  ; |
| --- | --- |

(23)

„összevont adóalap”: a
  csoporttagok összevont nettó adóköteles árbevétele, amelyet
  az (EU) 2016/xx irányelvvel összhangban
  valamennyi csoporttagra alkalmazandó egységes számviteli szabályok alapján számítanak ki
  ;

csoporttagok összevont nettó adóköteles árbevétele, amelyet

valamennyi csoporttagra alkalmazandó egységes számviteli szabályok alapján számítanak ki

Módosítás 26

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 28 a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 28 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (28a) | „adattényező”: az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők személyes adatainak kereskedelmi célú gyűjtése és felhasználása egy vagy több tagállamban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(28a)

„adattényező”: az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők személyes adatainak kereskedelmi célú gyűjtése és felhasználása egy vagy több tagállamban.

Módosítás 27

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (3)
     
  Ha hajózással vagy belföldi vízi szállítással foglalkozó csoporttag tényleges üzletvezetésének helye egy hajó fedélzetén van, akkor úgy tekintendő, hogy a csoporttag abban a tagállamban rendelkezik adóügyi illetőséggel, amelyben a hajó hazai kikötője található, vagy ha nincs ilyen hazai kikötő, akkor a hajó üzemeltetőjének adóügyi illetősége szerinti tagállamban. | | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)
     
  Ha hajózással vagy belföldi vízi szállítással foglalkozó csoporttag tényleges üzletvezetésének helye egy hajó fedélzetén van, akkor úgy tekintendő, hogy a csoporttag abban a tagállamban rendelkezik adóügyi illetőséggel, amelyben a hajó hazai kikötője található, vagy ha nincs ilyen hazai kikötő, akkor a hajó üzemeltetőjének adóügyi illetősége szerinti tagállamban.

törölve

törölve

Módosítás 28

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés

4 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (4)   Az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózónak társaságiadó-kötelezettsége keletkezik bármely
  forrásból
  származó minden jövedelme után, függetlenül attól, hogy a jövedelem az adóügyi illetősége szerinti tagállamban vagy azon kívül keletkezik. | | (4)   Az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózónak társaságiadó-kötelezettsége keletkezik bármely
  tevékenységből
  származó minden jövedelme után, függetlenül attól, hogy a jövedelem az adóügyi illetősége szerinti tagállamban vagy azon kívül keletkezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózónak társaságiadó-kötelezettsége keletkezik bármely
  forrásból
  származó minden jövedelme után, függetlenül attól, hogy a jövedelem az adóügyi illetősége szerinti tagállamban vagy azon kívül keletkezik.

(4)   Az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózónak társaságiadó-kötelezettsége keletkezik bármely
  tevékenységből
  származó minden jövedelme után, függetlenül attól, hogy a jövedelem az adóügyi illetősége szerinti tagállamban vagy azon kívül keletkezik.

Módosítás 29

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 5 bekezdés

4 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (5)   Az Unióban adóügyi illetőséggel nem rendelkező adózónak társaságiadó-kötelezettsége keletkezik a valamely tagállamban található állandó telephelye révén végzett tevékenységből származó minden jövedelme után. | | (5)   Az Unióban adóügyi illetőséggel nem rendelkező adózónak társaságiadó-kötelezettsége keletkezik a valamely tagállamban található állandó telephelye –
  ideértve digitális állandó telephelyét
  – révén végzett tevékenységből származó minden jövedelme után.
  Az adózó digitális állandó telephelyének meghatározása a közös társaságiadó-alapról szóló ... tanácsi irányelv

   (1)

  5. cikkében foglalt feltételeknek és kritériumoknak megfelelően történik. |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az Unióban adóügyi illetőséggel nem rendelkező adózónak társaságiadó-kötelezettsége keletkezik a valamely tagállamban található állandó telephelye révén végzett tevékenységből származó minden jövedelme után.

(5)   Az Unióban adóügyi illetőséggel nem rendelkező adózónak társaságiadó-kötelezettsége keletkezik a valamely tagállamban található állandó telephelye –
  ideértve digitális állandó telephelyét
  – révén végzett tevékenységből származó minden jövedelme után.
  Az adózó digitális állandó telephelyének meghatározása a közös társaságiadó-alapról szóló ... tanácsi irányelv

   (1)

  5. cikkében foglalt feltételeknek és kritériumoknak megfelelően történik.

Módosítás 30

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| a) | a szavazati
  jogok több mint
  50 
  %-át
  gyakorolhatja; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a szavazati
  jogok több mint
  50 
  %-át
  gyakorolhatja; valamint

jogok több mint

%-át

| a) | a szavazati
  jogokat
  50
  %
  -
  ot meghaladó mértékben
  gyakorolhatja; valamint |
| --- | --- |

a)

a szavazati
  jogokat
  50
  %
  -
  ot meghaladó mértékben
  gyakorolhatja; valamint

jogokat

%

ot meghaladó mértékben

Módosítás 31

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 a bekezdés (új)

6 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (2a)
     
  Az állandó telephelyek magukban foglalják a digitális állandó telephelyeket is a közös társaságiadó-alapról szóló ... tanácsi irányelv1a 5. cikkében foglalt feltételeknek és kritériumoknak megfelelően.

   (2)

  . |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az állandó telephelyek magukban foglalják a digitális állandó telephelyeket is a közös társaságiadó-alapról szóló ... tanácsi irányelv1a 5. cikkében foglalt feltételeknek és kritériumoknak megfelelően.

   (2)

Módosítás 32

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1)   
  Valamennyi csoporttag
  adóalapját az
  összevont adóalapban kell összegezni
  . | | (1)   
  Az összevont alapon kezelendő vállalatcsoport
  adóalapját
  úgy kell meghatározni, mintha egyetlen egységet alkotna. Ebből a célból a csoport aggregált adóalapját újraszámolják oly módon, hogy kivonják belőle az összes nyereséget vagy veszteséget, köztük azokat is, amelyek a csoporton belüli két vagy több egység közötti bármely jellegű tranzakcióból származnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  Valamennyi csoporttag
  adóalapját az
  összevont adóalapban kell összegezni
  .

(1)   
  Az összevont alapon kezelendő vállalatcsoport
  adóalapját
  úgy kell meghatározni, mintha egyetlen egységet alkotna. Ebből a célból a csoport aggregált adóalapját újraszámolják oly módon, hogy kivonják belőle az összes nyereséget vagy veszteséget, köztük azokat is, amelyek a csoporton belüli két vagy több egység közötti bármely jellegű tranzakcióból származnak.

Módosítás 33

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)   Ha az összevont adóalap negatív, a veszteség elhatárolható későbbi időszakokra és levonható a következő pozitív értékű összevont adóalapból. Ha az összevont adóalap pozitív, a VIII. fejezetnek megfelelően kell felosztani. | | (2)   Ha az összevont adóalap negatív, a veszteség
  legfeljebb öt éven belül
  elhatárolható későbbi időszakokra és levonható a következő pozitív értékű összevont adóalapból. Ha az összevont adóalap pozitív, a VIII. fejezetnek megfelelően kell felosztani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha az összevont adóalap negatív, a veszteség elhatárolható későbbi időszakokra és levonható a következő pozitív értékű összevont adóalapból. Ha az összevont adóalap pozitív, a VIII. fejezetnek megfelelően kell felosztani.

(2)   Ha az összevont adóalap negatív, a veszteség
  legfeljebb öt éven belül
  elhatárolható későbbi időszakokra és levonható a következő pozitív értékű összevont adóalapból. Ha az összevont adóalap pozitív, a VIII. fejezetnek megfelelően kell felosztani.

Módosítás 34

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)   A csoportok következetes és megfelelően dokumentált módszert alkalmaznak a csoporton belüli ügyletek számbavételéhez. A csoportok kizárólag valós üzleti indokkal és csak az adóév kezdetén változtathatnak módszerükön. | | (2)   A csoportok következetes és megfelelően dokumentált módszert alkalmaznak a csoporton belüli ügyletek számbavételéhez. A csoportok kizárólag valós üzleti indokkal és csak az adóév kezdetén változtathatnak módszerükön.
  A 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően elvégzett konszolidáció eredményeképpen minden ilyen ügyletet kivonnak az adóalapból. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A csoportok következetes és megfelelően dokumentált módszert alkalmaznak a csoporton belüli ügyletek számbavételéhez. A csoportok kizárólag valós üzleti indokkal és csak az adóév kezdetén változtathatnak módszerükön.

(2)   A csoportok következetes és megfelelően dokumentált módszert alkalmaznak a csoporton belüli ügyletek számbavételéhez. A csoportok kizárólag valós üzleti indokkal és csak az adóév kezdetén változtathatnak módszerükön.
  A 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően elvégzett konszolidáció eredményeképpen minden ilyen ügyletet kivonnak az adóalapból.

Módosítás 35

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (3)
     
  A csoporton belüli ügyletek elszámolására szolgáló módszernek alkalmasnak kell lennie a csoporton belüli valamennyi transzfernek és értékesítésnek a nem értékcsökkenthető eszközök esetében a legalacsonyabb költségen alapuló bekerülési értéken, az értékcsökkenthető eszközök esetében az adómegállapításhoz használt értéken történő megállapítására. | | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)
     
  A csoporton belüli ügyletek elszámolására szolgáló módszernek alkalmasnak kell lennie a csoporton belüli valamennyi transzfernek és értékesítésnek a nem értékcsökkenthető eszközök esetében a legalacsonyabb költségen alapuló bekerülési értéken, az értékcsökkenthető eszközök esetében az adómegállapításhoz használt értéken történő megállapítására.

törölve

törölve

Módosítás 36

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés

9 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (4)
     
  A csoporton belüli ügyletek nem változtathatják meg a saját előállítású immateriális javak státuszát. | | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  A csoporton belüli ügyletek nem változtathatják meg a saját előállítású immateriális javak státuszát.

törölve

törölve

Módosítás 37

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

23 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Amikor vállalati átszervezés eredményeként egy vagy több csoport, vagy két vagy több csoporttag, egy másik csoport része lesz, a korábbi csoport vagy csoportok el nem számolt veszteségét rá kell osztani az egyes csoporttagokra a VIII. fejezettel összhangban és az azon adóév végi tényezők alapján, amikor a vállalati átszervezésre sor kerül. A korábbi csoport vagy csoportok el nem számolt veszteségét
  el kell határolni a későbbi évekre
  . | | Amikor vállalati átszervezés eredményeként egy vagy több csoport, vagy két vagy több csoporttag, egy másik csoport része lesz, a korábbi csoport vagy csoportok el nem számolt veszteségét rá kell osztani az egyes csoporttagokra a VIII. fejezettel összhangban és az azon adóév végi tényezők alapján, amikor a vállalati átszervezésre sor kerül. A korábbi csoport vagy csoportok el nem számolt veszteségét
  legfeljebb öt évre el kell határolni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amikor vállalati átszervezés eredményeként egy vagy több csoport, vagy két vagy több csoporttag, egy másik csoport része lesz, a korábbi csoport vagy csoportok el nem számolt veszteségét rá kell osztani az egyes csoporttagokra a VIII. fejezettel összhangban és az azon adóév végi tényezők alapján, amikor a vállalati átszervezésre sor kerül. A korábbi csoport vagy csoportok el nem számolt veszteségét
  el kell határolni a későbbi évekre
  .

el kell határolni a későbbi évekre

Amikor vállalati átszervezés eredményeként egy vagy több csoport, vagy két vagy több csoporttag, egy másik csoport része lesz, a korábbi csoport vagy csoportok el nem számolt veszteségét rá kell osztani az egyes csoporttagokra a VIII. fejezettel összhangban és az azon adóév végi tényezők alapján, amikor a vállalati átszervezésre sor kerül. A korábbi csoport vagy csoportok el nem számolt veszteségét
  legfeljebb öt évre el kell határolni
  .

legfeljebb öt évre el kell határolni

Módosítás 38

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés

23 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)   Két vagy több elsődleges adózónak a 2009/133/EK tanácsi irányelv (6) 2. cikk a) pontjának i. és ii. alpontja szerinti egyesülésekor, a csoport minden be nem számított veszteségét rá kell osztani tagjaira a VIII. fejezetnek megfelelően, az azon adóév végi tényezők alapján, amikor az egyesülésre sor kerül. Az el nem számolt veszteséget
  el kell határolni a későbbi évekre
  . | | (2)   Két vagy több elsődleges adózónak a 2009/133/EK tanácsi irányelv (7) 2. cikk a) pontjának i. és ii. alpontja szerinti egyesülésekor, a csoport minden be nem számított veszteségét rá kell osztani tagjaira a VIII. fejezetnek megfelelően, az azon adóév végi tényezők alapján, amikor az egyesülésre sor kerül. Az el nem számolt veszteséget
  legfeljebb öt évre el kell határolni
  . |
| |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Két vagy több elsődleges adózónak a 2009/133/EK tanácsi irányelv (6) 2. cikk a) pontjának i. és ii. alpontja szerinti egyesülésekor, a csoport minden be nem számított veszteségét rá kell osztani tagjaira a VIII. fejezetnek megfelelően, az azon adóév végi tényezők alapján, amikor az egyesülésre sor kerül. Az el nem számolt veszteséget
  el kell határolni a későbbi évekre
  .

(2)   Két vagy több elsődleges adózónak a 2009/133/EK tanácsi irányelv (7) 2. cikk a) pontjának i. és ii. alpontja szerinti egyesülésekor, a csoport minden be nem számított veszteségét rá kell osztani tagjaira a VIII. fejezetnek megfelelően, az azon adóév végi tényezők alapján, amikor az egyesülésre sor kerül. Az el nem számolt veszteséget
  legfeljebb öt évre el kell határolni
  .

Módosítás 39

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

28 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Az összevont adóalapot minden adóévben az arányos felosztási képlet alapján kell felosztani a csoporttagok között. Az „A”csoporttag arányos részének meghatározásakor a képlet, amely azonos súlyozást ad az árbevételnek, a munkaerőnek
  és
  az eszközöknek, az alábbiak szerint alakul: | | Az összevont adóalapot minden adóévben az arányos felosztási képlet alapján kell felosztani a csoporttagok között. Az „A”csoporttag arányos részének meghatározásakor a képlet, amely azonos súlyozást ad az árbevételnek, a munkaerőnek, az eszközöknek
  és
  az
  adattényezőnek
  , az alábbiak szerint alakul: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az összevont adóalapot minden adóévben az arányos felosztási képlet alapján kell felosztani a csoporttagok között. Az „A”csoporttag arányos részének meghatározásakor a képlet, amely azonos súlyozást ad az árbevételnek, a munkaerőnek
  és
  az eszközöknek, az alábbiak szerint alakul:

és

Az összevont adóalapot minden adóévben az arányos felosztási képlet alapján kell felosztani a csoporttagok között. Az „A”csoporttag arányos részének meghatározásakor a képlet, amely azonos súlyozást ad az árbevételnek, a munkaerőnek, az eszközöknek
  és
  az
  adattényezőnek
  , az alábbiak szerint alakul:

és

adattényezőnek

Módosítás 40

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – képlet

28 cikk – 1 bekezdés – képlet

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Image 1

Image 2

Módosítás 41

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

28 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | Amennyiben az adófizető tevékenységeinek jellege miatt egy vagy több tényező nem alkalmazandó, az összes többi alkalmazandó tényezőt arányosan újra kell súlyozni a képletben annak érdekében, hogy minden egyes alkalmazandó tényezőnek továbbra is abszolút egyenlő súlya legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben az adófizető tevékenységeinek jellege miatt egy vagy több tényező nem alkalmazandó, az összes többi alkalmazandó tényezőt arányosan újra kell súlyozni a képletben annak érdekében, hogy minden egyes alkalmazandó tényezőnek továbbra is abszolút egyenlő súlya legyen.

Amennyiben az adófizető tevékenységeinek jellege miatt egy vagy több tényező nem alkalmazandó, az összes többi alkalmazandó tényezőt arányosan újra kell súlyozni a képletben annak érdekében, hogy minden egyes alkalmazandó tényezőnek továbbra is abszolút egyenlő súlya legyen.

Módosítás 42

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 5 bekezdés

28 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (5)   Egy csoporttag arányos részének meghatározásakor azonos súlyozást kell kapnia az árbevétel-, a munkaerő- és az
  eszköztényezőnek
  . | | (5)   Egy csoporttag arányos részének meghatározásakor azonos súlyozást kell kapnia az árbevétel-, a munkaerő-,
  az eszköz
  - és az
  adattényezőnek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Egy csoporttag arányos részének meghatározásakor azonos súlyozást kell kapnia az árbevétel-, a munkaerő- és az
  eszköztényezőnek
  .

(5)   Egy csoporttag arányos részének meghatározásakor azonos súlyozást kell kapnia az árbevétel-, a munkaerő-,
  az eszköz
  - és az
  adattényezőnek
  .

Módosítás 43

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 5 a bekezdés (új)

28 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (5a)
     
  Az adattényező egyik fele esetében a számláló az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők egy csoporttag által tagállamonként összegyűjtött személyes adatainak teljes mennyiségéből, a nevező pedig az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők a csoport által tagállamonként összegyűjtött személyes adatainak teljes mennyiségéből áll, és az adattényező másik fele esetében a számláló az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők egy csoporttag által tagállamonként felhasznált személyes adatainak teljes mennyiségéből, a nevező pedig az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők a csoport által tagállamonként felhasznált személyes adatainak teljes mennyiségéből áll. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Az adattényező egyik fele esetében a számláló az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők egy csoporttag által tagállamonként összegyűjtött személyes adatainak teljes mennyiségéből, a nevező pedig az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők a csoport által tagállamonként összegyűjtött személyes adatainak teljes mennyiségéből áll, és az adattényező másik fele esetében a számláló az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők egy csoporttag által tagállamonként felhasznált személyes adatainak teljes mennyiségéből, a nevező pedig az online platformok és a szolgáltatásokat igénybe vevők a csoport által tagállamonként felhasznált személyes adatainak teljes mennyiségéből áll.

Módosítás 44

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 5 b bekezdés (új)

28 cikk – 5 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (5b)
     
  Az adattényező szerint összegyűjtött személyes adatok mennyiségét az egyes tagállamokban az adóév végén kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5b)
     
  Az adattényező szerint összegyűjtött személyes adatok mennyiségét az egyes tagállamokban az adóév végén kell megállapítani.

Módosítás 45

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 5 c bekezdés (új)

28 cikk – 5 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (5c)
     
  A személyes adatok kereskedelmi célú gyűjtésnek és felhasználásának az adattényezővel összefüggő meghatározását az (EU) 2016/679 rendelet szabályozza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5c)
     
  A személyes adatok kereskedelmi célú gyűjtésnek és felhasználásának az adattényezővel összefüggő meghatározását az (EU) 2016/679 rendelet szabályozza.

Módosítás 46

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

29 cikk

29 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 29. cikk

  Védzáradék


  A 28. cikkben megállapított szabálytól eltérve, amennyiben az elsődleges adózó vagy az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy az összevont adóalap arányos felosztásának adott csoporttagra jutó eredménye nem tükrözi méltányosan az adott csoporttag üzleti tevékenységének terjedelmét, az elsődleges adózó vagy az illetékes hatóság alternatív módszer alkalmazását kezdeményezheti minden egyes csoporttag adórészének kiszámításához. Alternatív módszer csak akkor alkalmazható, ha az illetékes hatóságok között folytatott egyeztetéseket, illetve – adott esetben – a 77. és 78. cikk alapján folytatott konzultációkat követően ezen hatóságok mindegyike elfogadja az említett alternatív módszert. Az elsődleges adóhatóság szerinti tagállam tájékoztatja a Bizottságot az alkalmazott alternatív módszerről. | | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

29. cikk

Védzáradék

A 28. cikkben megállapított szabálytól eltérve, amennyiben az elsődleges adózó vagy az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy az összevont adóalap arányos felosztásának adott csoporttagra jutó eredménye nem tükrözi méltányosan az adott csoporttag üzleti tevékenységének terjedelmét, az elsődleges adózó vagy az illetékes hatóság alternatív módszer alkalmazását kezdeményezheti minden egyes csoporttag adórészének kiszámításához. Alternatív módszer csak akkor alkalmazható, ha az illetékes hatóságok között folytatott egyeztetéseket, illetve – adott esetben – a 77. és 78. cikk alapján folytatott konzultációkat követően ezen hatóságok mindegyike elfogadja az említett alternatív módszert. Az elsődleges adóhatóság szerinti tagállam tájékoztatja a Bizottságot az alkalmazott alternatív módszerről.

törölve

törölve

Módosítás 47

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

38 cikk – 1 bekezdés

38 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1)   Az áruértékesítésből származó árbevételt az azon tagállamban található csoporttag árbevétel-tényezőjében kell figyelembe venni, ahol az árut megvásárló személynek történő kiszállítás vagy kézbesítés befejeződik. Ha ez a hely nem beazonosítható, az áruértékesítést ahhoz a csoporttaghoz kell rendelni, amely az áruk legutolsó beazonosítható helyének tagállamában található. | | (1)   Az áruértékesítésből származó árbevételt az azon tagállamban található csoporttag árbevétel-tényezőjében kell figyelembe venni, ahol az árut megvásárló személynek történő kiszállítás vagy kézbesítés befejeződik. Ha ez a hely nem beazonosítható
  vagy a csoporttagnak nincs adóköteles kapcsolata
  , az áruértékesítést ahhoz a csoporttaghoz kell rendelni, amely az áruk legutolsó beazonosítható helyének tagállamában található. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az áruértékesítésből származó árbevételt az azon tagállamban található csoporttag árbevétel-tényezőjében kell figyelembe venni, ahol az árut megvásárló személynek történő kiszállítás vagy kézbesítés befejeződik. Ha ez a hely nem beazonosítható, az áruértékesítést ahhoz a csoporttaghoz kell rendelni, amely az áruk legutolsó beazonosítható helyének tagállamában található.

(1)   Az áruértékesítésből származó árbevételt az azon tagállamban található csoporttag árbevétel-tényezőjében kell figyelembe venni, ahol az árut megvásárló személynek történő kiszállítás vagy kézbesítés befejeződik. Ha ez a hely nem beazonosítható
  vagy a csoporttagnak nincs adóköteles kapcsolata
  , az áruértékesítést ahhoz a csoporttaghoz kell rendelni, amely az áruk legutolsó beazonosítható helyének tagállamában található.

Módosítás 48

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

43 cikk

43 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 43. cikk

  Tengeri, belvízi és légi szállítás


  Annak a csoporttagnak az árbevételét, ráfordításait és egyéb levonható tételeit, amelynek fő tevékenysége nemzetközi forgalomban résztvevő hajók vagy repülőgépek üzemeltetése, vagy belvízi szállításban résztvevő hajók üzemeltetése, nem kell szerepeltetni az összevont adóalapban és nem kell a 28. cikkben megállapított szabályok szerint felosztani. Ehelyett az említett árbevételt, ráfordításokat és egyéb levonható tételeket ügyletenként az adott csoporttaghoz kell sorolni és velük kapcsolatban az (EU) 2016/xx irányelv 56. cikkének megfelelően árkorrekciót kell végezni.




  A csoporttag részesedését és részvételét figyelembe kell venni annak megállapítása céljából, hogy az 5. és 6. cikkben meghatározott csoportról van-e szó. | | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

43. cikk

Tengeri, belvízi és légi szállítás

Annak a csoporttagnak az árbevételét, ráfordításait és egyéb levonható tételeit, amelynek fő tevékenysége nemzetközi forgalomban résztvevő hajók vagy repülőgépek üzemeltetése, vagy belvízi szállításban résztvevő hajók üzemeltetése, nem kell szerepeltetni az összevont adóalapban és nem kell a 28. cikkben megállapított szabályok szerint felosztani. Ehelyett az említett árbevételt, ráfordításokat és egyéb levonható tételeket ügyletenként az adott csoporttaghoz kell sorolni és velük kapcsolatban az (EU) 2016/xx irányelv 56. cikkének megfelelően árkorrekciót kell végezni.

A csoporttag részesedését és részvételét figyelembe kell venni annak megállapítása céljából, hogy az 5. és 6. cikkben meghatározott csoportról van-e szó.

törölve

törölve

Módosítás 49

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

46 cikk – 2 bekezdés

46 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett értesítésnek
  a 2. cikk (4) bekezdésében említett szállítmányozó vállalatok kivételével
  minden csoporttagra vonatkoznia kell. | | (2)   Az (1) bekezdésben említett értesítésnek minden csoporttagra vonatkoznia kell |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett értesítésnek
  a 2. cikk (4) bekezdésében említett szállítmányozó vállalatok kivételével
  minden csoporttagra vonatkoznia kell.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értesítésnek minden csoporttagra vonatkoznia kell

Módosítás 50

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

48 cikk – 2 bekezdés

48 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A Bizottság jogi aktusban
  szabályozhatja
  a csoport létrehozását közlő értesítés egységes formáját. Ezt a végrehajtási aktust a 77. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | | A Bizottság jogi aktusban
  szabályozza
  a csoport létrehozását közlő értesítés egységes formáját. Ezt a végrehajtási aktust a 77. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság jogi aktusban
  szabályozhatja
  a csoport létrehozását közlő értesítés egységes formáját. Ezt a végrehajtási aktust a 77. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

szabályozhatja

A Bizottság jogi aktusban
  szabályozza
  a csoport létrehozását közlő értesítés egységes formáját. Ezt a végrehajtási aktust a 77. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

szabályozza

Módosítás 51

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

55 cikk – 1 bekezdés

55 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A Bizottság jogi aktust
  fogadhat
  el, amelyben szabályozza az összevont adóbevallás elektronikus benyújtását, az összevont adóbevallás formáját, a különálló adózó adóbevallásának formáját és a szükséges kísérő okmányokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 77. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | | A Bizottság jogi aktust
  fogad
  el, amelyben szabályozza az összevont adóbevallás elektronikus benyújtását, az összevont adóbevallás formáját, a különálló adózó adóbevallásának formáját és a szükséges kísérő okmányokat.
  A Bizottság a tagállami adóhatóságokkal együttműködésben megtervezi az említett egységes adóbevallási formanyomtatványokat.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 77. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság jogi aktust
  fogadhat
  el, amelyben szabályozza az összevont adóbevallás elektronikus benyújtását, az összevont adóbevallás formáját, a különálló adózó adóbevallásának formáját és a szükséges kísérő okmányokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 77. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

fogadhat

A Bizottság jogi aktust
  fogad
  el, amelyben szabályozza az összevont adóbevallás elektronikus benyújtását, az összevont adóbevallás formáját, a különálló adózó adóbevallásának formáját és a szükséges kísérő okmányokat.
  A Bizottság a tagállami adóhatóságokkal együttműködésben megtervezi az említett egységes adóbevallási formanyomtatványokat.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 77. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

fogad

A Bizottság a tagállami adóhatóságokkal együttműködésben megtervezi az említett egységes adóbevallási formanyomtatványokat.

Módosítás 52

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

65 cikk – 1 bekezdés

65 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1)   Amikor annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol a csoporttag adóügyi illetőséggel rendelkezik, vagy ahol állandó telephely formájában található, nem ért egyet az elsődleges adóhatóságnak a 49. cikk vagy az 56. cikk (2) vagy (4) bekezdése vagy az 56. cikk (5) bekezdésének második albekezdése szerint hozott határozatával, három hónapon belül fellebbezhet a határozat ellen az elsődleges adóhatóság tagállamának bírósága előtt. | | (1)   Amikor annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol a csoporttag adóügyi illetőséggel rendelkezik, vagy ahol állandó telephely,
  többek között digitális állandó telephely
  formájában található, nem ért egyet az elsődleges adóhatóságnak a 49. cikk vagy az 56. cikk (2) vagy (4) bekezdése vagy az 56. cikk (5) bekezdésének második albekezdése szerint hozott határozatával, három hónapon belül fellebbezhet a határozat ellen az elsődleges adóhatóság tagállamának bírósága előtt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amikor annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol a csoporttag adóügyi illetőséggel rendelkezik, vagy ahol állandó telephely formájában található, nem ért egyet az elsődleges adóhatóságnak a 49. cikk vagy az 56. cikk (2) vagy (4) bekezdése vagy az 56. cikk (5) bekezdésének második albekezdése szerint hozott határozatával, három hónapon belül fellebbezhet a határozat ellen az elsődleges adóhatóság tagállamának bírósága előtt.

(1)   Amikor annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol a csoporttag adóügyi illetőséggel rendelkezik, vagy ahol állandó telephely,
  többek között digitális állandó telephely
  formájában található, nem ért egyet az elsődleges adóhatóságnak a 49. cikk vagy az 56. cikk (2) vagy (4) bekezdése vagy az 56. cikk (5) bekezdésének második albekezdése szerint hozott határozatával, három hónapon belül fellebbezhet a határozat ellen az elsődleges adóhatóság tagállamának bírósága előtt.

Módosítás 53

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

65 cikk – 2 a bekezdés (új)

65 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (2a)
     
  A Bizottság megvizsgálja, hogy egy vitarendezési mechanizmus létrehozása tovább növelné-e a tagállamok közötti viták rendezésének eredményességét és hatékonyságát. A Bizottság erről adott esetben jogalkotási javaslatot is tartalmazó jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság megvizsgálja, hogy egy vitarendezési mechanizmus létrehozása tovább növelné-e a tagállamok közötti viták rendezésének eredményességét és hatékonyságát. A Bizottság erről adott esetben jogalkotási javaslatot is tartalmazó jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 54

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

67 cikk – 1 bekezdés

67 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1)   Módosított adómegállapítás vagy az 54. cikk szerinti adómegállapítás ellen benyújtott fellebbezéssel az elsődleges adóhatóság tagállamának törvényei értelmében a fellebbezéseket első fokon tárgyalni jogosult közigazgatási szervnek kell foglalkoznia. A közigazgatási szervnek függetlennek kell lennie az elsődleges adóhatóság tagállamának adóhatóságaitól. Ha
  ebben a
  tagállamban nincs ilyen közigazgatási szerv, az elsődleges adózó
  közvetlenül bírósági fellebbviteli eljárásra jogosult
  . | | (1)   Módosított adómegállapítás vagy az 54. cikk szerinti adómegállapítás ellen benyújtott fellebbezéssel az elsődleges adóhatóság tagállamának törvényei értelmében a fellebbezéseket első fokon tárgyalni jogosult közigazgatási szervnek kell foglalkoznia. A közigazgatási szervnek függetlennek kell lennie az elsődleges adóhatóság tagállamának adóhatóságaitól.
  Az elsődleges adózó közvetlenül bírósági fellebbviteli eljárást indíthat
  , ha
  az adott
  tagállamban nincs ilyen közigazgatási szerv
  vagy ha
  az elsődleges adózó
  az eljárás indítását részesíti előnyben
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Módosított adómegállapítás vagy az 54. cikk szerinti adómegállapítás ellen benyújtott fellebbezéssel az elsődleges adóhatóság tagállamának törvényei értelmében a fellebbezéseket első fokon tárgyalni jogosult közigazgatási szervnek kell foglalkoznia. A közigazgatási szervnek függetlennek kell lennie az elsődleges adóhatóság tagállamának adóhatóságaitól. Ha
  ebben a
  tagállamban nincs ilyen közigazgatási szerv, az elsődleges adózó
  közvetlenül bírósági fellebbviteli eljárásra jogosult
  .

(1)   Módosított adómegállapítás vagy az 54. cikk szerinti adómegállapítás ellen benyújtott fellebbezéssel az elsődleges adóhatóság tagállamának törvényei értelmében a fellebbezéseket első fokon tárgyalni jogosult közigazgatási szervnek kell foglalkoznia. A közigazgatási szervnek függetlennek kell lennie az elsődleges adóhatóság tagállamának adóhatóságaitól.
  Az elsődleges adózó közvetlenül bírósági fellebbviteli eljárást indíthat
  , ha
  az adott
  tagállamban nincs ilyen közigazgatási szerv
  vagy ha
  az elsődleges adózó
  az eljárás indítását részesíti előnyben
  .

Módosítás 55

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

67 cikk – 5 bekezdés

67 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (5)   Az (1) bekezdésben említett közigazgatási szerv hat hónapon belül hoz határozatot a fellebbezésről. Ha az elsődleges adózó nem kap határozatot ebben az időszakban, az elsődleges adóhatóság határozatát megerősítettnek kell tekinteni. | | (5)   Az (1) bekezdésben említett közigazgatási szerv –
  amennyiben fellebbezést nyújtanak be hozzá
  – hat hónapon belül hoz határozatot a fellebbezésről. Ha az elsődleges adózó nem kap határozatot ebben az időszakban, az elsődleges adóhatóság határozatát megerősítettnek kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az (1) bekezdésben említett közigazgatási szerv hat hónapon belül hoz határozatot a fellebbezésről. Ha az elsődleges adózó nem kap határozatot ebben az időszakban, az elsődleges adóhatóság határozatát megerősítettnek kell tekinteni.

(5)   Az (1) bekezdésben említett közigazgatási szerv –
  amennyiben fellebbezést nyújtanak be hozzá
  – hat hónapon belül hoz határozatot a fellebbezésről. Ha az elsődleges adózó nem kap határozatot ebben az időszakban, az elsődleges adóhatóság határozatát megerősítettnek kell tekinteni.

Módosítás 56

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

69 cikk – 2 bekezdés

69 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés alkalmazása esetén a nettó hitelfelvételi költségek és az EBITDA összegét a vállalatcsoport szintjén kell kiszámítani úgy, hogy az magában foglalja az összes csoporttag eredményeit. Az (EU) 2016/xx irányelv 13. cikkében említett
  3 000 000
  EUR összeget 5 000 000  EUR-ra kell emelni. | | (2)   Az (1) bekezdés alkalmazása esetén a nettó hitelfelvételi költségek és az EBITDA összegét a vállalatcsoport szintjén kell kiszámítani úgy, hogy az magában foglalja az összes csoporttag eredményeit. Az (EU) 2016/xx irányelv 13. cikkében említett
  1 000 000
  EUR összeget 5 000 000  EUR-ra kell emelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazása esetén a nettó hitelfelvételi költségek és az EBITDA összegét a vállalatcsoport szintjén kell kiszámítani úgy, hogy az magában foglalja az összes csoporttag eredményeit. Az (EU) 2016/xx irányelv 13. cikkében említett
  3 000 000
  EUR összeget 5 000 000  EUR-ra kell emelni.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazása esetén a nettó hitelfelvételi költségek és az EBITDA összegét a vállalatcsoport szintjén kell kiszámítani úgy, hogy az magában foglalja az összes csoporttag eredményeit. Az (EU) 2016/xx irányelv 13. cikkében említett
  1 000 000
  EUR összeget 5 000 000  EUR-ra kell emelni.

Módosítás 57

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

71 cikk

71 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 71. cikk

  Veszteség utáni adókedvezmény és utólagos megadóztatás



  (1)
     
  Az (EU) 2016/xx irányelvnek a veszteség utáni adókedvezményről és utólagos megadóztatásról szóló 41. cikkének alkalmazása automatikusan megszűnik ezen irányelv hatálybalépésekor.






  (2)
     
  Azon átruházott veszteségek, amelyek utólagos megadóztatására még nem került sor ezen irányelv hatálybalépésekor, azon adózónál maradnak, amelyre átruházták. | | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

71. cikk

Veszteség utáni adókedvezmény és utólagos megadóztatás

(1)
     
  Az (EU) 2016/xx irányelvnek a veszteség utáni adókedvezményről és utólagos megadóztatásról szóló 41. cikkének alkalmazása automatikusan megszűnik ezen irányelv hatálybalépésekor.

(2)
     
  Azon átruházott veszteségek, amelyek utólagos megadóztatására még nem került sor ezen irányelv hatálybalépésekor, azon adózónál maradnak, amelyre átruházták.

törölve

törölve

Módosítás 58

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

72 cikk – 1 bekezdés

72 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Ezen irányelv alkalmazásában az (EU) 2016/xx irányelv 53.
  cikke (1) bekezdésének első albekezdésében a kötelező társaságiadó-kulcsra való hivatkozás, amelynek hatálya alá az adózónak tartoznia kellett volna, nem alkalmazandó, és helyébe a tagállamok körében alkalmazandó átlagos kötelező társaságiadó-kulcs lép
  . | | Ezen irányelv alkalmazásában az (EU) 2016/xx irányelv 53.
  cikkében foglalt átállási szabályok alkalmazandók
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezen irányelv alkalmazásában az (EU) 2016/xx irányelv 53.
  cikke (1) bekezdésének első albekezdésében a kötelező társaságiadó-kulcsra való hivatkozás, amelynek hatálya alá az adózónak tartoznia kellett volna, nem alkalmazandó, és helyébe a tagállamok körében alkalmazandó átlagos kötelező társaságiadó-kulcs lép
  .

cikke (1) bekezdésének első albekezdésében a kötelező társaságiadó-kulcsra való hivatkozás, amelynek hatálya alá az adózónak tartoznia kellett volna, nem alkalmazandó, és helyébe a tagállamok körében alkalmazandó átlagos kötelező társaságiadó-kulcs lép

Ezen irányelv alkalmazásában az (EU) 2016/xx irányelv 53.
  cikkében foglalt átállási szabályok alkalmazandók
  .

cikkében foglalt átállási szabályok alkalmazandók

Módosítás 59

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

73 cikk – 1 bekezdés

73 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Ezen irányelv alkalmazásában az (EU) 2016/xx irányelv 59. cikke alapján az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályozás alkalmazási köre a harmadik országban adóügyi illetőséggel rendelkező csoporttagok és gazdálkodó szervezetek, illetve a harmadik országban található állandó telephelyek közötti kapcsolatokra korlátozódik. | | Ezen irányelv alkalmazásában az (EU) 2016/xx irányelv 59. cikke alapján az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályozás alkalmazási köre a harmadik országban adóügyi illetőséggel rendelkező csoporttagok és gazdálkodó szervezetek, illetve a harmadik országban található állandó telephelyek -
  ideértve a digitális állandó telephelyeket is
  - közötti kapcsolatokra korlátozódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezen irányelv alkalmazásában az (EU) 2016/xx irányelv 59. cikke alapján az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályozás alkalmazási köre a harmadik országban adóügyi illetőséggel rendelkező csoporttagok és gazdálkodó szervezetek, illetve a harmadik országban található állandó telephelyek közötti kapcsolatokra korlátozódik.

Ezen irányelv alkalmazásában az (EU) 2016/xx irányelv 59. cikke alapján az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályozás alkalmazási köre a harmadik országban adóügyi illetőséggel rendelkező csoporttagok és gazdálkodó szervezetek, illetve a harmadik országban található állandó telephelyek -
  ideértve a digitális állandó telephelyeket is
  - közötti kapcsolatokra korlátozódik.

ideértve a digitális állandó telephelyeket is

Módosítás 60

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

74 cikk – 1 bekezdés

74 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Ezen irányelv alkalmazásában
  az (EU) 2016/xx irányelv 61. cikke alapján
  a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerekre
  vonatkozó szabályok alkalmazási köre a csoporttagok és csoporton kívüli
  , az (EU) 2016/xx irányelv
  56
  .
  cikke szerinti kapcsolt vállalkozások közötti kapcsolatokra korlátozódik
  . | | Ezen irányelv alkalmazásában a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerekre
  és kapcsolódó megoldásokra vonatkozó szabályok
  az (EU) 2016/xx irányelv
  61
  .
  cikke szerinti meghatározás szerint alkalmazandók
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ezen irányelv alkalmazásában
  az (EU) 2016/xx irányelv 61. cikke alapján
  a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerekre
  vonatkozó szabályok alkalmazási köre a csoporttagok és csoporton kívüli
  , az (EU) 2016/xx irányelv
  56
  .
  cikke szerinti kapcsolt vállalkozások közötti kapcsolatokra korlátozódik
  .

az (EU) 2016/xx irányelv 61. cikke alapján

vonatkozó szabályok alkalmazási köre a csoporttagok és csoporton kívüli

56

cikke szerinti kapcsolt vállalkozások közötti kapcsolatokra korlátozódik

Ezen irányelv alkalmazásában a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerekre
  és kapcsolódó megoldásokra vonatkozó szabályok
  az (EU) 2016/xx irányelv
  61
  .
  cikke szerinti meghatározás szerint alkalmazandók
  .

és kapcsolódó megoldásokra vonatkozó szabályok

61

cikke szerinti meghatározás szerint alkalmazandók

Módosítás 61

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

76 cikk

76 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 76. cikk
  Az Európai Parlament tájékoztatása | | 76. cikk
  Az Európai Parlament tájékoztatása |
| | | (1)
     
  Az Európai Parlament parlamentközi konferenciát szervez a KÖTA-rendszer értékelése céljából, figyelembe véve az európai szemeszter eljárása keretében tartott adópolitikai megbeszélések eredményeit. Az Európai Parlament a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett állásfoglalásban ismerteti a fentiekre vonatkozó véleményét és következtetésit. |
| Az Európai Parlament tájékoztatást kap arról, ha a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadott el, továbbá ha a Tanács a jogi aktussal kapcsolatban kifogást emelt vagy a hatáskörök átruházását visszavonta. | | (2)
     Az Európai Parlament tájékoztatást kap arról, ha a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadott el, továbbá ha a Tanács a jogi aktussal kapcsolatban kifogást emelt vagy a hatáskörök átruházását visszavonta. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

76. cikk

Az Európai Parlament tájékoztatása

76. cikk

Az Európai Parlament tájékoztatása

(1)
     
  Az Európai Parlament parlamentközi konferenciát szervez a KÖTA-rendszer értékelése céljából, figyelembe véve az európai szemeszter eljárása keretében tartott adópolitikai megbeszélések eredményeit. Az Európai Parlament a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett állásfoglalásban ismerteti a fentiekre vonatkozó véleményét és következtetésit.

Az Európai Parlament tájékoztatást kap arról, ha a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadott el, továbbá ha a Tanács a jogi aktussal kapcsolatban kifogást emelt vagy a hatáskörök átruházását visszavonta.

(2)
     Az Európai Parlament tájékoztatást kap arról, ha a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadott el, továbbá ha a Tanács a jogi aktussal kapcsolatban kifogást emelt vagy a hatáskörök átruházását visszavonta.

Módosítás 62

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

78 a cikk (új)

78 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 78a. cikk

  Kompenzációs mechanizmus


  A közvetlenül és kizárólag az ezen irányelv által bevezetett új rendszer okozta pénzügyi nyereségek és veszteségek miatt a tagállamokban az adóbevételek terén bekövetkező megrázkódtatások ellensúlyozása érdekében a Bizottság külön erre a célra létrehoz egy kompenzációs mechanizmust, amely ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától működőképes. Az ellentételezést évente kiigazítják, hogy figyelembe vegyék az ezen irányelv hatálybalépése előtt meghozott nemzeti vagy regionális döntéseket. A hétéves kezdeti időszakra tervezett kompenzációs mechanizmust azon tagállamok pénzügyi többletéből finanszírozzák, amelyek adóbevétele megnőtt. Az említett időszakot követően a Bizottság megvizsgálja, hogy szükséges-e a kompenzációs mechanizmus működésének folytatása, és ennek megfelelően dönt megszüntetéséről vagy legfeljebb két évvel történő meghosszabbításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

78a. cikk

Kompenzációs mechanizmus

A közvetlenül és kizárólag az ezen irányelv által bevezetett új rendszer okozta pénzügyi nyereségek és veszteségek miatt a tagállamokban az adóbevételek terén bekövetkező megrázkódtatások ellensúlyozása érdekében a Bizottság külön erre a célra létrehoz egy kompenzációs mechanizmust, amely ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától működőképes. Az ellentételezést évente kiigazítják, hogy figyelembe vegyék az ezen irányelv hatálybalépése előtt meghozott nemzeti vagy regionális döntéseket. A hétéves kezdeti időszakra tervezett kompenzációs mechanizmust azon tagállamok pénzügyi többletéből finanszírozzák, amelyek adóbevétele megnőtt. Az említett időszakot követően a Bizottság megvizsgálja, hogy szükséges-e a kompenzációs mechanizmus működésének folytatása, és ennek megfelelően dönt megszüntetéséről vagy legfeljebb két évvel történő meghosszabbításáról.

Módosítás 63

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

79 cikk

79 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 79. cikk
  Felülvizsgálat
  Az ezen irányelv hatálybalépését követő öt év elteltével a Bizottság felülvizsgálja az irányelv alkalmazását, és jelentést készít a Tanácsnak ezen irányelv működéséről. A jelentésnek külön ki kell térnie az ezen irányelv VIII. fejezetében meghatározott mechanizmus hatásának vizsgálatára az adóalapok tagállamok közötti felosztása szempontjából. | | 79. cikk
  Végrehajtási jelentés és felülvizsgálat
  Az ezen irányelv hatálybalépését követő öt év elteltével a Bizottság értékeli az irányelv alkalmazását, és jelentést készít
  az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak az irányelv működéséről. A végrehajtási jelentésnek külön ki kell térnie az ezen irányelv VIII. fejezetében meghatározott mechanizmus hatásának vizsgálatára az adóalapok tagállamok közötti felosztása szempontjából.
  A Bizottság miután levonta a végrehajtási jelentés következtetéseit, illetve a soron következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben javaslatot tesz azokra a feltételekre és kritériumokra, amelyek lehetővé tennék a közös összevont társasági adóalapból származó adóbevétel-nyereségek egy részének az Unió általános költségvetése részére történő elkülönítését abból a célból, hogy arányosan csökkentsék a tagállamok hozzájárulását az említett költségvetéshez.




  Az ezen irányelv hatálybalépését követő 10 év elteltével a Bizottság felülvizsgálja az irányelv alkalmazását, és jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv működéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

79. cikk

Felülvizsgálat

Az ezen irányelv hatálybalépését követő öt év elteltével a Bizottság felülvizsgálja az irányelv alkalmazását, és jelentést készít a Tanácsnak ezen irányelv működéséről. A jelentésnek külön ki kell térnie az ezen irányelv VIII. fejezetében meghatározott mechanizmus hatásának vizsgálatára az adóalapok tagállamok közötti felosztása szempontjából.

79. cikk

Végrehajtási jelentés és felülvizsgálat

Az ezen irányelv hatálybalépését követő öt év elteltével a Bizottság értékeli az irányelv alkalmazását, és jelentést készít
  az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak az irányelv működéséről. A végrehajtási jelentésnek külön ki kell térnie az ezen irányelv VIII. fejezetében meghatározott mechanizmus hatásának vizsgálatára az adóalapok tagállamok közötti felosztása szempontjából.
  A Bizottság miután levonta a végrehajtási jelentés következtetéseit, illetve a soron következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben javaslatot tesz azokra a feltételekre és kritériumokra, amelyek lehetővé tennék a közös összevont társasági adóalapból származó adóbevétel-nyereségek egy részének az Unió általános költségvetése részére történő elkülönítését abból a célból, hogy arányosan csökkentsék a tagállamok hozzájárulását az említett költségvetéshez.

Az ezen irányelv hatálybalépését követő 10 év elteltével a Bizottság felülvizsgálja az irányelv alkalmazását, és jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv működéséről.

Módosítás 64

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

80 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

80 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A tagállamok legkésőbb 2020. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára. | | A tagállamok legkésőbb 2019. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok legkésőbb 2020. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

A tagállamok legkésőbb 2019. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Módosítás 65

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

80 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

80 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Ezeket a rendelkezéseket 2021. január 1-jétől alkalmazzák. | | Ezeket a rendelkezéseket 2020. január 1-jétől alkalmazzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezeket a rendelkezéseket 2021. január 1-jétől alkalmazzák.

Ezeket a rendelkezéseket 2020. január 1-jétől alkalmazzák.

---

(1)  Javaslat: a Tanács irányelve a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA), 2011.10.3., COM(2011)0121/2.

1

(2)  Javaslat: a Tanács irányelve a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA), 2011.10.3., COM(2011)0121/2.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

4

(5)  [az irányelv teljes címe (HL L [ ], [ ], [ ] o.)].

5

(1)  
  A Tanács irányelve ... a közös társaságiadó-alapról (HL L..., ...., ... o.).

1

A Tanács irányelve ... a közös társaságiadó-alapról (HL L..., ...., ... o.).

(2)  
  A Tanács irányelve ... a közös társaságiadó-alapról (HL L..., ...., ... o.).

2

A Tanács irányelve ... a közös társaságiadó-alapról (HL L..., ...., ... o.).

(6)  A Tanács 2009/133/EK irányelve (2009. október 19.) a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről (HL L 310., 2009.11.25., 34. o.).

6

(7)  A Tanács 2009/133/EK irányelve (2009. október 19.) a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről (HL L 310., 2009.11.25., 34. o.).

7

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/182 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/182

---

P8_TA(2018)0088

Közös társaságiadó-alap *

Az Európai Parlament 2018. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a közös társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2019/C 162/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0685), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0685),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0472/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0472/2016),

| — | tekintettel a dán parlament, az ír képviselőház, az ír szenátus, a luxemburgi képviselőház, a máltai parlament, a holland felsőház, a holland alsóház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dán parlament, az ír képviselőház, az ír szenátus, a luxemburgi képviselőház, a máltai parlament, a holland felsőház, a holland alsóház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0050/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0050/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1) | Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 28 különálló társaságiadó-rendszer megléte és kölcsönhatásai miatt. Idővel az adótervezési struktúrák egyre kifinomultabbak lettek, mivel különböző joghatóságokra kiterjedően alakultak ki, és a vállalatok adókötelezettségének csökkentése érdekében hatékonyan kihasználják az adórendszerek jogi alakiságait vagy a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket.
  Bár az említett helyzetek olyan hiányosságokra hívják fel
  a
  figyelmet
  ,
  amelyek
  jellegüket tekintve teljesen
  eltérőek
  ,
  mindkét esetre igaz, hogy
  a belső piac megfelelő működését
  meggátló
  akadályokat hoznak létre. Az
  említett problémák orvoslására irányuló fellépésnek
  ezért a piaci hiányosságok
  mindkét típusát kezelnie
  kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 28 különálló társaságiadó-rendszer megléte és kölcsönhatásai miatt. Idővel az adótervezési struktúrák egyre kifinomultabbak lettek, mivel különböző joghatóságokra kiterjedően alakultak ki, és a vállalatok adókötelezettségének csökkentése érdekében hatékonyan kihasználják az adórendszerek jogi alakiságait vagy a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket.
  Bár az említett helyzetek olyan hiányosságokra hívják fel
  a
  figyelmet
  ,
  amelyek
  jellegüket tekintve teljesen
  eltérőek
  ,
  mindkét esetre igaz, hogy
  a belső piac megfelelő működését
  meggátló
  akadályokat hoznak létre. Az
  említett problémák orvoslására irányuló fellépésnek
  ezért a piaci hiányosságok
  mindkét típusát kezelnie
  kell.

| (1) | Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 28 különálló társaságiadó-rendszer megléte és kölcsönhatásai miatt.
  A globalizáció és a digitalizáció korában különösen a pénzügyi és a szellemi tőke forrásalapú megadóztatása egyre nehezebben kereshető vissza, és könnyebben manipulálható.
  Idővel az adótervezési struktúrák egyre kifinomultabbak lettek, mivel különböző joghatóságokra kiterjedően alakultak ki, és a vállalatok adókötelezettségének csökkentése érdekében hatékonyan kihasználják az adórendszerek jogi alakiságait vagy a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket.
  A gazdaság számos ágazata digitalizálódott és a digitális gazdaság rohamléptekkel fejlődik, ezért kérdéses, hogy megfelelők-e a hagyományos iparágakra tervezett uniós társasági adózási modellek, többek között az értékelési és számítási kritériumok tekintetében, amelyeket újra lehetne gondolni annak érdekében, hogy igazodjanak a 21. század üzleti tevékenységekhez. Bár az említett helyzetek
  jellegüket tekintve teljesen
  eltérő hiányosságokra hívják fel a figyelmet
  , a belső piac megfelelő működését
  gátló
  akadályokat hoznak létre,
  valamint a nagyvállalatok és a kis- és középvállalkozások közötti torzulások kialakulásához vezetnek
  . Az
  uniós társaságiadó-alapra vonatkozó új modellnek
  ezért
  foglalkoznia kell
  a piaci hiányosságok
  e típusaival, egyúttal tartania kell magát az egyértelmű jogi helyzet és a jogbiztonság célkitűzéseinek hosszú távú biztosításához, valamint az adósemlegesség elvéhez
  .
  A nemzeti adórendszerek közötti nagyobb konvergencia jelentős mértékben csökkenti majd az Unión belül határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalkozások költségeit és adminisztratív terheit. Az adópolitika nemzeti hatáskörbe tartozik, de az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikke egyértelműen kimondja, hogy a Tanács az Európai Parlamenttel, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően, különleges jogalkotási eljárás keretében, egyhangúlag irányelveket fogad el a tagállamok olyan törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére, amelyek közvetlenül érintik a belső piac megteremtését vagy működését. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 28 különálló társaságiadó-rendszer megléte és kölcsönhatásai miatt.
  A globalizáció és a digitalizáció korában különösen a pénzügyi és a szellemi tőke forrásalapú megadóztatása egyre nehezebben kereshető vissza, és könnyebben manipulálható.
  Idővel az adótervezési struktúrák egyre kifinomultabbak lettek, mivel különböző joghatóságokra kiterjedően alakultak ki, és a vállalatok adókötelezettségének csökkentése érdekében hatékonyan kihasználják az adórendszerek jogi alakiságait vagy a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket.
  A gazdaság számos ágazata digitalizálódott és a digitális gazdaság rohamléptekkel fejlődik, ezért kérdéses, hogy megfelelők-e a hagyományos iparágakra tervezett uniós társasági adózási modellek, többek között az értékelési és számítási kritériumok tekintetében, amelyeket újra lehetne gondolni annak érdekében, hogy igazodjanak a 21. század üzleti tevékenységekhez. Bár az említett helyzetek
  jellegüket tekintve teljesen
  eltérő hiányosságokra hívják fel a figyelmet
  , a belső piac megfelelő működését
  gátló
  akadályokat hoznak létre,
  valamint a nagyvállalatok és a kis- és középvállalkozások közötti torzulások kialakulásához vezetnek
  . Az
  uniós társaságiadó-alapra vonatkozó új modellnek
  ezért
  foglalkoznia kell
  a piaci hiányosságok
  e típusaival, egyúttal tartania kell magát az egyértelmű jogi helyzet és a jogbiztonság célkitűzéseinek hosszú távú biztosításához, valamint az adósemlegesség elvéhez
  .
  A nemzeti adórendszerek közötti nagyobb konvergencia jelentős mértékben csökkenti majd az Unión belül határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalkozások költségeit és adminisztratív terheit. Az adópolitika nemzeti hatáskörbe tartozik, de az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikke egyértelműen kimondja, hogy a Tanács az Európai Parlamenttel, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően, különleges jogalkotási eljárás keretében, egyhangúlag irányelveket fogad el a tagállamok olyan törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére, amelyek közvetlenül érintik a belső piac megteremtését vagy működését.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2) | A belső piac megfelelő működésének támogatása érdekében az Unió társaságiadó-környezetét annak az elvnek megfelelően kell alakítani, hogy a vállalatok abban az (egy vagy több) joghatóságban fizessék meg az adóból méltányosan rájuk eső részt, ahol a nyereségük keletkezik. Ezért gondoskodni kell olyan mechanizmusokról, amelyek visszariasztják a vállalatokat attól, hogy az adókötelezettségük csökkentése érdekében kihasználják a nemzeti adórendszerek közötti eltéréseket. Ugyanennyire fontos, hogy a határokon átnyúló kereskedelem és vállalati beruházás megkönnyítésével ösztönözzék a növekedést és a gazdasági fejlődést a belső piacon. Ennek érdekében az Unióban egyszerre kell megszüntetni a kettős adóztatás és a kettős nem adóztatás veszélyét, amihez fel kell számolni a nemzeti társaságiadó-rendszerek kölcsönhatásában jelentkező különbségeket. A vállalatoknak ugyanakkor könnyen használható adózási és jogi keretre van szükségük a kereskedelmi tevékenységük fejlesztéséhez és az Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedéshez. Ezzel összefüggésben a megkülönböztetés még megmaradt eseteit is meg kell szüntetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A belső piac megfelelő működésének támogatása érdekében az Unió társaságiadó-környezetét annak az elvnek megfelelően kell alakítani, hogy a vállalatok abban az (egy vagy több) joghatóságban fizessék meg az adóból méltányosan rájuk eső részt, ahol a nyereségük keletkezik. Ezért gondoskodni kell olyan mechanizmusokról, amelyek visszariasztják a vállalatokat attól, hogy az adókötelezettségük csökkentése érdekében kihasználják a nemzeti adórendszerek közötti eltéréseket. Ugyanennyire fontos, hogy a határokon átnyúló kereskedelem és vállalati beruházás megkönnyítésével ösztönözzék a növekedést és a gazdasági fejlődést a belső piacon. Ennek érdekében az Unióban egyszerre kell megszüntetni a kettős adóztatás és a kettős nem adóztatás veszélyét, amihez fel kell számolni a nemzeti társaságiadó-rendszerek kölcsönhatásában jelentkező különbségeket. A vállalatoknak ugyanakkor könnyen használható adózási és jogi keretre van szükségük a kereskedelmi tevékenységük fejlesztéséhez és az Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedéshez. Ezzel összefüggésben a megkülönböztetés még megmaradt eseteit is meg kell szüntetni.

| (2) | A belső piac megfelelő működésének támogatása érdekében az Unió társaságiadó-környezetét annak az elvnek megfelelően kell alakítani, hogy a vállalatok abban az (egy vagy több) joghatóságban fizessék meg az adóból méltányosan rájuk eső részt, ahol a nyereségük keletkezik,
  és ahol a társaságok állandó telephellyel rendelkeznek. Figyelembe véve az üzleti környezetben lejátszódó digitális átállást, biztosítani kell, hogy azokat a vállalatokat, amelyek bevételt termelnek valamely tagállamban úgy, hogy ott csak digitális állandó telephellyel rendelkeznek, de fizikai állandó telephellyel nem, ugyanúgy kell kezelni, mint azokat a vállalatokat, amelyek a tagállamban állandó fizikai telephellyel rendelkeznek.
  Ezért gondoskodni kell olyan mechanizmusokról, amelyek visszariasztják a vállalatokat attól, hogy az adókötelezettségük csökkentése érdekében kihasználják a nemzeti adórendszerek közötti eltéréseket. Ugyanennyire fontos, hogy a határokon átnyúló kereskedelem és vállalati beruházás megkönnyítésével ösztönözzék a növekedést és a gazdasági fejlődést a belső piacon. Ennek érdekében az Unióban egyszerre kell megszüntetni a kettős adóztatás és a kettős nem adóztatás veszélyét, amihez fel kell számolni a nemzeti társaságiadó-rendszerek kölcsönhatásában jelentkező különbségeket. A vállalatoknak ugyanakkor könnyen használható adózási és jogi keretre van szükségük a kereskedelmi tevékenységük fejlesztéséhez és az Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedéshez. Ezzel összefüggésben a megkülönböztetés még megmaradt eseteit is meg kell szüntetni.
  A konszolidáció a KÖTA-rendszer egyik lényeges eleme, mivel azok a főbb adózási akadályok, amelyekkel az azonos csoportba tartozó, az Unión belül határon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok szembesülnek, kizárólag a konszolidáció útján kezelhetők. A konszolidáció kiküszöböli a transzferárképzési követelményeket és a csoporton belüli kettős adóztatást. |
| --- | --- |

(2)

A belső piac megfelelő működésének támogatása érdekében az Unió társaságiadó-környezetét annak az elvnek megfelelően kell alakítani, hogy a vállalatok abban az (egy vagy több) joghatóságban fizessék meg az adóból méltányosan rájuk eső részt, ahol a nyereségük keletkezik,
  és ahol a társaságok állandó telephellyel rendelkeznek. Figyelembe véve az üzleti környezetben lejátszódó digitális átállást, biztosítani kell, hogy azokat a vállalatokat, amelyek bevételt termelnek valamely tagállamban úgy, hogy ott csak digitális állandó telephellyel rendelkeznek, de fizikai állandó telephellyel nem, ugyanúgy kell kezelni, mint azokat a vállalatokat, amelyek a tagállamban állandó fizikai telephellyel rendelkeznek.
  Ezért gondoskodni kell olyan mechanizmusokról, amelyek visszariasztják a vállalatokat attól, hogy az adókötelezettségük csökkentése érdekében kihasználják a nemzeti adórendszerek közötti eltéréseket. Ugyanennyire fontos, hogy a határokon átnyúló kereskedelem és vállalati beruházás megkönnyítésével ösztönözzék a növekedést és a gazdasági fejlődést a belső piacon. Ennek érdekében az Unióban egyszerre kell megszüntetni a kettős adóztatás és a kettős nem adóztatás veszélyét, amihez fel kell számolni a nemzeti társaságiadó-rendszerek kölcsönhatásában jelentkező különbségeket. A vállalatoknak ugyanakkor könnyen használható adózási és jogi keretre van szükségük a kereskedelmi tevékenységük fejlesztéséhez és az Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedéshez. Ezzel összefüggésben a megkülönböztetés még megmaradt eseteit is meg kell szüntetni.
  A konszolidáció a KÖTA-rendszer egyik lényeges eleme, mivel azok a főbb adózási akadályok, amelyekkel az azonos csoportba tartozó, az Unión belül határon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok szembesülnek, kizárólag a konszolidáció útján kezelhetők. A konszolidáció kiküszöböli a transzferárképzési követelményeket és a csoporton belüli kettős adóztatást.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (3) | Mint a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011. március 16-i javaslat (1) rámutatott, egy olyan társaságiadó-rendszer, amely a vállalatok társaságiadó-alapjának kiszámításához egységes piacnak tekinti az Uniót, elősegítené az Unióban illetőséggel rendelkező vállalatok határon átnyúló tevékenységét, továbbá azt, hogy a nemzetközi beruházások megvalósításának versenyképesebb helyszíne legyen. A 2011-es KÖTA-javaslat központi célkitűzése az volt, hogy megkönnyítse a vállalkozások kereskedelmi tevékenységének Unión belüli kiterjesztését. Az említett célkitűzés mellett azt is számításba kell venni, hogy az adókikerülési rendszerek elleni fellépés révén a KÖTA nagyon hatékony eszköz lehet a belső piac működésének javításában. Ennek fényében újra kell indítani a KÖTA-ra vonatkozó kezdeményezést, hogy egyenlő feltételekkel foglalkozzon egyrészt a vállalkozás ösztönzésének szempontjával, másrészt az adókikerülés elleni fellépésben betöltött szerepével. Ez a megközelítés szolgálná a legjobban a belső piac működésében megjelenő torzulások felszámolásának célját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Mint a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011. március 16-i javaslat (1) rámutatott, egy olyan társaságiadó-rendszer, amely a vállalatok társaságiadó-alapjának kiszámításához egységes piacnak tekinti az Uniót, elősegítené az Unióban illetőséggel rendelkező vállalatok határon átnyúló tevékenységét, továbbá azt, hogy a nemzetközi beruházások megvalósításának versenyképesebb helyszíne legyen. A 2011-es KÖTA-javaslat központi célkitűzése az volt, hogy megkönnyítse a vállalkozások kereskedelmi tevékenységének Unión belüli kiterjesztését. Az említett célkitűzés mellett azt is számításba kell venni, hogy az adókikerülési rendszerek elleni fellépés révén a KÖTA nagyon hatékony eszköz lehet a belső piac működésének javításában. Ennek fényében újra kell indítani a KÖTA-ra vonatkozó kezdeményezést, hogy egyenlő feltételekkel foglalkozzon egyrészt a vállalkozás ösztönzésének szempontjával, másrészt az adókikerülés elleni fellépésben betöltött szerepével. Ez a megközelítés szolgálná a legjobban a belső piac működésében megjelenő torzulások felszámolásának célját.

| (3) | Mint
  ahogy
  a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011. március 16-i javaslat (2) rámutatott, egy olyan társaságiadó-rendszer, amely a vállalatok társaságiadó-alapjának kiszámításához egységes piacnak tekinti az Uniót, elősegítené az Unióban illetőséggel rendelkező vállalatok határon átnyúló tevékenységét, továbbá azt, hogy a nemzetközi beruházások megvalósításának versenyképesebb helyszíne legyen
  különösen a kis- és középvállalkozások esetében
  . A 2011-es KÖTA-javaslat központi célkitűzése az volt, hogy megkönnyítse a vállalkozások kereskedelmi tevékenységének Unión belüli kiterjesztését. Az említett célkitűzés mellett azt is számításba kell venni, hogy az adókikerülési rendszerek elleni fellépés révén a KÖTA nagyon hatékony eszköz lehet a belső piac működésének javításában. Ennek fényében újra kell indítani a KÖTA-ra vonatkozó kezdeményezést, hogy egyenlő feltételekkel foglalkozzon egyrészt a vállalkozás ösztönzésének szempontjával, másrészt az adókikerülés elleni fellépésben betöltött szerepével.
  Valamennyi tagállamban való végrehajtását követően a KÖTA biztosítaná, hogy az adókat ott fizessék meg, ahol a nyereségek keletkeznek, és ahol a vállalatok állandó telephellyel rendelkeznek.
  Ez a megközelítés szolgálná a legjobban a belső piac működésében megjelenő torzulások felszámolásának célját.
  A belső piac javítása a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésének kulcsfontosságú tényezője. A KÖTA bevezetése a vállalkozások közötti káros adóverseny mérséklése révén javítaná a gazdasági növekedést, és több munkahely létrejöttéhez vezetne az Unióban. |
| --- | --- |

(3)

Mint
  ahogy
  a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011. március 16-i javaslat (2) rámutatott, egy olyan társaságiadó-rendszer, amely a vállalatok társaságiadó-alapjának kiszámításához egységes piacnak tekinti az Uniót, elősegítené az Unióban illetőséggel rendelkező vállalatok határon átnyúló tevékenységét, továbbá azt, hogy a nemzetközi beruházások megvalósításának versenyképesebb helyszíne legyen
  különösen a kis- és középvállalkozások esetében
  . A 2011-es KÖTA-javaslat központi célkitűzése az volt, hogy megkönnyítse a vállalkozások kereskedelmi tevékenységének Unión belüli kiterjesztését. Az említett célkitűzés mellett azt is számításba kell venni, hogy az adókikerülési rendszerek elleni fellépés révén a KÖTA nagyon hatékony eszköz lehet a belső piac működésének javításában. Ennek fényében újra kell indítani a KÖTA-ra vonatkozó kezdeményezést, hogy egyenlő feltételekkel foglalkozzon egyrészt a vállalkozás ösztönzésének szempontjával, másrészt az adókikerülés elleni fellépésben betöltött szerepével.
  Valamennyi tagállamban való végrehajtását követően a KÖTA biztosítaná, hogy az adókat ott fizessék meg, ahol a nyereségek keletkeznek, és ahol a vállalatok állandó telephellyel rendelkeznek.
  Ez a megközelítés szolgálná a legjobban a belső piac működésében megjelenő torzulások felszámolásának célját.
  A belső piac javítása a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésének kulcsfontosságú tényezője. A KÖTA bevezetése a vállalkozások közötti káros adóverseny mérséklése révén javítaná a gazdasági növekedést, és több munkahely létrejöttéhez vezetne az Unióban.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (3a) | A Bizottság az „Igazságos és hatékony adórendszer az Európai Unióban a digitális egységes piac számára”című, 2017. szeptember 21-i közleményében úgy véli, hogy a KÖTA alapot kínál a digitális gazdaság által létrehozott adózási kihívások kezeléséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

A Bizottság az „Igazságos és hatékony adórendszer az Európai Unióban a digitális egységes piac számára”című, 2017. szeptember 21-i közleményében úgy véli, hogy a KÖTA alapot kínál a digitális gazdaság által létrehozott adózási kihívások kezeléséhez.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (4) | Mivel gyors
  intézkedésre
  van szükség,
  hogy biztosított legyen
  a belső piac
  megfelelő működése egyrészt azzal
  , hogy
  a kereskedelem és a beruházás számára kedvezőbb feltételeket teremt
  ,
  másrészt viszont ellenállóbb legyen
  az adókikerülési módszerekkel szemben, a
  nagyra törő KÖTA-kezdeményezést két különálló javaslatra
  kell
  felosztani
  .
  Első szakaszban
  a közös társaságiadó-alapra
  vonatkozó szabályokat kell meghozni, mielőtt a második szakaszban sor kerül
  a
  konszolidáció kérdésének megvitatására
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Mivel gyors
  intézkedésre
  van szükség,
  hogy biztosított legyen
  a belső piac
  megfelelő működése egyrészt azzal
  , hogy
  a kereskedelem és a beruházás számára kedvezőbb feltételeket teremt
  ,
  másrészt viszont ellenállóbb legyen
  az adókikerülési módszerekkel szemben, a
  nagyra törő KÖTA-kezdeményezést két különálló javaslatra
  kell
  felosztani
  .
  Első szakaszban
  a közös társaságiadó-alapra
  vonatkozó szabályokat kell meghozni, mielőtt a második szakaszban sor kerül
  a
  konszolidáció kérdésének megvitatására
  .

| (4) | Mivel
  a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében
  gyors
  cselekvésre
  van szükség –
  egyrészt vonzóbbá téve a belső piacot
  a kereskedelem és a beruházás számára,
  másrészt fokozva ellenállását
  az adókikerülési módszerekkel szemben –,
  rendkívül fontos annak biztosítása
  ,
  hogy a közös társaságiadó-alapról szóló irányelv és a közös összevont társaságiadó-alapról szóló irányelv hatálybalépésére párhuzamosan kerüljön sor. Mivel a rendszer ilyen megváltoztatása jelentős lépés a belső piac megvalósítása felé, rugalmasságra van szükség ahhoz, hogy a végrehajtás már a kezdeti szakaszban megfelelően valósuljon meg. Ennélfogva minden tagállamban be kell vezetni a KÖTA-t, mivel a belső piac az összes tagállamot magában foglalja. Ha a Tanácsnak nem sikerül egyhangúlag határoznia a KÖTA létrehozására irányuló javaslatról, akkor a Bizottságnak új javaslatot kell előterjesztenie az Európai Unió működéséről szóló szerződés 116. cikke alapján, amelynek keretében az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárással összhangban jár el a szükséges jogalkotási aktusok elfogadása érdekében. Végső lehetőségként a tagállamoknak megerősített együttműködést kell kezdeményezniük, amelynek az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében bármely későbbi időpontban is nyitva kell állnia a nem résztvevő tagállamok számára
  .
  Sajnálatos, hogy sem
  a közös társaságiadó-alapra,
  sem pedig a KÖTA-ra vonatkozó javaslat tekintetében nem végeztek olyan megfelelően részletes vizsgálatot, amely országonkénti bontásban figyelembe veszi
  a
  tagállamok társasági adóból származó bevételére gyakorolt hatásokat
  . |
| --- | --- |

(4)

Mivel
  a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében
  gyors
  cselekvésre
  van szükség –
  egyrészt vonzóbbá téve a belső piacot
  a kereskedelem és a beruházás számára,
  másrészt fokozva ellenállását
  az adókikerülési módszerekkel szemben –,
  rendkívül fontos annak biztosítása
  ,
  hogy a közös társaságiadó-alapról szóló irányelv és a közös összevont társaságiadó-alapról szóló irányelv hatálybalépésére párhuzamosan kerüljön sor. Mivel a rendszer ilyen megváltoztatása jelentős lépés a belső piac megvalósítása felé, rugalmasságra van szükség ahhoz, hogy a végrehajtás már a kezdeti szakaszban megfelelően valósuljon meg. Ennélfogva minden tagállamban be kell vezetni a KÖTA-t, mivel a belső piac az összes tagállamot magában foglalja. Ha a Tanácsnak nem sikerül egyhangúlag határoznia a KÖTA létrehozására irányuló javaslatról, akkor a Bizottságnak új javaslatot kell előterjesztenie az Európai Unió működéséről szóló szerződés 116. cikke alapján, amelynek keretében az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárással összhangban jár el a szükséges jogalkotási aktusok elfogadása érdekében. Végső lehetőségként a tagállamoknak megerősített együttműködést kell kezdeményezniük, amelynek az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében bármely későbbi időpontban is nyitva kell állnia a nem résztvevő tagállamok számára
  .
  Sajnálatos, hogy sem
  a közös társaságiadó-alapra,
  sem pedig a KÖTA-ra vonatkozó javaslat tekintetében nem végeztek olyan megfelelően részletes vizsgálatot, amely országonkénti bontásban figyelembe veszi
  a
  tagállamok társasági adóból származó bevételére gyakorolt hatásokat
  .

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (5) | Az agresszív adótervezési struktúrák sok esetben jellemzően határokon átnyúló közegben jelennek meg, amiből következik, hogy a részt vevő vállalatcsoportok rendelkeznek egy minimális erőforrással. Ebből kiindulva, az arányosság okán a közös adóalapra vonatkozó szabályokat csak a jelentős méretű vállalatcsoporthoz tartozó vállalatok számára kellene kötelezővé tenni. Ennek érdekében az összevont pénzügyi kimutatást benyújtó vállalatcsoportok összes konszolidált bevételén alapuló, méretfüggő küszöböt kell meghatározni.
  Emellett – a KÖTA-kezdeményezés két lépése közötti koherencia biztosítása érdekében – a közös adóalapról szóló szabályokat kötelezővé kellene tenni mindazon vállalatok számára, amelyek vállalatcsoportnak minősülnének, amennyiben a teljes kezdeményezés megvalósul.
  Annak érdekében, hogy a kezdeményezés jobban szolgálja a belső piacon folyó kereskedelem és beruházás megkönnyítésének célját, a közös adóalapról szóló szabályokat opcionálisan az említett kritériumot nem teljesítő vállalatok számára is választhatóvá kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az agresszív adótervezési struktúrák sok esetben jellemzően határokon átnyúló közegben jelennek meg, amiből következik, hogy a részt vevő vállalatcsoportok rendelkeznek egy minimális erőforrással. Ebből kiindulva, az arányosság okán a közös adóalapra vonatkozó szabályokat csak a jelentős méretű vállalatcsoporthoz tartozó vállalatok számára kellene kötelezővé tenni. Ennek érdekében az összevont pénzügyi kimutatást benyújtó vállalatcsoportok összes konszolidált bevételén alapuló, méretfüggő küszöböt kell meghatározni.
  Emellett – a KÖTA-kezdeményezés két lépése közötti koherencia biztosítása érdekében – a közös adóalapról szóló szabályokat kötelezővé kellene tenni mindazon vállalatok számára, amelyek vállalatcsoportnak minősülnének, amennyiben a teljes kezdeményezés megvalósul.
  Annak érdekében, hogy a kezdeményezés jobban szolgálja a belső piacon folyó kereskedelem és beruházás megkönnyítésének célját, a közös adóalapról szóló szabályokat opcionálisan az említett kritériumot nem teljesítő vállalatok számára is választhatóvá kell tenni.

| (5) | Az agresszív adótervezési struktúrák sok esetben jellemzően határokon átnyúló közegben jelennek meg, amiből következik, hogy a részt vevő vállalatcsoportok rendelkeznek egy minimális erőforrással. Ebből kiindulva, az arányosság okán a közös adóalapra vonatkozó szabályokat
  kezdetben
  csak a jelentős méretű vállalatcsoporthoz tartozó vállalatok számára kellene kötelezővé tenni. Ennek érdekében az összevont pénzügyi kimutatást benyújtó vállalatcsoportok összes konszolidált bevételén alapuló,
  kezdetben 750 millió EUR összegű
  méretfüggő küszöböt kell meghatározni.
  Mivel ez az irányelv a társaságiadó-alap tekintetében valamennyi uniós vállalkozásra érvényes új standardot vezet be, a küszöbértéket legfeljebb hétéves időszak elteltével nullára kell csökkenteni.
  Annak érdekében, hogy a kezdeményezés jobban szolgálja a belső piacon folyó kereskedelem és beruházás megkönnyítésének célját, a közös adóalapról szóló szabályokat
  az első szakaszban
  opcionálisan az említett kritériumot nem teljesítő vállalatok számára is választhatóvá kell tenni. |
| --- | --- |

(5)

Az agresszív adótervezési struktúrák sok esetben jellemzően határokon átnyúló közegben jelennek meg, amiből következik, hogy a részt vevő vállalatcsoportok rendelkeznek egy minimális erőforrással. Ebből kiindulva, az arányosság okán a közös adóalapra vonatkozó szabályokat
  kezdetben
  csak a jelentős méretű vállalatcsoporthoz tartozó vállalatok számára kellene kötelezővé tenni. Ennek érdekében az összevont pénzügyi kimutatást benyújtó vállalatcsoportok összes konszolidált bevételén alapuló,
  kezdetben 750 millió EUR összegű
  méretfüggő küszöböt kell meghatározni.
  Mivel ez az irányelv a társaságiadó-alap tekintetében valamennyi uniós vállalkozásra érvényes új standardot vezet be, a küszöbértéket legfeljebb hétéves időszak elteltével nullára kell csökkenteni.
  Annak érdekében, hogy a kezdeményezés jobban szolgálja a belső piacon folyó kereskedelem és beruházás megkönnyítésének célját, a közös adóalapról szóló szabályokat
  az első szakaszban
  opcionálisan az említett kritériumot nem teljesítő vállalatok számára is választhatóvá kell tenni.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (6) | Definiálni kell az Unióban található és adózási szempontból az Unión belüli illetőségű adózókhoz tartozó állandó telephely fogalmát. A cél
  az
  , hogy az összes érintett adózó garantáltan egyforma értelmezést alkalmazzon, és ki legyen zárva az eltérő meghatározásokból eredő különbségek lehetősége.
  Ezzel szemben nem feltétlenül szükséges közös definíciót javasolni
  azokra az állandó telephelyekre, amelyek harmadik országokban találhatók, illetve az Unióban találhatók, de adózási szempontból harmadik országbeli illetőségű adózóhoz tartoznak. A nemzetközi
  megállapodásokkal való bonyolult kölcsönhatása folytán ezzel
  a
  dimenzióval inkább kétoldalú adóügyi szerződésekben és
  a
  nemzeti jogban
  kell
  foglalkozni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Definiálni kell az Unióban található és adózási szempontból az Unión belüli illetőségű adózókhoz tartozó állandó telephely fogalmát. A cél
  az
  , hogy az összes érintett adózó garantáltan egyforma értelmezést alkalmazzon, és ki legyen zárva az eltérő meghatározásokból eredő különbségek lehetősége.
  Ezzel szemben nem feltétlenül szükséges közös definíciót javasolni
  azokra az állandó telephelyekre, amelyek harmadik országokban találhatók, illetve az Unióban találhatók, de adózási szempontból harmadik országbeli illetőségű adózóhoz tartoznak. A nemzetközi
  megállapodásokkal való bonyolult kölcsönhatása folytán ezzel
  a
  dimenzióval inkább kétoldalú adóügyi szerződésekben és
  a
  nemzeti jogban
  kell
  foglalkozni
  .

| (6) | Definiálni kell az Unióban található és adózási szempontból az Unión belüli illetőségű adózókhoz tartozó állandó telephely fogalmát.
  Multinacionális vállalatok túl gyakran kötnek egyezségeket annak érdekében, hogy nyereségüket adófizetés nélkül vagy nagyon alacsony adómérték mellett kedvező adórendszerekbe helyezzék át. Az állandó telephely elvének alkalmazása biztosítaná azon kritériumok pontos, kötelező erejű meghatározását, amelyeket egy adott országban a letelepedés bizonyítékaként a multinacionális vállalatoknak teljesíteniük kell. Ez rákényszeríti a multinacionális vállalatokat arra, hogy adóikat becsületesen befizessék.
  A cél az, hogy az összes érintett adózó garantáltan egyforma értelmezést alkalmazzon, és ki legyen zárva az eltérő meghatározásokból eredő különbségek lehetősége.
  Hasonlóképpen az is fontos, hogy közösen elfogadott definíció vonatkozzon
  azokra az állandó telephelyekre, amelyek harmadik országokban találhatók, illetve az Unióban találhatók, de adózási szempontból harmadik országbeli illetőségű adózóhoz tartoznak.
  Ha a transzferárazás alacsony adómértékű adójogrendszerbe történő nyereségátcsoportosítást idéz elő, akkor olyan rendszer alkalmazása kívánatos, amely a nyereséget egy képlet alapján arányosan osztja fel. Az Unió ilyen rendszer elfogadása révén nemzetközi standardot hozhat létre a korszerű és hatékony társasági adózás tekintetében. A Bizottságnak iránymutatásokat kell kidolgoznia arra az átmeneti szakaszra vonatkozóan, amelyben a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok során a képlet szerinti arányos felosztás még együtt él más felosztási módszerekkel, a folyamat végén azonban a képlet szerinti felosztásnak kell az elosztás rendes módszerévé válnia. A Bizottságnak javaslatot kellene tennie egy olyan uniós adózási modell bevezetésére, amely végül teljesen felválthatná az egyes tagállamok által kötött több ezer kétoldalú megállapodást
  . |
| --- | --- |

(6)

Definiálni kell az Unióban található és adózási szempontból az Unión belüli illetőségű adózókhoz tartozó állandó telephely fogalmát.
  Multinacionális vállalatok túl gyakran kötnek egyezségeket annak érdekében, hogy nyereségüket adófizetés nélkül vagy nagyon alacsony adómérték mellett kedvező adórendszerekbe helyezzék át. Az állandó telephely elvének alkalmazása biztosítaná azon kritériumok pontos, kötelező erejű meghatározását, amelyeket egy adott országban a letelepedés bizonyítékaként a multinacionális vállalatoknak teljesíteniük kell. Ez rákényszeríti a multinacionális vállalatokat arra, hogy adóikat becsületesen befizessék.
  A cél az, hogy az összes érintett adózó garantáltan egyforma értelmezést alkalmazzon, és ki legyen zárva az eltérő meghatározásokból eredő különbségek lehetősége.
  Hasonlóképpen az is fontos, hogy közösen elfogadott definíció vonatkozzon
  azokra az állandó telephelyekre, amelyek harmadik országokban találhatók, illetve az Unióban találhatók, de adózási szempontból harmadik országbeli illetőségű adózóhoz tartoznak.
  Ha a transzferárazás alacsony adómértékű adójogrendszerbe történő nyereségátcsoportosítást idéz elő, akkor olyan rendszer alkalmazása kívánatos, amely a nyereséget egy képlet alapján arányosan osztja fel. Az Unió ilyen rendszer elfogadása révén nemzetközi standardot hozhat létre a korszerű és hatékony társasági adózás tekintetében. A Bizottságnak iránymutatásokat kell kidolgoznia arra az átmeneti szakaszra vonatkozóan, amelyben a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok során a képlet szerinti arányos felosztás még együtt él más felosztási módszerekkel, a folyamat végén azonban a képlet szerinti felosztásnak kell az elosztás rendes módszerévé válnia. A Bizottságnak javaslatot kellene tennie egy olyan uniós adózási modell bevezetésére, amely végül teljesen felválthatná az egyes tagállamok által kötött több ezer kétoldalú megállapodást
  .

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | A digitális javak rendszerint immateriálisak, és erős mobilitás jellemző rájuk. Tanulmányok kimutatták, hogy a digitális ágazat az agresszív adótervezési gyakorlatok aktív résztvevője, mert számos üzleti modell esetében nincs szükség fizikai infrastruktúrára az ügyfelekkel az ügylet lebonyolítására és a nyereség létrejöttéhez. Ez a legnagyobb vállalatok számára nullához közeli jövedelemadó fizetését teszi lehetővé. A tagállamok kincstárai több milliárd EUR összegű jövedelemadó bevételtől esnek el, mert nem képesek a digitális multinacionális vállalatok megadóztatására. E társadalmi igazságtalanság valós és sürgős orvoslása érdekében a társasági adóra vonatkozó jelenlegi jogszabályok hatályát ki kell terjeszteni oly módon, hogy azok tartalmazzák a jelentős digitális jelenlét alapján megállapítható új digitális állandó telephelyet. A digitalizáció összefüggésrendszerében keletkező kihívások kezelése érdekében a hasonló üzleti modellek számára egyenlő versenyfeltételeket kell teremteni, a digitális ágazatban rejlő lehetőségek kiaknázásának akadályozása nélkül. E tekintetben különösen figyelembe kell venni a nemzetközi szintű átfogó szabályozási keret kialakítása érdekében az OECD-ben végzett munkát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A digitális javak rendszerint immateriálisak, és erős mobilitás jellemző rájuk. Tanulmányok kimutatták, hogy a digitális ágazat az agresszív adótervezési gyakorlatok aktív résztvevője, mert számos üzleti modell esetében nincs szükség fizikai infrastruktúrára az ügyfelekkel az ügylet lebonyolítására és a nyereség létrejöttéhez. Ez a legnagyobb vállalatok számára nullához közeli jövedelemadó fizetését teszi lehetővé. A tagállamok kincstárai több milliárd EUR összegű jövedelemadó bevételtől esnek el, mert nem képesek a digitális multinacionális vállalatok megadóztatására. E társadalmi igazságtalanság valós és sürgős orvoslása érdekében a társasági adóra vonatkozó jelenlegi jogszabályok hatályát ki kell terjeszteni oly módon, hogy azok tartalmazzák a jelentős digitális jelenlét alapján megállapítható új digitális állandó telephelyet. A digitalizáció összefüggésrendszerében keletkező kihívások kezelése érdekében a hasonló üzleti modellek számára egyenlő versenyfeltételeket kell teremteni, a digitális ágazatban rejlő lehetőségek kiaknázásának akadályozása nélkül. E tekintetben különösen figyelembe kell venni a nemzetközi szintű átfogó szabályozási keret kialakítása érdekében az OECD-ben végzett munkát.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (8) | Az adóköteles jövedelmet csökkenteni kell a működés költségeivel és bizonyos egyéb tételekkel. Az elszámolható (levonható), az üzleti tevékenységgel összefüggő ráfordítások tartalmazzák az értékesítés teljes költségét, továbbá a jövedelemteremtéshez, -fenntartáshoz és -biztosításhoz kapcsolódó ráfordításokat. A gazdaságban folyó innováció támogatása és a belső piac korszerűsítése érdekében levonásokat,
  köztük többletlevonásokat
  kell biztosítani a kutatási-fejlesztési
  költségek
  után, és ezeket a
  felmerülés
  évében (az ingatlanvagyon kivételével) teljes mértékben elszámolhatóvá kell tenni.
  A kapcsolt vállalkozásokkal nem rendelkező, különösen innovatív induló kisvállalkozásokat (ebbe a kategóriába tartoznak mindenekelőtt az induló innovatív vállalkozások) szintén támogatni kell a kutatási-fejlesztési költségek utáni emelt többletlevonás útján.
  A jogbiztonság érdekében a nem levonható költségekről is listát kell készíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az adóköteles jövedelmet csökkenteni kell a működés költségeivel és bizonyos egyéb tételekkel. Az elszámolható (levonható), az üzleti tevékenységgel összefüggő ráfordítások tartalmazzák az értékesítés teljes költségét, továbbá a jövedelemteremtéshez, -fenntartáshoz és -biztosításhoz kapcsolódó ráfordításokat. A gazdaságban folyó innováció támogatása és a belső piac korszerűsítése érdekében levonásokat,
  köztük többletlevonásokat
  kell biztosítani a kutatási-fejlesztési
  költségek
  után, és ezeket a
  felmerülés
  évében (az ingatlanvagyon kivételével) teljes mértékben elszámolhatóvá kell tenni.
  A kapcsolt vállalkozásokkal nem rendelkező, különösen innovatív induló kisvállalkozásokat (ebbe a kategóriába tartoznak mindenekelőtt az induló innovatív vállalkozások) szintén támogatni kell a kutatási-fejlesztési költségek utáni emelt többletlevonás útján.
  A jogbiztonság érdekében a nem levonható költségekről is listát kell készíteni.

| (8) | Az adóköteles jövedelmet csökkenteni kell a működés költségeivel és bizonyos egyéb tételekkel. Az elszámolható (levonható), az üzleti tevékenységgel összefüggő ráfordítások tartalmazzák az értékesítés teljes költségét, továbbá a jövedelemteremtéshez, -fenntartáshoz és -biztosításhoz kapcsolódó ráfordításokat. A gazdaságban folyó innováció támogatása és a belső piac korszerűsítése érdekében levonásokat
  kell végrehajtani
  ,
  és az adófizetők számára adójóváírást
  kell biztosítani a
  személyzeti jellegű, az alvállalkozókhoz, a kölcsönzött munkavállalókhoz, valamint a szabadúszókhoz kapcsolódó tényleges
  kutatási-fejlesztési
  költségeik
  után, és ezeket a
  keletkezés
  évében (az ingatlanvagyon kivételével) teljes mértékben elszámolhatóvá kell tenni.
  A levonásokkal való visszaélés elkerülése érdekében egyértelműen meg kell határozni a „tényleges kutatás-fejlesztési költségek”fogalmát.
  A jogbiztonság érdekében a nem levonható költségekről is listát kell készíteni. |
| --- | --- |

(8)

Az adóköteles jövedelmet csökkenteni kell a működés költségeivel és bizonyos egyéb tételekkel. Az elszámolható (levonható), az üzleti tevékenységgel összefüggő ráfordítások tartalmazzák az értékesítés teljes költségét, továbbá a jövedelemteremtéshez, -fenntartáshoz és -biztosításhoz kapcsolódó ráfordításokat. A gazdaságban folyó innováció támogatása és a belső piac korszerűsítése érdekében levonásokat
  kell végrehajtani
  ,
  és az adófizetők számára adójóváírást
  kell biztosítani a
  személyzeti jellegű, az alvállalkozókhoz, a kölcsönzött munkavállalókhoz, valamint a szabadúszókhoz kapcsolódó tényleges
  kutatási-fejlesztési
  költségeik
  után, és ezeket a
  keletkezés
  évében (az ingatlanvagyon kivételével) teljes mértékben elszámolhatóvá kell tenni.
  A levonásokkal való visszaélés elkerülése érdekében egyértelműen meg kell határozni a „tényleges kutatás-fejlesztési költségek”fogalmát.
  A jogbiztonság érdekében a nem levonható költségekről is listát kell készíteni.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (9) | A nemzetközi adózás közelmúltbeli fejleményei felhívták a figyelmet arra, hogy a globális adókötelezettségük csökkentése érdekében a multinacionális vállalatcsoportok egyre nagyobb mértékben vesznek részt az adókikerülésre szolgáló módszerekben, ami a túlzott kamatok révén adóalap-erózióhoz és nyereségátcsoportosításhoz vezet. Ezért korlátozni kell a kamat- (és más pénzügyi) költségek levonhatóságát, hogy a vállalatokat visszariassza az ilyen módszerektől. Ezzel összefüggésben a kamat- (és más pénzügyi) költségek levonhatóságát csak akkor kell korlátozások nélkül engedélyezni, amennyiben az említett költségek ellentételezhetők az adóköteles kamat- (és más pénzügyi) bevételekkel. Az ezt meghaladó kamatköltségek levonhatóságát viszont korlátozni kell, és ennek a határát az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredménye (EBITDA) alapján határozzák meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A nemzetközi adózás közelmúltbeli fejleményei felhívták a figyelmet arra, hogy a globális adókötelezettségük csökkentése érdekében a multinacionális vállalatcsoportok egyre nagyobb mértékben vesznek részt az adókikerülésre szolgáló módszerekben, ami a túlzott kamatok révén adóalap-erózióhoz és nyereségátcsoportosításhoz vezet. Ezért korlátozni kell a kamat- (és más pénzügyi) költségek levonhatóságát, hogy a vállalatokat visszariassza az ilyen módszerektől. Ezzel összefüggésben a kamat- (és más pénzügyi) költségek levonhatóságát csak akkor kell korlátozások nélkül engedélyezni, amennyiben az említett költségek ellentételezhetők az adóköteles kamat- (és más pénzügyi) bevételekkel. Az ezt meghaladó kamatköltségek levonhatóságát viszont korlátozni kell, és ennek a határát az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredménye (EBITDA) alapján határozzák meg.

| (9) | A nemzetközi adózás közelmúltbeli fejleményei felhívták a figyelmet arra, hogy a globális adókötelezettségük csökkentése érdekében a multinacionális vállalatcsoportok egyre nagyobb mértékben vesznek részt az adókikerülésre szolgáló módszerekben, ami a túlzott kamatok révén adóalap-erózióhoz és nyereségátcsoportosításhoz vezet. Ezért korlátozni kell a kamat- (és más pénzügyi) költségek levonhatóságát, hogy a vállalatokat visszariassza az ilyen módszerektől. Ezzel összefüggésben a kamat- (és más pénzügyi) költségek levonhatóságát csak akkor kell korlátozások nélkül engedélyezni, amennyiben az említett költségek ellentételezhetők az adóköteles kamat- (és más pénzügyi) bevételekkel. Az ezt meghaladó kamatköltségek levonhatóságát viszont korlátozni kell, és ennek a határát az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredménye (EBITDA) alapján határozzák meg.
  A tagállamok a még nagyobb szintű védelem biztosítása érdekében tovább korlátozhatnák a levonható kamatok és más pénzügyi költségek összegét. |
| --- | --- |

(9)

A nemzetközi adózás közelmúltbeli fejleményei felhívták a figyelmet arra, hogy a globális adókötelezettségük csökkentése érdekében a multinacionális vállalatcsoportok egyre nagyobb mértékben vesznek részt az adókikerülésre szolgáló módszerekben, ami a túlzott kamatok révén adóalap-erózióhoz és nyereségátcsoportosításhoz vezet. Ezért korlátozni kell a kamat- (és más pénzügyi) költségek levonhatóságát, hogy a vállalatokat visszariassza az ilyen módszerektől. Ezzel összefüggésben a kamat- (és más pénzügyi) költségek levonhatóságát csak akkor kell korlátozások nélkül engedélyezni, amennyiben az említett költségek ellentételezhetők az adóköteles kamat- (és más pénzügyi) bevételekkel. Az ezt meghaladó kamatköltségek levonhatóságát viszont korlátozni kell, és ennek a határát az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredménye (EBITDA) alapján határozzák meg.
  A tagállamok a még nagyobb szintű védelem biztosítása érdekében tovább korlátozhatnák a levonható kamatok és más pénzügyi költségek összegét.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (10) | Az a tény, hogy a hitelek után fizetett kamat levonható az adózó adóalapjából, miközben a nyereségfelosztás nem, egyértelműen előnyösebbé teszi a hitelből történő finanszírozást a saját tőkénél. Tekintettel
  arra
  , hogy ez maga után
  vonja
  a vállalatok eladósodását, feltétlenül rendelkezni kell
  olyan intézkedésekről, amelyek semlegesítik
  a saját tőkéből történő finanszírozás ellen ható rendszert.
  Ennek fényében az adózók a tervek szerint növekedési és beruházási kedvezményben részesülnek, amelynek értelmében az adózók saját tőkéjének növekedése bizonyos feltételek mellett levonható az adóalapból. Feltétlenül biztosítani kell ezért, hogy a rendszert ne sújtsa dominóhatás, és ennek érdekében ki kell zárni belőle az adózó kapcsolt vállalkozásokban való részesedésének adóértékét. Végezetül ahhoz, hogy a támogatási rendszer kellően szilárd legyen, adókikerülés elleni szabályokat is meg kell állapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az a tény, hogy a hitelek után fizetett kamat levonható az adózó adóalapjából, miközben a nyereségfelosztás nem, egyértelműen előnyösebbé teszi a hitelből történő finanszírozást a saját tőkénél. Tekintettel
  arra
  , hogy ez maga után
  vonja
  a vállalatok eladósodását, feltétlenül rendelkezni kell
  olyan intézkedésekről, amelyek semlegesítik
  a saját tőkéből történő finanszírozás ellen ható rendszert.
  Ennek fényében az adózók a tervek szerint növekedési és beruházási kedvezményben részesülnek, amelynek értelmében az adózók saját tőkéjének növekedése bizonyos feltételek mellett levonható az adóalapból. Feltétlenül biztosítani kell ezért, hogy a rendszert ne sújtsa dominóhatás, és ennek érdekében ki kell zárni belőle az adózó kapcsolt vállalkozásokban való részesedésének adóértékét. Végezetül ahhoz, hogy a támogatási rendszer kellően szilárd legyen, adókikerülés elleni szabályokat is meg kell állapítani.

| (10) | Az a tény, hogy a hitelek után fizetett kamat levonható az adózó adóalapjából, miközben a nyereségfelosztás nem, egyértelműen előnyösebbé teszi a hitelből történő finanszírozást a saját tőkénél. Tekintettel
  annak kockázatára
  , hogy ez maga után
  vonhatja
  a vállalatok eladósodását, feltétlenül rendelkezni kell a saját tőkéből történő finanszírozás ellen ható rendszert
  semlegesítő intézkedésekről
  ,
  korlátozva annak lehetőségét
  , hogy a
  kölcsönök után fizetett kamatokat le lehessen vonni
  az adózó
  adóalapjából
  .
  E kamatlevonás-korlátozási szabály a említett cél szempontjából megfelelő és elégséges eszközt jelent
  . |
| --- | --- |

(10)

Az a tény, hogy a hitelek után fizetett kamat levonható az adózó adóalapjából, miközben a nyereségfelosztás nem, egyértelműen előnyösebbé teszi a hitelből történő finanszírozást a saját tőkénél. Tekintettel
  annak kockázatára
  , hogy ez maga után
  vonhatja
  a vállalatok eladósodását, feltétlenül rendelkezni kell a saját tőkéből történő finanszírozás ellen ható rendszert
  semlegesítő intézkedésekről
  ,
  korlátozva annak lehetőségét
  , hogy a
  kölcsönök után fizetett kamatokat le lehessen vonni
  az adózó
  adóalapjából
  .
  E kamatlevonás-korlátozási szabály a említett cél szempontjából megfelelő és elégséges eszközt jelent
  .

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (12) | Annak érdekében, hogy visszariasszon a magas adókulccsal adózó vállalatokból való passzív (főként pénzügyi) jövedelem átcsoportosításától, az ilyen vállalatoknál az adóév végén felmerülő veszteségről feltételezni kell, hogy nagyrészt megfelel a kereskedelmi tevékenység eredményének. Ebből kiindulva, az adózóknak lehetővé kell tenni, hogy
  időbeli korlátozás nélkül
  elhatárolják a veszteségeket a következő időszakra, az évente levonható összeg
  korlátozása nélkül. Mivel a veszteségnek a következő időszakra történő elhatárolása biztosítja, hogy az adózó valós jövedelme után adózik, semmi sem indokolja az elhatárolás időbeli korlátozását.
  Ami a veszteségek visszamenőleges, a megelőző időszakra vonatkozó elhatárolásának kilátását illeti, ilyen szabályt nem kell bevezetni, mivel ez viszonylag ritka a tagállamok gyakorlatában, és inkább túlbonyolítja a rendszert.
  Emellett meg kell állapítani egy
  visszaélés
  elleni rendelkezést
  , hogy megelőzze, meggátolja vagy
  leküzdje
  a veszteség levonhatóságára vonatkozó szabályoknak a veszteséges vállalatok felvásárlásával történő megkerülésére tett kísérleteket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Annak érdekében, hogy visszariasszon a magas adókulccsal adózó vállalatokból való passzív (főként pénzügyi) jövedelem átcsoportosításától, az ilyen vállalatoknál az adóév végén felmerülő veszteségről feltételezni kell, hogy nagyrészt megfelel a kereskedelmi tevékenység eredményének. Ebből kiindulva, az adózóknak lehetővé kell tenni, hogy
  időbeli korlátozás nélkül
  elhatárolják a veszteségeket a következő időszakra, az évente levonható összeg
  korlátozása nélkül. Mivel a veszteségnek a következő időszakra történő elhatárolása biztosítja, hogy az adózó valós jövedelme után adózik, semmi sem indokolja az elhatárolás időbeli korlátozását.
  Ami a veszteségek visszamenőleges, a megelőző időszakra vonatkozó elhatárolásának kilátását illeti, ilyen szabályt nem kell bevezetni, mivel ez viszonylag ritka a tagállamok gyakorlatában, és inkább túlbonyolítja a rendszert.
  Emellett meg kell állapítani egy
  visszaélés
  elleni rendelkezést
  , hogy megelőzze, meggátolja vagy
  leküzdje
  a veszteség levonhatóságára vonatkozó szabályoknak a veszteséges vállalatok felvásárlásával történő megkerülésére tett kísérleteket.

| (12) | Annak érdekében, hogy visszariasszon a magas adókulccsal adózó vállalatokból való passzív (főként pénzügyi) jövedelem átcsoportosításától, az ilyen vállalatoknál az adóév végén felmerülő veszteségről feltételezni kell, hogy nagyrészt megfelel a kereskedelmi tevékenység eredményének. Ebből kiindulva, az adózóknak lehetővé kell tenni, hogy
  ötéves időszakban
  elhatárolják a veszteségeket a következő időszakra, az évente levonható összeg
  korlátozásával
  . Ami a veszteségek visszamenőleges, a megelőző időszakra vonatkozó elhatárolásának kilátását illeti, ilyen szabályt nem kell bevezetni, mivel ez viszonylag ritka a tagállamok gyakorlatában, és inkább túlbonyolítja a rendszert.
  Az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv

   (3)

  a
  visszaélés
  ellen általános szabályt ír elő annak érdekében
  , hogy megelőzze, meggátolja vagy
  felszámolja
  a veszteség levonhatóságára vonatkozó szabályoknak a veszteséges vállalatok felvásárlásával történő megkerülésére tett kísérleteket.
  Ezen irányelv alkalmazása során ezen általános szabályt is rendszeresen figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy visszariasszon a magas adókulccsal adózó vállalatokból való passzív (főként pénzügyi) jövedelem átcsoportosításától, az ilyen vállalatoknál az adóév végén felmerülő veszteségről feltételezni kell, hogy nagyrészt megfelel a kereskedelmi tevékenység eredményének. Ebből kiindulva, az adózóknak lehetővé kell tenni, hogy
  ötéves időszakban
  elhatárolják a veszteségeket a következő időszakra, az évente levonható összeg
  korlátozásával
  . Ami a veszteségek visszamenőleges, a megelőző időszakra vonatkozó elhatárolásának kilátását illeti, ilyen szabályt nem kell bevezetni, mivel ez viszonylag ritka a tagállamok gyakorlatában, és inkább túlbonyolítja a rendszert.
  Az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv

   (3)

  a
  visszaélés
  ellen általános szabályt ír elő annak érdekében
  , hogy megelőzze, meggátolja vagy
  felszámolja
  a veszteség levonhatóságára vonatkozó szabályoknak a veszteséges vállalatok felvásárlásával történő megkerülésére tett kísérleteket.
  Ezen irányelv alkalmazása során ezen általános szabályt is rendszeresen figyelembe kell venni.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (13) | A vállalkozások pénzforgalmi kapacitásának erősítése – például a vállalkozás indításakor az egyik tagállamban keletkező veszteség másik tagállamban keletkező nyereséggel való kompenzálása – és az Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedés ösztönzése érdekében az adózókat fel kell jogosítani arra, hogy a más tagállamokban található közvetlen leányvállalataiknál és állandó telephelyeiknél felmerülő veszteséget átmenetileg figyelembe vegyék. Ebből a célból a valamely tagállamban található anyavállalatnak vagy székhelynek lehetővé kell tenni, hogy egy adott adóévben levonja az adóalapjából a más tagállamokban található közvetlen leányvállalataiknál és állandó telephelyeiknél felmerülő veszteséget, a részesedése arányában. Az anyavállalatnak ezután az említett közvetlen leányvállalat vagy állandó telephely által termelt későbbi nyereséget újra hozzá kell adnia az adóalapjához, az előzőleg levont veszteség összegének figyelembevételével. Mivel a nemzeti adóbevételek megóvása létfontosságú, a levont veszteséget automatikusan újra be kell számítani az adóalapba, ha bizonyos számú éven belül erre nem került sor, vagy ha már nem teljesülnek a közvetlen leányvállalatnak vagy állandó telephelynek minősítés feltételei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A vállalkozások pénzforgalmi kapacitásának erősítése – például a vállalkozás indításakor az egyik tagállamban keletkező veszteség másik tagállamban keletkező nyereséggel való kompenzálása – és az Unión belüli, határokon átnyúló terjeszkedés ösztönzése érdekében az adózókat fel kell jogosítani arra, hogy a más tagállamokban található közvetlen leányvállalataiknál és állandó telephelyeiknél felmerülő veszteséget átmenetileg figyelembe vegyék. Ebből a célból a valamely tagállamban található anyavállalatnak vagy székhelynek lehetővé kell tenni, hogy egy adott adóévben levonja az adóalapjából a más tagállamokban található közvetlen leányvállalataiknál és állandó telephelyeiknél felmerülő veszteséget, a részesedése arányában. Az anyavállalatnak ezután az említett közvetlen leányvállalat vagy állandó telephely által termelt későbbi nyereséget újra hozzá kell adnia az adóalapjához, az előzőleg levont veszteség összegének figyelembevételével. Mivel a nemzeti adóbevételek megóvása létfontosságú, a levont veszteséget automatikusan újra be kell számítani az adóalapba, ha bizonyos számú éven belül erre nem került sor, vagy ha már nem teljesülnek a közvetlen leányvállalatnak vagy állandó telephelynek minősítés feltételei.

törölve

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (15) | Feltétlenül rendelkezni kell az adókikerülés elleni megfelelő szabályokról, hogy megerősítsék a közös adóalapra vonatkozó szabályok ellenálló képességét az agresszív adótervezési módszerekkel szemben. A rendszernek konkrétan tartalmaznia kell egy általános, visszaélés elleni szabályt (GAAR), amelyet a kikerülés konkrét típusainak elkövetését megakadályozó intézkedések egészítenek ki. Mivel a visszaélés elleni általános szabályoknak az a funkciója, hogy kezeljék a célzott rendelkezésekkel külön még nem kezelt adóügyi visszaéléseket, ezek a hiányosságokat pótolják, ami nem érintheti az adókikerülés elleni egyedi szabályok alkalmazhatóságát. Az Unión belül a visszaélés elleni általános szabályokat kell alkalmazni azokra a megoldásokra, amelyek nem valódiak. Fontos biztosítani továbbá, hogy a GAAR a gyakorlatban a belföldi, az Unión belüli, határokon átnyúló helyzetekre és a harmadik országokban létrehozott vállalatokat érintő, határokon átnyúló helyzetekre egyformán vonatkozzon, hogy a hatályát és az alkalmazás eredményeit tekintve ne legyen különbség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Feltétlenül rendelkezni kell az adókikerülés elleni megfelelő szabályokról, hogy megerősítsék a közös adóalapra vonatkozó szabályok ellenálló képességét az agresszív adótervezési módszerekkel szemben. A rendszernek konkrétan tartalmaznia kell egy általános, visszaélés elleni szabályt (GAAR), amelyet a kikerülés konkrét típusainak elkövetését megakadályozó intézkedések egészítenek ki. Mivel a visszaélés elleni általános szabályoknak az a funkciója, hogy kezeljék a célzott rendelkezésekkel külön még nem kezelt adóügyi visszaéléseket, ezek a hiányosságokat pótolják, ami nem érintheti az adókikerülés elleni egyedi szabályok alkalmazhatóságát. Az Unión belül a visszaélés elleni általános szabályokat kell alkalmazni azokra a megoldásokra, amelyek nem valódiak. Fontos biztosítani továbbá, hogy a GAAR a gyakorlatban a belföldi, az Unión belüli, határokon átnyúló helyzetekre és a harmadik országokban létrehozott vállalatokat érintő, határokon átnyúló helyzetekre egyformán vonatkozzon, hogy a hatályát és az alkalmazás eredményeit tekintve ne legyen különbség.

| (15) | Feltétlenül rendelkezni kell az adókikerülés elleni megfelelő szabályokról, hogy megerősítsék a közös adóalapra vonatkozó szabályok ellenálló képességét az agresszív adótervezési módszerekkel szemben. A rendszernek konkrétan tartalmaznia kell egy
  szigorú és hatékony
  , általános, visszaélés elleni szabályt (GAAR), amelyet a kikerülés konkrét típusainak elkövetését megakadályozó intézkedések egészítenek ki. Mivel a visszaélés elleni általános szabályoknak az a funkciója, hogy kezeljék a célzott rendelkezésekkel külön még nem kezelt adóügyi visszaéléseket, ezek a hiányosságokat pótolják, ami nem érintheti az adókikerülés elleni egyedi szabályok alkalmazhatóságát. Az Unión belül a visszaélés elleni általános szabályokat kell alkalmazni azokra a megoldásokra, amelyek nem valódiak. Fontos biztosítani továbbá, hogy a GAAR a gyakorlatban a belföldi, az Unión belüli, határokon átnyúló helyzetekre és a harmadik országokban létrehozott vállalatokat érintő, határokon átnyúló helyzetekre egyformán vonatkozzon, hogy a hatályát és az alkalmazás eredményeit tekintve ne legyen különbség. |
| --- | --- |

(15)

Feltétlenül rendelkezni kell az adókikerülés elleni megfelelő szabályokról, hogy megerősítsék a közös adóalapra vonatkozó szabályok ellenálló képességét az agresszív adótervezési módszerekkel szemben. A rendszernek konkrétan tartalmaznia kell egy
  szigorú és hatékony
  , általános, visszaélés elleni szabályt (GAAR), amelyet a kikerülés konkrét típusainak elkövetését megakadályozó intézkedések egészítenek ki. Mivel a visszaélés elleni általános szabályoknak az a funkciója, hogy kezeljék a célzott rendelkezésekkel külön még nem kezelt adóügyi visszaéléseket, ezek a hiányosságokat pótolják, ami nem érintheti az adókikerülés elleni egyedi szabályok alkalmazhatóságát. Az Unión belül a visszaélés elleni általános szabályokat kell alkalmazni azokra a megoldásokra, amelyek nem valódiak. Fontos biztosítani továbbá, hogy a GAAR a gyakorlatban a belföldi, az Unión belüli, határokon átnyúló helyzetekre és a harmadik országokban létrehozott vállalatokat érintő, határokon átnyúló helyzetekre egyformán vonatkozzon, hogy a hatályát és az alkalmazás eredményeit tekintve ne legyen különbség.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (17) | Figyelembe véve, hogy a hibrid struktúrából adódó diszkrepancia hatása általában a kétszeres levonás (azaz mindkét államban történt levonás) vagy a jövedelem levonása az egyik államban anélkül, hogy a másikban hozzáadnák az adóalaphoz, az ilyen helyzetek egyértelműen érintik a belső piacot, mivel torzítják a mechanizmusait, és kiskapukat teremtenek az adókikerülési módszerek burjánzásához. Mivel a módszerek a gazdálkodó szervezetek vagy pénzügyi kifizetések bizonyos típusainak jogi besorolásában előforduló nemzeti különbségekből erednek, ezek rendes esetben nem fordulnak elő olyan vállalatok körében, amelyek az adóalapjuk kiszámítására a közös szabályt alkalmazzák. A közös adóalap keretrendszere és a nemzeti vagy harmadik országbeli társaságiadó-rendszerek közötti kölcsönhatásban az eltérések ennek ellenére fennmaradnának. Ahibrid struktúrából adódó diszkrepancia
  hatásainak semlegesítésére olyan szabályokat kell megállapítani, amelyek értelmében
  az
  eltérésben érintett két joghatóság egyike megtagadja egy kifizetés levonását, vagy gondoskodik róla, hogy az ennek megfelelő jövedelem szerepeljen a közös adóalapban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Figyelembe véve, hogy a hibrid struktúrából adódó diszkrepancia hatása általában a kétszeres levonás (azaz mindkét államban történt levonás) vagy a jövedelem levonása az egyik államban anélkül, hogy a másikban hozzáadnák az adóalaphoz, az ilyen helyzetek egyértelműen érintik a belső piacot, mivel torzítják a mechanizmusait, és kiskapukat teremtenek az adókikerülési módszerek burjánzásához. Mivel a módszerek a gazdálkodó szervezetek vagy pénzügyi kifizetések bizonyos típusainak jogi besorolásában előforduló nemzeti különbségekből erednek, ezek rendes esetben nem fordulnak elő olyan vállalatok körében, amelyek az adóalapjuk kiszámítására a közös szabályt alkalmazzák. A közös adóalap keretrendszere és a nemzeti vagy harmadik országbeli társaságiadó-rendszerek közötti kölcsönhatásban az eltérések ennek ellenére fennmaradnának. Ahibrid struktúrából adódó diszkrepancia
  hatásainak semlegesítésére olyan szabályokat kell megállapítani, amelyek értelmében
  az
  eltérésben érintett két joghatóság egyike megtagadja egy kifizetés levonását, vagy gondoskodik róla, hogy az ennek megfelelő jövedelem szerepeljen a közös adóalapban
  .

| (17) | Figyelembe véve, hogy
  az ágazati és
  a hibrid struktúrából adódó diszkrepancia hatása általában a kétszeres levonás (azaz mindkét államban történt levonás) vagy a jövedelem levonása az egyik államban anélkül, hogy a másikban hozzáadnák az adóalaphoz, az ilyen helyzetek egyértelműen érintik a belső piacot, mivel torzítják a mechanizmusait, és kiskapukat teremtenek az adókikerülési módszerek burjánzásához. Mivel a módszerek a gazdálkodó szervezetek vagy pénzügyi kifizetések bizonyos típusainak jogi besorolásában előforduló nemzeti különbségekből erednek, ezek rendes esetben nem fordulnak elő olyan vállalatok körében, amelyek az adóalapjuk kiszámítására a közös szabályt alkalmazzák. A közös adóalap keretrendszere és a nemzeti vagy harmadik országbeli társaságiadó-rendszerek közötti kölcsönhatásban az eltérések ennek ellenére fennmaradnának. A hibrid struktúrából adódó diszkrepancia
  vagy az ezekhez kapcsolódó megállapodások hatásainak semlegesítése érdekében
  az
  (EU) 2016/1164 irányelv szabályokat állapít meg a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra és a fordított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra vonatkozóan. E szabályokat ezen irányelv alkalmazása során rendszeresen figyelembe kell venni
  . |
| --- | --- |

(17)

Figyelembe véve, hogy
  az ágazati és
  a hibrid struktúrából adódó diszkrepancia hatása általában a kétszeres levonás (azaz mindkét államban történt levonás) vagy a jövedelem levonása az egyik államban anélkül, hogy a másikban hozzáadnák az adóalaphoz, az ilyen helyzetek egyértelműen érintik a belső piacot, mivel torzítják a mechanizmusait, és kiskapukat teremtenek az adókikerülési módszerek burjánzásához. Mivel a módszerek a gazdálkodó szervezetek vagy pénzügyi kifizetések bizonyos típusainak jogi besorolásában előforduló nemzeti különbségekből erednek, ezek rendes esetben nem fordulnak elő olyan vállalatok körében, amelyek az adóalapjuk kiszámítására a közös szabályt alkalmazzák. A közös adóalap keretrendszere és a nemzeti vagy harmadik országbeli társaságiadó-rendszerek közötti kölcsönhatásban az eltérések ennek ellenére fennmaradnának. A hibrid struktúrából adódó diszkrepancia
  vagy az ezekhez kapcsolódó megállapodások hatásainak semlegesítése érdekében
  az
  (EU) 2016/1164 irányelv szabályokat állapít meg a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra és a fordított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra vonatkozóan. E szabályokat ezen irányelv alkalmazása során rendszeresen figyelembe kell venni
  .

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (17a) | Nem szabad megakadályozni, hogy a tagállamok további adókikerülés elleni intézkedéseket vezessenek be annak érdekében, hogy csökkentsék a nyereség olyan alacsony adókulcsú harmadik országokba történő átcsoportosításának kedvezőtlen hatásait, amelyek nem feltétlenül cserélik ki automatikusan az adóügyi információkat az uniós előírásoknak megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

Nem szabad megakadályozni, hogy a tagállamok további adókikerülés elleni intézkedéseket vezessenek be annak érdekében, hogy csökkentsék a nyereség olyan alacsony adókulcsú harmadik országokba történő átcsoportosításának kedvezőtlen hatásait, amelyek nem feltétlenül cserélik ki automatikusan az adóügyi információkat az uniós előírásoknak megfelelően.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

17 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (17b) | A tagállamoknak rendszert kell kialakítaniuk az ezen irányelvvel összhangban a nemzeti jognak megfelelően elfogadott nemzeti jogszabályok vállalkozások általi megsértése esetén alkalmazandó szankciók tekintetében, és erről tájékoztatniuk kell a Bizottságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17b)

A tagállamoknak rendszert kell kialakítaniuk az ezen irányelvvel összhangban a nemzeti jognak megfelelően elfogadott nemzeti jogszabályok vállalkozások általi megsértése esetén alkalmazandó szankciók tekintetében, és erről tájékoztatniuk kell a Bizottságot.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (19) | Az irányelv kiegészítése vagy egyes, nem alapvető elemeinek módosítása érdekében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni, hogy jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: i. a tagállamok társasági formákra és társasági adóra vonatkozó törvénymódosításainak figyelembevétele és az I. és II. melléklet ennek megfelelő módosítása; ii. további fogalommeghatározások megállapítása;
  iii. részletes szabályok meghozatala az adókikerülés ellen, a növekedés és beruházás szempontjából releváns, megjelölt területeken; iv.
  a lízingelt eszközök jogi és gazdasági tulajdonjogának részletesebb meghatározása;
  v
  . a lízingfizetések tőke- és kamatösszetevőinek és a lízingelt eszközök értékcsökkenési alapjának kiszámítása;
  és vi
  . az értékcsökkenés alá tartozó befektetett eszközök kategóriáinak pontosabb meghatározása. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Az irányelv kiegészítése vagy egyes, nem alapvető elemeinek módosítása érdekében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni, hogy jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: i. a tagállamok társasági formákra és társasági adóra vonatkozó törvénymódosításainak figyelembevétele és az I. és II. melléklet ennek megfelelő módosítása; ii. további fogalommeghatározások megállapítása;
  iii. részletes szabályok meghozatala az adókikerülés ellen, a növekedés és beruházás szempontjából releváns, megjelölt területeken; iv.
  a lízingelt eszközök jogi és gazdasági tulajdonjogának részletesebb meghatározása;
  v
  . a lízingfizetések tőke- és kamatösszetevőinek és a lízingelt eszközök értékcsökkenési alapjának kiszámítása;
  és vi
  . az értékcsökkenés alá tartozó befektetett eszközök kategóriáinak pontosabb meghatározása. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (19) | Az irányelv kiegészítése vagy egyes, nem alapvető elemeinek módosítása érdekében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni, hogy jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: i. a tagállamok társasági formákra és társasági adóra vonatkozó törvénymódosításainak figyelembevétele és az I. és II. melléklet ennek megfelelő módosítása; ii. további fogalommeghatározások megállapítása; iii. a lízingelt eszközök jogi és gazdasági tulajdonjogának részletesebb meghatározása;
  iv
  . a lízingfizetések tőke- és kamatösszetevőinek és a lízingelt eszközök értékcsökkenési alapjának kiszámítása;
  v
  . az értékcsökkenés alá tartozó befektetett eszközök kategóriáinak pontosabb meghatározása;
  és vi. iránymutatások kibocsátása arra az átmeneti szakaszra vonatkozóan, amelyben a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok során a képlet szerinti felosztás még együtt él más felosztási módszerekkel.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(19)

Az irányelv kiegészítése vagy egyes, nem alapvető elemeinek módosítása érdekében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni, hogy jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: i. a tagállamok társasági formákra és társasági adóra vonatkozó törvénymódosításainak figyelembevétele és az I. és II. melléklet ennek megfelelő módosítása; ii. további fogalommeghatározások megállapítása; iii. a lízingelt eszközök jogi és gazdasági tulajdonjogának részletesebb meghatározása;
  iv
  . a lízingfizetések tőke- és kamatösszetevőinek és a lízingelt eszközök értékcsökkenési alapjának kiszámítása;
  v
  . az értékcsökkenés alá tartozó befektetett eszközök kategóriáinak pontosabb meghatározása;
  és vi. iránymutatások kibocsátása arra az átmeneti szakaszra vonatkozóan, amelyben a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok során a képlet szerinti felosztás még együtt él más felosztási módszerekkel.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (19a) | A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie ezen irányelv egységes végrehajtását az olyan helyzetek elkerülése érdekében, hogy az illetékes hatóságok minden tagállamban más rendszer szerint gondoskodjanak az alkalmazásról. Ügyelni kell ezen kívül arra is, hogy a számviteli szabályok uniós szintű összehangolásának hiánya ne vezethessen az adótervezés és az arbitrázs új lehetőségeihez. A számviteli szabályok összehangolása ezért hozzájárulhat a közös rendszer megerősítéséhez, különösen, ha már minden uniós vállalkozás e rendszer hatálya alá tartozik majd. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie ezen irányelv egységes végrehajtását az olyan helyzetek elkerülése érdekében, hogy az illetékes hatóságok minden tagállamban más rendszer szerint gondoskodjanak az alkalmazásról. Ügyelni kell ezen kívül arra is, hogy a számviteli szabályok uniós szintű összehangolásának hiánya ne vezethessen az adótervezés és az arbitrázs új lehetőségeihez. A számviteli szabályok összehangolása ezért hozzájárulhat a közös rendszer megerősítéséhez, különösen, ha már minden uniós vállalkozás e rendszer hatálya alá tartozik majd.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (23) | A
  Bizottságnak a hatálybalépése után öt évvel felül kell vizsgálnia az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie a Tanácsnak. A tagállamok kötelesek megküldeni a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

A
  Bizottságnak a hatálybalépése után öt évvel felül kell vizsgálnia az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie a Tanácsnak. A tagállamok kötelesek megküldeni a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el,

| (23) | Mivel ez az irányelv lényeges változást tartalmaz a társasági adózásra vonatkozó szabályokat illetően, a Bizottságnak a hatálybalépése után öt évvel átfogóan értékelnie kell az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E végrehajtási jelentésnek legalább az alábbiakra kell kiterjednie: az ezen irányelvben előírt adóztatási rendszer hatása a tagállamok bevételeire; a rendszer előnyei és hátrányai a kis- és középvállakozások szempontjából; a rendszer hatása az adóbehajtás tagállamok közötti igazságos megosztására; a rendszer hatása a belső piacra egészére, különös tekintettel az ezen irányelvben megállapított új szabályok hatálya alá tartozó vállalatok közötti verseny esetleges torzulására; valamint az átmeneti időszakban a rendszer hatálya alá tartozó vállalkozások száma. A Bizottságnak ezen irányelv hatálybalépése után 10 évvel felül kell vizsgálnia az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A tagállamok kötelesek megküldeni a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el, |
| --- | --- |

(23)

Mivel ez az irányelv lényeges változást tartalmaz a társasági adózásra vonatkozó szabályokat illetően, a Bizottságnak a hatálybalépése után öt évvel átfogóan értékelnie kell az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E végrehajtási jelentésnek legalább az alábbiakra kell kiterjednie: az ezen irányelvben előírt adóztatási rendszer hatása a tagállamok bevételeire; a rendszer előnyei és hátrányai a kis- és középvállakozások szempontjából; a rendszer hatása az adóbehajtás tagállamok közötti igazságos megosztására; a rendszer hatása a belső piacra egészére, különös tekintettel az ezen irányelvben megállapított új szabályok hatálya alá tartozó vállalatok közötti verseny esetleges torzulására; valamint az átmeneti időszakban a rendszer hatálya alá tartozó vállalkozások száma. A Bizottságnak ezen irányelv hatálybalépése után 10 évvel felül kell vizsgálnia az irányelv alkalmazását, és a működéséről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A tagállamok kötelesek megküldeni a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el,

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1)   Ez az irányelv bizonyos vállalatok adózásához alakít ki közös adóalaprendszert, és megállapítja az adóalap kiszámítására vonatkozó szabályokat. | | (1)   Ez az irányelv bizonyos vállalatok adózásához alakít ki közös adóalaprendszert
  az Unióban
  , és megállapítja az adóalap kiszámítására vonatkozó szabályokat,
  ideértve az adókikerülés megakadályozására szolgáló intézkedésekre és a javasolt adórendszer nemzetközi dimenziójával kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó szabályokat is
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez az irányelv bizonyos vállalatok adózásához alakít ki közös adóalaprendszert, és megállapítja az adóalap kiszámítására vonatkozó szabályokat.

(1)   Ez az irányelv bizonyos vállalatok adózásához alakít ki közös adóalaprendszert
  az Unióban
  , és megállapítja az adóalap kiszámítására vonatkozó szabályokat,
  ideértve az adókikerülés megakadályozására szolgáló intézkedésekre és a javasolt adórendszer nemzetközi dimenziójával kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó szabályokat is
  .

Módosítás 22

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

2 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1)   Ezen irányelv szabályai valamely tagállam joga szerint létrehozott vállalatokra alkalmazandók, a más tagállamokban lévő állandó telephelyeiket is beleértve, ha a vállalat megfelel a következő feltételek mindegyikének: | | (1)   Ezen irányelv szabályai
  a
  valamely tagállam joga szerint létrehozott vállalatokra alkalmazandók, a más tagállamokban lévő állandó
  és digitális állandó
  telephelyeiket is beleértve, ha a vállalat megfelel a következő feltételek mindegyikének: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Ezen irányelv szabályai valamely tagállam joga szerint létrehozott vállalatokra alkalmazandók, a más tagállamokban lévő állandó telephelyeiket is beleértve, ha a vállalat megfelel a következő feltételek mindegyikének:

(1)   Ezen irányelv szabályai
  a
  valamely tagállam joga szerint létrehozott vállalatokra alkalmazandók, a más tagállamokban lévő állandó
  és digitális állandó
  telephelyeiket is beleértve, ha a vállalat megfelel a következő feltételek mindegyikének:

Módosítás 23

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| c) | pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoporthoz tartozik, amelynek a teljes konszolidált bevétele az adott pénzügyi évet megelőző pénzügyi évben meghaladja a 750 000 000  EUR-t; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoporthoz tartozik, amelynek a teljes konszolidált bevétele az adott pénzügyi évet megelőző pénzügyi évben meghaladja a 750 000 000  EUR-t;

| c) | pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoporthoz tartozik, amelynek a teljes konszolidált bevétele az adott pénzügyi évet megelőző pénzügyi évben meghaladja a 750 000 000  EUR-t.
  E küszöbértéket legkésőbb hétéves időszak elteltével nullára kell csökkenteni
  ; |
| --- | --- |

c)

pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoporthoz tartozik, amelynek a teljes konszolidált bevétele az adott pénzügyi évet megelőző pénzügyi évben meghaladja a 750 000 000  EUR-t.
  E küszöbértéket legkésőbb hétéves időszak elteltével nullára kell csökkenteni
  ;

E küszöbértéket legkésőbb hétéves időszak elteltével nullára kell csökkenteni

Módosítás 24

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 3 bekezdés

2 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (3)   Egy vállalat, amely eleget tesz az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételeknek, de nem teljesíti az adott bekezdés c) vagy d) pontjának feltételeit, dönthet úgy, hogy – a más tagállamokban lévő állandó telephelyeire nézve is –
  öt adóévig
  az ebben az irányelvben megállapított szabályokat alkalmazza.
  Ez az időszak automatikusan meghosszabbodik további öt adóévvel, kivéve, ha az adózó a 65. cikk (3) bekezdése szerint értesítés mellett felhagy az alkalmazásával. Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételeket minden hosszabbítás esetén teljesíteni kell. | | (3)   Egy vállalat, amely eleget tesz az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételeknek, de nem teljesíti az adott bekezdés c) vagy d) pontjának feltételeit, dönthet úgy, hogy – a más tagállamokban lévő állandó telephelyeire nézve is – az ebben az irányelvben megállapított szabályokat alkalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Egy vállalat, amely eleget tesz az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételeknek, de nem teljesíti az adott bekezdés c) vagy d) pontjának feltételeit, dönthet úgy, hogy – a más tagállamokban lévő állandó telephelyeire nézve is –
  öt adóévig
  az ebben az irányelvben megállapított szabályokat alkalmazza.
  Ez az időszak automatikusan meghosszabbodik további öt adóévvel, kivéve, ha az adózó a 65. cikk (3) bekezdése szerint értesítés mellett felhagy az alkalmazásával. Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételeket minden hosszabbítás esetén teljesíteni kell.

(3)   Egy vállalat, amely eleget tesz az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételeknek, de nem teljesíti az adott bekezdés c) vagy d) pontjának feltételeit, dönthet úgy, hogy – a más tagállamokban lévő állandó telephelyeire nézve is – az ebben az irányelvben megállapított szabályokat alkalmazza.

Módosítás 25

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 4 bekezdés

2 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (4)   
  Az irányelv szabályai nem alkalmazandók a különleges adószabályok alá tartozó szállítmányozó vállalatokra. A különleges adószabályok alá tartozó szállítmányozó vállalatokat számításba kell venni azoknak a vállalatoknak a meghatározásakor, amelyek a 3. cikk szerint egyazon csoport tagjai. | | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   
  Az irányelv szabályai nem alkalmazandók a különleges adószabályok alá tartozó szállítmányozó vállalatokra. A különleges adószabályok alá tartozó szállítmányozó vállalatokat számításba kell venni azoknak a vállalatoknak a meghatározásakor, amelyek a 3. cikk szerint egyazon csoport tagjai.

törölve

törölve

Módosítás 26

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| a) | a szavazati
  jogok több mint
  50%-
  át
  gyakorolhatja; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a szavazati
  jogok több mint
  50%-
  át
  gyakorolhatja; és

jogok több mint

át

| a) | a szavazati
  jogokat
  50%-
  ot meghaladó mértékben
  gyakorolhatja; és |
| --- | --- |

a)

a szavazati
  jogokat
  50%-
  ot meghaladó mértékben
  gyakorolhatja; és

jogokat

ot meghaladó mértékben

Módosítás 27

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

4 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 12. | „hitelfelvételi költségek”: olyan, az adósság bármely formáját terhelő kamatráfordítások, a kamattal gazdasági értelemben egyenértékű egyéb költségek, valamint a finanszírozási forrás bevonásával összefüggésben felmerülő ráfordítások a nemzeti jog fogalommeghatározásával összhangban, ideértve különösen a nyereségrészesedésre jogosító hitelek után kifizetett összegeket, az átváltoztatható kötvények és a kamatszelvény nélküli kötvények után számított kamatok, az alternatív finanszírozási megoldások keretében felmerülő kifizetések, továbbá a pénzügyilízingdíj-fizetések költségeleme, a kapcsolódó eszköz mérleg szerinti értékébe beszámított tőkésített kamat, a tőkésített kamat amortizációja, transzferárazási szabályok alkalmazása esetén a finanszírozáson keletkező megtérülés, a származtatott eszközök esetében vagy a gazdálkodó szervezet hitelfelvételéhez kapcsolódóan alkalmazott fedezeti megoldások kapcsán számított névleges kamatösszegek, a
  nettó sajáttőke-növekedés meghatározott hozama az irányelv 11. cikkében említettek szerint, a
  hitelfelvételek kapcsán vagy a forrásbevonással összefüggő eszközökön keletkező árfolyamnyereségek és árfolyamveszteségek, a finanszírozási konstrukciókhoz kapcsolódó garanciadíjak, valamint a finanszírozás igénybevételéhez kapcsolódó ügyleti díjak és egyéb, hasonló költségek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12.

„hitelfelvételi költségek”: olyan, az adósság bármely formáját terhelő kamatráfordítások, a kamattal gazdasági értelemben egyenértékű egyéb költségek, valamint a finanszírozási forrás bevonásával összefüggésben felmerülő ráfordítások a nemzeti jog fogalommeghatározásával összhangban, ideértve különösen a nyereségrészesedésre jogosító hitelek után kifizetett összegeket, az átváltoztatható kötvények és a kamatszelvény nélküli kötvények után számított kamatok, az alternatív finanszírozási megoldások keretében felmerülő kifizetések, továbbá a pénzügyilízingdíj-fizetések költségeleme, a kapcsolódó eszköz mérleg szerinti értékébe beszámított tőkésített kamat, a tőkésített kamat amortizációja, transzferárazási szabályok alkalmazása esetén a finanszírozáson keletkező megtérülés, a származtatott eszközök esetében vagy a gazdálkodó szervezet hitelfelvételéhez kapcsolódóan alkalmazott fedezeti megoldások kapcsán számított névleges kamatösszegek, a
  nettó sajáttőke-növekedés meghatározott hozama az irányelv 11. cikkében említettek szerint, a
  hitelfelvételek kapcsán vagy a forrásbevonással összefüggő eszközökön keletkező árfolyamnyereségek és árfolyamveszteségek, a finanszírozási konstrukciókhoz kapcsolódó garanciadíjak, valamint a finanszírozás igénybevételéhez kapcsolódó ügyleti díjak és egyéb, hasonló költségek;

nettó sajáttőke-növekedés meghatározott hozama az irányelv 11. cikkében említettek szerint, a

| 12. | „hitelfelvételi költségek”: olyan, az adósság bármely formáját terhelő kamatráfordítások, a kamattal gazdasági értelemben egyenértékű egyéb költségek, valamint a finanszírozási forrás bevonásával összefüggésben felmerülő ráfordítások a nemzeti jog fogalommeghatározásával összhangban, ideértve különösen a nyereségrészesedésre jogosító hitelek után kifizetett összegeket, az átváltoztatható kötvények és a kamatszelvény nélküli kötvények után számított kamatok, az alternatív finanszírozási megoldások keretében felmerülő kifizetések, továbbá a pénzügyilízingdíj-fizetések költségeleme, a kapcsolódó eszköz mérleg szerinti értékébe beszámított tőkésített kamat, a tőkésített kamat amortizációja, transzferárazási szabályok alkalmazása esetén a finanszírozáson keletkező megtérülés, a származtatott eszközök esetében vagy a gazdálkodó szervezet hitelfelvételéhez kapcsolódóan alkalmazott fedezeti megoldások kapcsán számított névleges kamatösszegek, a hitelfelvételek kapcsán vagy a forrásbevonással összefüggő eszközökön keletkező árfolyamnyereségek és árfolyamveszteségek, a finanszírozási konstrukciókhoz kapcsolódó garanciadíjak, valamint a finanszírozás igénybevételéhez kapcsolódó ügyleti díjak és egyéb, hasonló költségek; |
| --- | --- |

12.

„hitelfelvételi költségek”: olyan, az adósság bármely formáját terhelő kamatráfordítások, a kamattal gazdasági értelemben egyenértékű egyéb költségek, valamint a finanszírozási forrás bevonásával összefüggésben felmerülő ráfordítások a nemzeti jog fogalommeghatározásával összhangban, ideértve különösen a nyereségrészesedésre jogosító hitelek után kifizetett összegeket, az átváltoztatható kötvények és a kamatszelvény nélküli kötvények után számított kamatok, az alternatív finanszírozási megoldások keretében felmerülő kifizetések, továbbá a pénzügyilízingdíj-fizetések költségeleme, a kapcsolódó eszköz mérleg szerinti értékébe beszámított tőkésített kamat, a tőkésített kamat amortizációja, transzferárazási szabályok alkalmazása esetén a finanszírozáson keletkező megtérülés, a származtatott eszközök esetében vagy a gazdálkodó szervezet hitelfelvételéhez kapcsolódóan alkalmazott fedezeti megoldások kapcsán számított névleges kamatösszegek, a hitelfelvételek kapcsán vagy a forrásbevonással összefüggő eszközökön keletkező árfolyamnyereségek és árfolyamveszteségek, a finanszírozási konstrukciókhoz kapcsolódó garanciadíjak, valamint a finanszírozás igénybevételéhez kapcsolódó ügyleti díjak és egyéb, hasonló költségek;

Módosítás 28

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 30 a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – 30 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 30a. | „adózási szempontból nem együttműködő országok és területek”: olyan ország vagy terület, amelynek vonatkozásában a következők bármelyike fennáll:








  a) | nem tesz eleget az átláthatósággal kapcsolatos nemzetközi előírásoknak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

30a.

„adózási szempontból nem együttműködő országok és területek”: olyan ország vagy terület, amelynek vonatkozásában a következők bármelyike fennáll:

„adózási szempontból nem együttműködő országok és területek”: olyan ország vagy terület, amelynek vonatkozásában a következők bármelyike fennáll:

a)

nem tesz eleget az átláthatósággal kapcsolatos nemzetközi előírásoknak;

nem tesz eleget az átláthatósággal kapcsolatos nemzetközi előírásoknak;

| b) | a területén potenciálisan kedvezményes rendszerek léteznek; |
| --- | --- |

b)

a területén potenciálisan kedvezményes rendszerek léteznek;

a területén potenciálisan kedvezményes rendszerek léteznek;

| c) | adórendszere vagy egyáltalán nem, vagy csak a nullához közeli társasági adót tartalmaz; |
| --- | --- |

c)

adórendszere vagy egyáltalán nem, vagy csak a nullához közeli társasági adót tartalmaz;

adórendszere vagy egyáltalán nem, vagy csak a nullához közeli társasági adót tartalmaz;

Módosítás 29

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 30 b pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – 30 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 30b. | „gazdasági tartalom”: a digitális gazdaságra is érvényes tényszerű kritériumok, amelyek lehetővé teszik egy vállalkozás adóköteles jelenlétének meghatározását; ilyen lehet a gazdasági egység emberi és anyagi erőforrásainak megléte, igazgatási autonómiája, jogi ténylegessége, az általa generált jövedelmek, továbbá – adott esetben – pénzeszközeinek jellege; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

30b.

30b.

„gazdasági tartalom”: a digitális gazdaságra is érvényes tényszerű kritériumok, amelyek lehetővé teszik egy vállalkozás adóköteles jelenlétének meghatározását; ilyen lehet a gazdasági egység emberi és anyagi erőforrásainak megléte, igazgatási autonómiája, jogi ténylegessége, az általa generált jövedelmek, továbbá – adott esetben – pénzeszközeinek jellege;

„gazdasági tartalom”: a digitális gazdaságra is érvényes tényszerű kritériumok, amelyek lehetővé teszik egy vállalkozás adóköteles jelenlétének meghatározását; ilyen lehet a gazdasági egység emberi és anyagi erőforrásainak megléte, igazgatási autonómiája, jogi ténylegessége, az általa generált jövedelmek, továbbá – adott esetben – pénzeszközeinek jellege;

Módosítás 30

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 30 c pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – 30 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 30c. | „postafiókcég”: bármely típusú jogi személy, amelynek nincsen gazdasági tartalma, és amelyet tisztán adózási céllal hoztak létre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

30c.

„postafiókcég”: bármely típusú jogi személy, amelynek nincsen gazdasági tartalma, és amelyet tisztán adózási céllal hoztak létre;

„postafiókcég”: bármely típusú jogi személy, amelynek nincsen gazdasági tartalma, és amelyet tisztán adózási céllal hoztak létre;

Módosítás 31

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 30 d pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – 30 d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 30d. | „jogdíjköltség”: bármilyen olyan kifizetésből adódó költség, amelyet irodalmi, művészeti vagy tudományos munka szerzői jogának felhasználásáért vagy felhasználása jogáért – beleértve a filmművészeti alkotások és szoftverek szerzői jogát is –, bármely szabadalom, védjegy, formaterv vagy minta, terv, titkos összetétel vagy eljárás használatáért vagy használati jogáért, vagy ipari, kereskedelmi vagy tudományos tapasztalatokra vonatkozó információért vagy más immateriális javakért teljesítenek; az ipari, kereskedelmi vagy tudományos berendezések használatáért vagy használatának jogáért teljesített kifizetéseket jogdíjköltségeknek kell tekinteni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

30d.

30d.

„jogdíjköltség”: bármilyen olyan kifizetésből adódó költség, amelyet irodalmi, művészeti vagy tudományos munka szerzői jogának felhasználásáért vagy felhasználása jogáért – beleértve a filmművészeti alkotások és szoftverek szerzői jogát is –, bármely szabadalom, védjegy, formaterv vagy minta, terv, titkos összetétel vagy eljárás használatáért vagy használati jogáért, vagy ipari, kereskedelmi vagy tudományos tapasztalatokra vonatkozó információért vagy más immateriális javakért teljesítenek; az ipari, kereskedelmi vagy tudományos berendezések használatáért vagy használatának jogáért teljesített kifizetéseket jogdíjköltségeknek kell tekinteni;

„jogdíjköltség”: bármilyen olyan kifizetésből adódó költség, amelyet irodalmi, művészeti vagy tudományos munka szerzői jogának felhasználásáért vagy felhasználása jogáért – beleértve a filmművészeti alkotások és szoftverek szerzői jogát is –, bármely szabadalom, védjegy, formaterv vagy minta, terv, titkos összetétel vagy eljárás használatáért vagy használati jogáért, vagy ipari, kereskedelmi vagy tudományos tapasztalatokra vonatkozó információért vagy más immateriális javakért teljesítenek; az ipari, kereskedelmi vagy tudományos berendezések használatáért vagy használatának jogáért teljesített kifizetéseket jogdíjköltségeknek kell tekinteni;

Módosítás 32

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 30 e pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – 30 e pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 30e. | „transzferárazás”: az az árazás, amely ellenében egy vállalkozás anyagi vagy immateriális javakat ad át, illetve amely ellenében szolgáltatásokat nyújt társult vállalkozásoknak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

30e.

„transzferárazás”: az az árazás, amely ellenében egy vállalkozás anyagi vagy immateriális javakat ad át, illetve amely ellenében szolgáltatásokat nyújt társult vállalkozásoknak;

„transzferárazás”: az az árazás, amely ellenében egy vállalkozás anyagi vagy immateriális javakat ad át, illetve amely ellenében szolgáltatásokat nyújt társult vállalkozásoknak;

Módosítás 33

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 31 pont

4 cikk – 1 bekezdés – 31 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 31. | „hibrid struktúrából adódó diszkrepancia”:
  egy adózó és egy kapcsolt vállalkozás közötti olyan adóügyi helyzet vagy különböző adóügyi illetőségű felek közötti olyan strukturált jogügylet, amelynek keretében egy pénzügyi eszköz vagy gazdálkodó szervezet jogi megítélésének vagy az állandó telephelyként való kereskedelmi jelenlét kezelésének eltéréséből fakadóan az alábbi eredmények valamelyike megvalósul:








  a) | ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség adóalapból való levonására sor kerül mind abban a joghatóságban, ahol a fizetés forrása található, a ráfordítás felmerül vagy a veszteség keletkezik, mind pedig a másik joghatóságban („kettős levonás”); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

31.

„hibrid struktúrából adódó diszkrepancia”:
  egy adózó és egy kapcsolt vállalkozás közötti olyan adóügyi helyzet vagy különböző adóügyi illetőségű felek közötti olyan strukturált jogügylet, amelynek keretében egy pénzügyi eszköz vagy gazdálkodó szervezet jogi megítélésének vagy az állandó telephelyként való kereskedelmi jelenlét kezelésének eltéréséből fakadóan az alábbi eredmények valamelyike megvalósul:

egy adózó és egy kapcsolt vállalkozás közötti olyan adóügyi helyzet vagy különböző adóügyi illetőségű felek közötti olyan strukturált jogügylet, amelynek keretében egy pénzügyi eszköz vagy gazdálkodó szervezet jogi megítélésének vagy az állandó telephelyként való kereskedelmi jelenlét kezelésének eltéréséből fakadóan az alábbi eredmények valamelyike megvalósul:

a)

ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség adóalapból való levonására sor kerül mind abban a joghatóságban, ahol a fizetés forrása található, a ráfordítás felmerül vagy a veszteség keletkezik, mind pedig a másik joghatóságban („kettős levonás”);

ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség adóalapból való levonására sor kerül mind abban a joghatóságban, ahol a fizetés forrása található, a ráfordítás felmerül vagy a veszteség keletkezik, mind pedig a másik joghatóságban („kettős levonás”);

| b) | egy kifizetés adóalapból való levonására az annak forrása szerinti joghatóságban anélkül kerül sor, hogy sor kerülne ugyanazon kifizetésnek az ennek megfelelő adóztatási célú beszámítására a másik joghatóságban („beszámítás nélküli levonás”); |
| --- | --- |

b)

egy kifizetés adóalapból való levonására az annak forrása szerinti joghatóságban anélkül kerül sor, hogy sor kerülne ugyanazon kifizetésnek az ennek megfelelő adóztatási célú beszámítására a másik joghatóságban („beszámítás nélküli levonás”);

egy kifizetés adóalapból való levonására az annak forrása szerinti joghatóságban anélkül kerül sor, hogy sor kerülne ugyanazon kifizetésnek az ennek megfelelő adóztatási célú beszámítására a másik joghatóságban („beszámítás nélküli levonás”);

| c) | az állandó telephelyként való kereskedelmi jelenlét kezelésének különbségei esetén a jövedelem adóztatásának elmaradása a jövedelem forrása szerinti joghatóságban anélkül, hogy sor kerülne ugyanazon jövedelemnek az ennek megfelelő adóztatási célú beszámítására a másik joghatóságban („beszámítás nélküli nem adóztatás”).



  hibrid struktúrából adódó diszkrepancia csak annyiban merül fel, amennyiben a két joghatóságban levont ugyanazon kifizetés, felmerült ráfordítás vagy elszenvedett veszteség meghaladja a mindkét joghatóságban beszámított és egyazon forrásnak tulajdonítható jövedelem összegét.


  A hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákba beletartozik egy pénzügyi eszköz strukturált jogügylet keretében történő átadása egy adózó részvételével, ahol az átadott pénzügyi eszköz mögöttes hozamát adózási célból úgy kezelik, mintha a konstrukcióban részt vevő, adóügyi illetőség szerint eltérő joghatóságba tartozó felek közül egyidejűleg többnél keletkezne, ami az alábbi kimenetelek valamelyikével jár:







  a) | a mögöttes hozammal összefüggő kifizetés levonása az ilyen kifizetés adóalapban való megfelelő feltüntetése nélkül, kivéve, ha a mögöttes hozam szerepel az egyik érintett fél adóköteles jövedelmében; |
| --- | --- | --- |

c)

az állandó telephelyként való kereskedelmi jelenlét kezelésének különbségei esetén a jövedelem adóztatásának elmaradása a jövedelem forrása szerinti joghatóságban anélkül, hogy sor kerülne ugyanazon jövedelemnek az ennek megfelelő adóztatási célú beszámítására a másik joghatóságban („beszámítás nélküli nem adóztatás”).

az állandó telephelyként való kereskedelmi jelenlét kezelésének különbségei esetén a jövedelem adóztatásának elmaradása a jövedelem forrása szerinti joghatóságban anélkül, hogy sor kerülne ugyanazon jövedelemnek az ennek megfelelő adóztatási célú beszámítására a másik joghatóságban („beszámítás nélküli nem adóztatás”).

hibrid struktúrából adódó diszkrepancia csak annyiban merül fel, amennyiben a két joghatóságban levont ugyanazon kifizetés, felmerült ráfordítás vagy elszenvedett veszteség meghaladja a mindkét joghatóságban beszámított és egyazon forrásnak tulajdonítható jövedelem összegét.

A hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákba beletartozik egy pénzügyi eszköz strukturált jogügylet keretében történő átadása egy adózó részvételével, ahol az átadott pénzügyi eszköz mögöttes hozamát adózási célból úgy kezelik, mintha a konstrukcióban részt vevő, adóügyi illetőség szerint eltérő joghatóságba tartozó felek közül egyidejűleg többnél keletkezne, ami az alábbi kimenetelek valamelyikével jár:

a)

a mögöttes hozammal összefüggő kifizetés levonása az ilyen kifizetés adóalapban való megfelelő feltüntetése nélkül, kivéve, ha a mögöttes hozam szerepel az egyik érintett fél adóköteles jövedelmében;

a mögöttes hozammal összefüggő kifizetés levonása az ilyen kifizetés adóalapban való megfelelő feltüntetése nélkül, kivéve, ha a mögöttes hozam szerepel az egyik érintett fél adóköteles jövedelmében;

| b) | az átadott pénzügyi eszközből származó kifizetés után levont forrásadóból való kedvezmény egynél több érintett fél részére; |
| --- | --- |

b)

az átadott pénzügyi eszközből származó kifizetés után levont forrásadóból való kedvezmény egynél több érintett fél részére;

az átadott pénzügyi eszközből származó kifizetés után levont forrásadóból való kedvezmény egynél több érintett fél részére;

| 31. | „hibrid struktúrából adódó diszkrepancia”:
  az (EU) 2016/1164 irányelv 2. cikkének 9. pontjában meghatározott, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia
  ; |
| --- | --- |

31.

„hibrid struktúrából adódó diszkrepancia”:
  az (EU) 2016/1164 irányelv 2. cikkének 9. pontjában meghatározott, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia
  ;

az (EU) 2016/1164 irányelv 2. cikkének 9. pontjában meghatározott, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia

Módosítás 34

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

4 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 32. | „strukturált jogügylet”: hibrid struktúrából adódó diszkrepanciával járó megállapodás, ahol az eltérés bele van árazva a megállapodás feltételeibe, vagy egy hibrid struktúrából adódó diszkrepancia elérésére kidolgozott megállapodás, kivéve, ha az adózótól vagy egy kapcsolt vállalkozástól észszerűen nem elvárható, hogy tudatában legyen a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciának, és nem részesedett a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciából eredő adómegtakarítás értékéből; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

32.

„strukturált jogügylet”: hibrid struktúrából adódó diszkrepanciával járó megállapodás, ahol az eltérés bele van árazva a megállapodás feltételeibe, vagy egy hibrid struktúrából adódó diszkrepancia elérésére kidolgozott megállapodás, kivéve, ha az adózótól vagy egy kapcsolt vállalkozástól észszerűen nem elvárható, hogy tudatában legyen a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciának, és nem részesedett a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciából eredő adómegtakarítás értékéből;

„strukturált jogügylet”: hibrid struktúrából adódó diszkrepanciával járó megállapodás, ahol az eltérés bele van árazva a megállapodás feltételeibe, vagy egy hibrid struktúrából adódó diszkrepancia elérésére kidolgozott megállapodás, kivéve, ha az adózótól vagy egy kapcsolt vállalkozástól észszerűen nem elvárható, hogy tudatában legyen a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciának, és nem részesedett a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciából eredő adómegtakarítás értékéből;

törölve

törölve

Módosítás 35

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 33 a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – 33 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 33a. | „digitális állandó telephely”: egy adójogrendszerben jelentős digitális jelenléttel rendelkező adóalany, amely abban az adójogrendszerben fogyasztók vagy üzleti vállalkozások számára szolgáltatásokat nyújt, az 5. cikk (2a) bekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

33a.

33a.

„digitális állandó telephely”: egy adójogrendszerben jelentős digitális jelenléttel rendelkező adóalany, amely abban az adójogrendszerben fogyasztók vagy üzleti vállalkozások számára szolgáltatásokat nyújt, az 5. cikk (2a) bekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban;

„digitális állandó telephely”: egy adójogrendszerben jelentős digitális jelenléttel rendelkező adóalany, amely abban az adójogrendszerben fogyasztók vagy üzleti vállalkozások számára szolgáltatásokat nyújt, az 5. cikk (2a) bekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban;

Módosítás 36

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 33 b pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – 33 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 33b. | „európai adóazonosító szám vagy TIN”: az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem megerősítésére irányuló cselekvési tervről szóló, 2012. december 6-i bizottsági közleményben meghatározott szám; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

33b.

„európai adóazonosító szám vagy TIN”: az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem megerősítésére irányuló cselekvési tervről szóló, 2012. december 6-i bizottsági közleményben meghatározott szám;

„európai adóazonosító szám vagy TIN”: az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem megerősítésére irányuló cselekvési tervről szóló, 2012. december 6-i bizottsági közleményben meghatározott szám;

Módosítás 37

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a 66. cikknek megfelelően, hogy fogalommeghatározásokat állapítson meg. | | A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a 66. cikknek megfelelően, hogy
  naprakésszé tegye a jelenlegi fogalommeghatározásokat, vagy
  fogalommeghatározásokat állapítson meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a 66. cikknek megfelelően, hogy fogalommeghatározásokat állapítson meg.

A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a 66. cikknek megfelelően, hogy
  naprakésszé tegye a jelenlegi fogalommeghatározásokat, vagy
  fogalommeghatározásokat állapítson meg.

naprakésszé tegye a jelenlegi fogalommeghatározásokat, vagy

Módosítás 38

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

5 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1) | Az adózó
  akkor minősül
  állandó telephellyel rendelkezőnek
  egy adóilletősége szerinti tagállamtól eltérő
  tagállamban,
  ha e másik tagállamban rendelkezik olyan
  állandó
  hellyel
  , amelyen keresztül üzleti tevékenységének egy részét vagy egészét végzi, ideértve különösen a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

Az adózó
  akkor minősül
  állandó telephellyel rendelkezőnek
  egy adóilletősége szerinti tagállamtól eltérő
  tagállamban,
  ha e másik tagállamban rendelkezik olyan
  állandó
  hellyel
  , amelyen keresztül üzleti tevékenységének egy részét vagy egészét végzi, ideértve különösen a következőket:

akkor minősül

egy adóilletősége szerinti tagállamtól eltérő

ha e másik tagállamban rendelkezik olyan

hellyel

| (1) | Az adózó állandó telephellyel rendelkezőnek
  tekintendő – ideértve a digitális állandó telephelyet is – egy olyan
  tagállamban,
  ahol adózási szempontból egyébként nem honos, amennyiben ott
  állandó
  üzleti telephelye van vagy digitális jelenléttel rendelkezik
  , amelyen keresztül üzleti tevékenységének egy részét vagy egészét végzi, ideértve különösen a következőket: |
| --- | --- |

(1)

Az adózó állandó telephellyel rendelkezőnek
  tekintendő – ideértve a digitális állandó telephelyet is – egy olyan
  tagállamban,
  ahol adózási szempontból egyébként nem honos, amennyiben ott
  állandó
  üzleti telephelye van vagy digitális jelenléttel rendelkezik
  , amelyen keresztül üzleti tevékenységének egy részét vagy egészét végzi, ideértve különösen a következőket:

tekintendő – ideértve a digitális állandó telephelyet is – egy olyan

ahol adózási szempontból egyébként nem honos, amennyiben ott

üzleti telephelye van vagy digitális jelenléttel rendelkezik

Módosítás 39

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | fa) | kereskedelmi célzattal történő adatgyűjtésen és -felhasználáson alapuló digitális platform vagy bármely más digitális üzleti modell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

kereskedelmi célzattal történő adatgyűjtésen és -felhasználáson alapuló digitális platform vagy bármely más digitális üzleti modell.

kereskedelmi célzattal történő adatgyűjtésen és -felhasználáson alapuló digitális platform vagy bármely más digitális üzleti modell.

Módosítás 40

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (2a)   
  Ha valamely adójogrendszerben illetőséggel rendelkező adózó digitális platformhoz, például elektronikus alkalmazáshoz, adatbázishoz, online piactérhez vagy tárhelyhez biztosít vagy kínál hozzáférést, vagy egy honlapon vagy elektronikus alkalmazásban keresőmotorokat vagy hirdetési szolgáltatásokat kínál, akkor úgy kell tekinteni, hogy az említett adózó állandó digitális telephellyel rendelkezik az adóügyi illetékessége szerinti adójogrendszertől eltérő tagállamban abban az esetben, ha a fent említett digitális platformok által generált távoli műveletekből az adóügyi illetékessége szerinti adójogrendszertől eltérő tagállamban keletkezett bevételeinek teljes összege meghaladja az évi 5 000 000  EUR-t, és amennyiben az alábbi feltételek bármelyike fennáll:








  a) | az adózó adóügyi illetékessége szerinti adójogrendszertől eltérő tagállamban állandó lakhellyel rendelkező, az adózó digitális platformjára regisztrált vagy azt meglátogató egyéni felhasználók száma havonta legalább 1 000 ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)   
  Ha valamely adójogrendszerben illetőséggel rendelkező adózó digitális platformhoz, például elektronikus alkalmazáshoz, adatbázishoz, online piactérhez vagy tárhelyhez biztosít vagy kínál hozzáférést, vagy egy honlapon vagy elektronikus alkalmazásban keresőmotorokat vagy hirdetési szolgáltatásokat kínál, akkor úgy kell tekinteni, hogy az említett adózó állandó digitális telephellyel rendelkezik az adóügyi illetékessége szerinti adójogrendszertől eltérő tagállamban abban az esetben, ha a fent említett digitális platformok által generált távoli műveletekből az adóügyi illetékessége szerinti adójogrendszertől eltérő tagállamban keletkezett bevételeinek teljes összege meghaladja az évi 5 000 000  EUR-t, és amennyiben az alábbi feltételek bármelyike fennáll:

a)

az adózó adóügyi illetékessége szerinti adójogrendszertől eltérő tagállamban állandó lakhellyel rendelkező, az adózó digitális platformjára regisztrált vagy azt meglátogató egyéni felhasználók száma havonta legalább 1 000 ;

| b) | az adózó adóügyi illetékessége szerinti adójogrendszertől eltérő tagállamban állandó lakhellyel rendelkező fogyasztókkal vagy felhasználókkal kötött digitális szerződések száma egy adózási évben legalább 1 000 ; |
| --- | --- |

b)

az adózó adóügyi illetékessége szerinti adójogrendszertől eltérő tagállamban állandó lakhellyel rendelkező fogyasztókkal vagy felhasználókkal kötött digitális szerződések száma egy adózási évben legalább 1 000 ;

| c) | az adózó által egy adózási évben összegyűjtött digitális tartalmak mennyisége meghaladja a csoport összes tárolt tartalmának 10%-át.



  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 66. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv módosítására vonatkozóan, hogy az e bekezdés a), b) és c) pontjában előírt tényezőket nemzetközi megállapodásokban elért előrelépések alapján kiigazítsa.


  Ha az érintett tagállamban az e bekezdés első bekezdésében megállapított jövedelemalapú küszöbértéken túlmenően az e bekezdés a), b) és c) pontjában előírt három digitális tényező egyike vagy közülük több alkalmazandó az adott adózóra, akkor úgy kell tekinteni, hogy az adózó állandó telephellyel rendelkezik ebben a tagállamban.


  Az adózó köteles az adóhatóságok rendelkezésére bocsátani az állandó telephely vagy a digitális állandó telephely e cikk szerint történő megállapítása szempontjából releváns valamennyi információt. |
| --- | --- |

c)

az adózó által egy adózási évben összegyűjtött digitális tartalmak mennyisége meghaladja a csoport összes tárolt tartalmának 10%-át.

Módosítás 41

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

9 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A
  (2) bekezdésnek megfelelően kutatási-fejlesztési költségekként levonható összegeken felül
  az adózó a
  befektetett tárgyi ingó eszközökkel kapcsolatos költségek kivételével adóévenként plusz 50%-ot levonhat az ilyen költségekből, amelyek az adott évben merültek fel. Amennyiben a kutatás-fejlesztési költségek meghaladják a 20 000 000  EUR-t, az adózó az e feletti összeg 25%-át vonhatja le. | | A
  20 000 000  EUR-t nem meghaladó személyzeti jellegű, többek között bérekhez, alvállalkozókhoz, kölcsönzött munkavállalókhoz és szabadúszókhoz kapcsolódó kutatás-fejlesztési költségekre
  az adózó a
  ráfordítások 10%-ának megfelelő adójóváírást kap. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  (2) bekezdésnek megfelelően kutatási-fejlesztési költségekként levonható összegeken felül
  az adózó a
  befektetett tárgyi ingó eszközökkel kapcsolatos költségek kivételével adóévenként plusz 50%-ot levonhat az ilyen költségekből, amelyek az adott évben merültek fel. Amennyiben a kutatás-fejlesztési költségek meghaladják a 20 000 000  EUR-t, az adózó az e feletti összeg 25%-át vonhatja le.

(2) bekezdésnek megfelelően kutatási-fejlesztési költségekként levonható összegeken felül

befektetett tárgyi ingó eszközökkel kapcsolatos költségek kivételével adóévenként plusz 50%-ot levonhat az ilyen költségekből, amelyek az adott évben merültek fel. Amennyiben a kutatás-fejlesztési költségek meghaladják a 20 000 000  EUR-t, az adózó az e feletti összeg 25%-át vonhatja le.

A
  20 000 000  EUR-t nem meghaladó személyzeti jellegű, többek között bérekhez, alvállalkozókhoz, kölcsönzött munkavállalókhoz és szabadúszókhoz kapcsolódó kutatás-fejlesztési költségekre
  az adózó a
  ráfordítások 10%-ának megfelelő adójóváírást kap.

20 000 000  EUR-t nem meghaladó személyzeti jellegű, többek között bérekhez, alvállalkozókhoz, kölcsönzött munkavállalókhoz és szabadúszókhoz kapcsolódó kutatás-fejlesztési költségekre

ráfordítások 10%-ának megfelelő adójóváírást kap.

Módosítás 42

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

9 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Az első albekezdéstől eltérve, az adózó 20 000 000 EUR összeghatárig plusz 100%-ot levonhat a kutatási-fejlesztési költségeiből, amennyiben az adózó eleget tesz a következő feltételeknek:








  a) | 50 főnél kevesebbet foglalkoztató, tőzsdén nem jegyzett vállalkozás, amelynek az éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 10 000 000 EUR-t; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdéstől eltérve, az adózó 20 000 000 EUR összeghatárig plusz 100%-ot levonhat a kutatási-fejlesztési költségeiből, amennyiben az adózó eleget tesz a következő feltételeknek:

Az első albekezdéstől eltérve, az adózó 20 000 000 EUR összeghatárig plusz 100%-ot levonhat a kutatási-fejlesztési költségeiből, amennyiben az adózó eleget tesz a következő feltételeknek:

a)

50 főnél kevesebbet foglalkoztató, tőzsdén nem jegyzett vállalkozás, amelynek az éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 10 000 000 EUR-t;

50 főnél kevesebbet foglalkoztató, tőzsdén nem jegyzett vállalkozás, amelynek az éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 10 000 000 EUR-t;

| b) | a bejegyzése legfeljebb öt évvel ezelőtt történt. Ha az adózó nem bejegyzésköteles, az ötéves időszak kezdetének azt kell tekinteni, amikor a vállalkozás megkezdi gazdasági tevékenységét, vagy amikor adókötelessé válik a tevékenysége után. |
| --- | --- |

b)

a bejegyzése legfeljebb öt évvel ezelőtt történt. Ha az adózó nem bejegyzésköteles, az ötéves időszak kezdetének azt kell tekinteni, amikor a vállalkozás megkezdi gazdasági tevékenységét, vagy amikor adókötelessé válik a tevékenysége után.

a bejegyzése legfeljebb öt évvel ezelőtt történt. Ha az adózó nem bejegyzésköteles, az ötéves időszak kezdetének azt kell tekinteni, amikor a vállalkozás megkezdi gazdasági tevékenységét, vagy amikor adókötelessé válik a tevékenysége után.

| c) | nem összefonódás útján jött létre; |
| --- | --- |

c)

nem összefonódás útján jött létre;

nem összefonódás útján jött létre;

| d) | nincsenek kapcsolt vállalkozásai. |
| --- | --- |

d)

nincsenek kapcsolt vállalkozásai.

nincsenek kapcsolt vállalkozásai.

törölve

törölve

Módosítás 43

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk

11 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| [...] | | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

[...]

törölve

törölve

Módosítás 44

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – b pont

12 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| b) | a
  reprezentációs költségek 50%-a, az adóévben keletkezett bevételek [x]%-át nem meghaladó összegig; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a
  reprezentációs költségek 50%-a, az adóévben keletkezett bevételek [x]%-át nem meghaladó összegig;

a

| b) | az adózó üzleti tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó vagy azzal összefüggő szokásos és szükséges
  reprezentációs költségek 50%-a, az adóévben keletkezett bevételek [x]%-át nem meghaladó összegig; |
| --- | --- |

b)

az adózó üzleti tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó vagy azzal összefüggő szokásos és szükséges
  reprezentációs költségek 50%-a, az adóévben keletkezett bevételek [x]%-át nem meghaladó összegig;

az adózó üzleti tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó vagy azzal összefüggő szokásos és szükséges

Módosítás 45

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – c pont

12 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| c) | az
  eredménytartalék áthelyezése a vállalat saját tőkéjének részét képező tartalékba; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az
  eredménytartalék áthelyezése a vállalat saját tőkéjének részét képező tartalékba;

az

| c) | a szövetkezeti vállalatok és szövetkezeti konzorciumok tartalékába áthelyezett eredménytartaléktól eltérő
  eredménytartalék áthelyezése a vállalat saját tőkéjének részét képező tartalékba,
  a vállalat jelenlegi tevékenysége alatt és annak lejáratát követően egyaránt, a nemzeti adóügyi szabályokkal összhangban
  ; |
| --- | --- |

c)

a szövetkezeti vállalatok és szövetkezeti konzorciumok tartalékába áthelyezett eredménytartaléktól eltérő
  eredménytartalék áthelyezése a vállalat saját tőkéjének részét képező tartalékba,
  a vállalat jelenlegi tevékenysége alatt és annak lejáratát követően egyaránt, a nemzeti adóügyi szabályokkal összhangban
  ;

a szövetkezeti vállalatok és szövetkezeti konzorciumok tartalékába áthelyezett eredménytartaléktól eltérő

a vállalat jelenlegi tevékenysége alatt és annak lejáratát követően egyaránt, a nemzeti adóügyi szabályokkal összhangban

Módosítás 46

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – j a pont (új)

12 cikk – 1 bekezdés – j a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | ja) | az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek (más néven: „adóparadicsomok”) európai uniós jegyzékében felsorolt országokban található kedvezményezettekkel kapcsolatos költségek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ja)

ja)

az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek (más néven: „adóparadicsomok”) európai uniós jegyzékében felsorolt országokban található kedvezményezettekkel kapcsolatos költségek;

az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek (más néven: „adóparadicsomok”) európai uniós jegyzékében felsorolt országokban található kedvezményezettekkel kapcsolatos költségek;

Módosítás 47

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

13 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A nettó hitelfelvételi költségek – abban az adóévben, amelyikben felmerülnek – csak az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredményének (EBITDA) legfeljebb
  30
  %-áig vagy legfeljebb
  3 000 000
  EUR összegig vonhatók le, attól függően, hogy melyik összeg nagyobb. | | A nettó hitelfelvételi költségek – abban az adóévben, amelyikben felmerülnek – csak az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredményének (EBITDA) legfeljebb
  10
  %-áig vagy legfeljebb
  1 000 000  EUR
  összegig vonhatók le, attól függően, hogy melyik összeg nagyobb. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A nettó hitelfelvételi költségek – abban az adóévben, amelyikben felmerülnek – csak az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredményének (EBITDA) legfeljebb
  30
  %-áig vagy legfeljebb
  3 000 000
  EUR összegig vonhatók le, attól függően, hogy melyik összeg nagyobb.

30

3 000 000

A nettó hitelfelvételi költségek – abban az adóévben, amelyikben felmerülnek – csak az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredményének (EBITDA) legfeljebb
  10
  %-áig vagy legfeljebb
  1 000 000  EUR
  összegig vonhatók le, attól függően, hogy melyik összeg nagyobb.

10

1 000 000  EUR

Módosítás 48

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

13 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| E cikk alkalmazásában, ha az adózó egy vállalatcsoport nevében jogosult vagy köteles eljárni, a nemzeti csoportos adózási rendszer erre vonatkozó szabályaiban meghatározottak szerint, az egész vállalatcsoportot adózóként kell kezelni. Ilyen esetben a nettó hitelfelvételi költségek és az EBITDA összegét az egész vállalatcsoportra nézve kell kiszámítani. A
  3 000 000
  EUR összeg szintén a vállalatcsoport egészére vonatkozik. | | E cikk alkalmazásában, ha az adózó egy vállalatcsoport nevében jogosult vagy köteles eljárni, a nemzeti csoportos adózási rendszer erre vonatkozó szabályaiban meghatározottak szerint, az egész vállalatcsoportot adózóként kell kezelni. Ilyen esetben a nettó hitelfelvételi költségek és az EBITDA összegét az egész vállalatcsoportra nézve kell kiszámítani. Az
  1 000 000
   EUR összeg szintén a vállalatcsoport egészére vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E cikk alkalmazásában, ha az adózó egy vállalatcsoport nevében jogosult vagy köteles eljárni, a nemzeti csoportos adózási rendszer erre vonatkozó szabályaiban meghatározottak szerint, az egész vállalatcsoportot adózóként kell kezelni. Ilyen esetben a nettó hitelfelvételi költségek és az EBITDA összegét az egész vállalatcsoportra nézve kell kiszámítani. A
  3 000 000
  EUR összeg szintén a vállalatcsoport egészére vonatkozik.

3 000 000

E cikk alkalmazásában, ha az adózó egy vállalatcsoport nevében jogosult vagy köteles eljárni, a nemzeti csoportos adózási rendszer erre vonatkozó szabályaiban meghatározottak szerint, az egész vállalatcsoportot adózóként kell kezelni. Ilyen esetben a nettó hitelfelvételi költségek és az EBITDA összegét az egész vállalatcsoportra nézve kell kiszámítani. Az
  1 000 000
   EUR összeg szintén a vállalatcsoport egészére vonatkozik.

1 000 000

Módosítás 49

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 6 bekezdés

13 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (6)   Egy adott adóévben nem levonható nettó hitelfelvételi költségeket
  időbeli korlátozás nélkül
  el kell határolni a következő időszakra. | | (6)   Egy adott adóévben nem levonható nettó hitelfelvételi költségeket
  ötéves időtartamra
  el kell határolni a következő időszakra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Egy adott adóévben nem levonható nettó hitelfelvételi költségeket
  időbeli korlátozás nélkül
  el kell határolni a következő időszakra.

(6)   Egy adott adóévben nem levonható nettó hitelfelvételi költségeket
  ötéves időtartamra
  el kell határolni a következő időszakra.

Módosítás 50

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 a cikk (új)

14 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 14a. cikk
  Különleges mentességek


  A szövetkezetek és konzorciumok tartalékába áthelyezett eredménytartalék a vállalat jelenlegi tevékenysége alatt és annak lejáratát követően egyaránt, valamint a szövetkezetek és konzorciumok által saját tagjaik számára nyújtott juttatások levonhatók, amennyiben a nemzeti jog engedélyezi a levonhatóságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14a. cikk

Különleges mentességek

A szövetkezetek és konzorciumok tartalékába áthelyezett eredménytartalék a vállalat jelenlegi tevékenysége alatt és annak lejáratát követően egyaránt, valamint a szövetkezetek és konzorciumok által saját tagjaik számára nyújtott juttatások levonhatók, amennyiben a nemzeti jog engedélyezi a levonhatóságot.

Módosítás 51

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

29 cikk

29 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 29. cikk
  A tőkekivonás megadóztatása



  (1)
     
  Az áthelyezett eszközök kivonáskor fennálló piaci értékének az eszközök adómegállapításhoz használt értékével csökkentett összegét bevételnek kell tekinteni az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén:








  a) | ha az adózó a székhelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő állandó telephelyére helyez át eszközöket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

29. cikk

A tőkekivonás megadóztatása

(1)
     
  Az áthelyezett eszközök kivonáskor fennálló piaci értékének az eszközök adómegállapításhoz használt értékével csökkentett összegét bevételnek kell tekinteni az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén:

a)

ha az adózó a székhelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő állandó telephelyére helyez át eszközöket;

| b) | ha az adózó a valamely tagállamban található állandó telephelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő székhelyére vagy másik állandó telephelyére helyez át eszközöket, amennyiben az áthelyezés következtében az állandó telephely szerinti tagállamnak a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására; |
| --- | --- |

b)

ha az adózó a valamely tagállamban található állandó telephelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő székhelyére vagy másik állandó telephelyére helyez át eszközöket, amennyiben az áthelyezés következtében az állandó telephely szerinti tagállamnak a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására;

| c) | ha az adózó másik tagállamba vagy harmadik országba helyezi át az adóügyi illetőségét, kivéve az olyan eszközök tekintetében, amelyek továbbra is ténylegesen kapcsolódnak az első tagállamban található állandó telephelyhez; |
| --- | --- |

c)

ha az adózó másik tagállamba vagy harmadik országba helyezi át az adóügyi illetőségét, kivéve az olyan eszközök tekintetében, amelyek továbbra is ténylegesen kapcsolódnak az első tagállamban található állandó telephelyhez;

| d) | ha az adózó egy tagállamból egy másik tagállamba vagy harmadik országba helyezi át az állandó telephelye által folytatott üzleti tevékenységet, amennyiben az áthelyezés következtében az állandó telephely szerinti tagállamnak a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására. |
| --- | --- |

d)

ha az adózó egy tagállamból egy másik tagállamba vagy harmadik országba helyezi át az állandó telephelye által folytatott üzleti tevékenységet, amennyiben az áthelyezés következtében az állandó telephely szerinti tagállamnak a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására.

(2)
     
  Az a tagállam, ahová az eszközöket, az adóügyi illetőséget vagy az állandó telephely által folytatott üzleti tevékenységet áthelyezik, elfogadja azt az értéket, amelyet az adózó tagállama vagy az állandó telephely szerinti tagállam az eszközök adómegállapításhoz használt kiindulási értékeként megállapított.

(3)
     
  Ez a cikk nem alkalmazandó az értékpapír-finanszírozáshoz vagy biztosítékként nyújtott eszközökhöz kapcsolódó ügyletekre, illetve az olyan helyzetekre, amikor az eszközök áthelyezésére prudenciális tőkekövetelmények teljesítése érdekében vagy likviditáskezelés céljából kerül sor, ha az említett eszközöknek 12 hónapon belül vissza kell kerülniük az áthelyező fél tagállamába.

29. cikk

A tőkekivonás megadóztatása

Ezen irányelv alkalmazásában a tőkekivonás megadóztatása tekintetében az (EU) 2016/1164 irányelvben meghatározott szabályok alkalmazandók.

Módosítás 52

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

41 cikk – 1 bekezdés

41 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1)   
  Ezen irányelv ellenkező értelmű rendelkezéseinek hiányában, az
  Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózónál vagy az Unióban adóügyi illetőséggel nem rendelkező adózó állandó telephelyénél az adóévben felmerülő veszteség elhatárolható és levonható
  a későbbi adóévekben
  . | | (1)   
  Az
  Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózónál vagy az Unióban adóügyi illetőséggel nem rendelkező adózó állandó telephelyénél az adóévben felmerülő veszteség
  a későbbi adóévekben, legfeljebb öt adóév folyamán
  elhatárolható és levonható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Ezen irányelv ellenkező értelmű rendelkezéseinek hiányában, az
  Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózónál vagy az Unióban adóügyi illetőséggel nem rendelkező adózó állandó telephelyénél az adóévben felmerülő veszteség elhatárolható és levonható
  a későbbi adóévekben
  .

(1)   
  Az
  Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózónál vagy az Unióban adóügyi illetőséggel nem rendelkező adózó állandó telephelyénél az adóévben felmerülő veszteség
  a későbbi adóévekben, legfeljebb öt adóév folyamán
  elhatárolható és levonható.

Módosítás 53

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

42 cikk

42 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 42. cikk
  Veszteség utáni adókedvezmény és utólagos megadóztatás



  (1)
     
  Egy az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó, amely a saját veszteségeinek a 41. cikk alapján történt levonása után még mindig nyereséges, a továbbiakban az ugyanabban az adóévben a 3. cikk (1) bekezdése szerinti közvetlen jogosult leányvállalatainál vagy más tagállamokban található állandó telephelyeinél felmerült veszteséget is levonhatja. Ez a veszteség utáni adókedvezmény e cikk (3) és (4) bekezdésének megfelelően korlátozott időre szól.






  (2)
     
  A levonás arányos az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózónak a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jogosult leányvállalataiban való részesedésével, az állandó telephelyek esetében pedig a teljes összegre vonatkozik. Az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó adóalapjából való levonás semmilyen esetben nem eredményezhet negatív összeget.






  (3)
     
  Az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jogosult leányvállalatainál vagy állandó telephelyeinél ezt követően keletkezett nyereséget a korábban veszteségként levont összegig újra hozzáadja az adóalapjához.






  (4)
     
  Az (1) és (2) bekezdés szerint levont veszteséget automatikusan újra be kell számítani az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó adóalapjába, ha az alábbi feltételek bármelyike teljesül:








  a) | ha a veszteség levonhatóvá válása utáni ötödik adóév végéig nem számítottak be nyereséget, vagy az újra beszámított nyereség nem felel meg a levont veszteség teljes összegének; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

42. cikk

Veszteség utáni adókedvezmény és utólagos megadóztatás

(1)
     
  Egy az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó, amely a saját veszteségeinek a 41. cikk alapján történt levonása után még mindig nyereséges, a továbbiakban az ugyanabban az adóévben a 3. cikk (1) bekezdése szerinti közvetlen jogosult leányvállalatainál vagy más tagállamokban található állandó telephelyeinél felmerült veszteséget is levonhatja. Ez a veszteség utáni adókedvezmény e cikk (3) és (4) bekezdésének megfelelően korlátozott időre szól.

(2)
     
  A levonás arányos az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózónak a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jogosult leányvállalataiban való részesedésével, az állandó telephelyek esetében pedig a teljes összegre vonatkozik. Az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó adóalapjából való levonás semmilyen esetben nem eredményezhet negatív összeget.

(3)
     
  Az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jogosult leányvállalatainál vagy állandó telephelyeinél ezt követően keletkezett nyereséget a korábban veszteségként levont összegig újra hozzáadja az adóalapjához.

(4)
     
  Az (1) és (2) bekezdés szerint levont veszteséget automatikusan újra be kell számítani az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó adóalapjába, ha az alábbi feltételek bármelyike teljesül:

a)

ha a veszteség levonhatóvá válása utáni ötödik adóév végéig nem számítottak be nyereséget, vagy az újra beszámított nyereség nem felel meg a levont veszteség teljes összegének;

| b) | ha a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jogosult leányvállalatot eladják, felszámolják vagy állandó telephellyé alakítják; |
| --- | --- |

b)

ha a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jogosult leányvállalatot eladják, felszámolják vagy állandó telephellyé alakítják;

| c) | ha az állandó telephelyet eladják, felszámolják vagy leányvállalattá alakítják; |
| --- | --- |

c)

ha az állandó telephelyet eladják, felszámolják vagy leányvállalattá alakítják;

| d) | ha az anyavállalat már nem tesz eleget a 3. cikk (1) bekezdése követelményeinek. |
| --- | --- |

d)

ha az anyavállalat már nem tesz eleget a 3. cikk (1) bekezdése követelményeinek.

törölve

törölve

Módosítás 54

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

45 a cikk (új)

45 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 45a. cikk
  Tényleges adóügyi hozzájárulás


  Mindaddig, amíg a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott küszöbérték érvényes, a tagállamoknak figyelemmel kell kísérniük és közzé kell tenniük a kis- és középvállalkozások és a multinacionális vállalkozások bármely tagállamban befizetett, tényleges adóügyi hozzájárulását annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak a hasonló társaságok számára az Unióban, valamint csökkentsék a kis-és középvállalkozások adminisztratív terheit és költségeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

45a. cikk

Tényleges adóügyi hozzájárulás

Mindaddig, amíg a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott küszöbérték érvényes, a tagállamoknak figyelemmel kell kísérniük és közzé kell tenniük a kis- és középvállalkozások és a multinacionális vállalkozások bármely tagállamban befizetett, tényleges adóügyi hozzájárulását annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak a hasonló társaságok számára az Unióban, valamint csökkentsék a kis-és középvállalkozások adminisztratív terheit és költségeit.

Módosítás 55

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

53 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

53 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A 8. cikk c) és d) pontjától eltérve, az adózó nem adómentes az olyan külföldi jövedelem után, amelyet az adózó harmadik országbeli gazdálkodó szervezettől nyereségfelosztásként vagy egy harmadik országbeli gazdálkodó szervezetben való részvényeinek értékesítéséből származó bevételként kapott, ha az említett gazdálkodó szervezetre az adóügyi illetőség szerinti országban vonatkozó kötelező társasági adó kulcsa
  alacsonyabb, mint
  az adóügyi
  illetőség
  szerinti tagállamban az ilyen külföldi jövedelem
  után az adózóra vonatkozó kötelező társaságiadó-kulcs fele
  . | | A 8. cikk c) és d) pontjától eltérve, az adózó nem adómentes az olyan külföldi jövedelem után,
  amely nem aktív üzleti tevékenységből származik és
  amelyet az adózó harmadik országbeli gazdálkodó szervezettől nyereségfelosztásként vagy egy harmadik országbeli gazdálkodó szervezetben való részvényeinek értékesítéséből származó bevételként kapott, ha az említett gazdálkodó szervezetre az adóügyi illetőség szerinti országban vonatkozó kötelező társasági adó kulcsa
  15%-kal alacsonyabb
  az adóügyi
  illetősége
  szerinti tagállamban az ilyen külföldi jövedelem
  utáni adókulcsnál
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 8. cikk c) és d) pontjától eltérve, az adózó nem adómentes az olyan külföldi jövedelem után, amelyet az adózó harmadik országbeli gazdálkodó szervezettől nyereségfelosztásként vagy egy harmadik országbeli gazdálkodó szervezetben való részvényeinek értékesítéséből származó bevételként kapott, ha az említett gazdálkodó szervezetre az adóügyi illetőség szerinti országban vonatkozó kötelező társasági adó kulcsa
  alacsonyabb, mint
  az adóügyi
  illetőség
  szerinti tagállamban az ilyen külföldi jövedelem
  után az adózóra vonatkozó kötelező társaságiadó-kulcs fele
  .

alacsonyabb, mint

illetőség

után az adózóra vonatkozó kötelező társaságiadó-kulcs fele

A 8. cikk c) és d) pontjától eltérve, az adózó nem adómentes az olyan külföldi jövedelem után,
  amely nem aktív üzleti tevékenységből származik és
  amelyet az adózó harmadik országbeli gazdálkodó szervezettől nyereségfelosztásként vagy egy harmadik országbeli gazdálkodó szervezetben való részvényeinek értékesítéséből származó bevételként kapott, ha az említett gazdálkodó szervezetre az adóügyi illetőség szerinti országban vonatkozó kötelező társasági adó kulcsa
  15%-kal alacsonyabb
  az adóügyi
  illetősége
  szerinti tagállamban az ilyen külföldi jövedelem
  utáni adókulcsnál
  .

amely nem aktív üzleti tevékenységből származik és

15%-kal alacsonyabb

illetősége

utáni adókulcsnál

Módosítás 56

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

53 cikk – 2 bekezdés

53 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)   Amennyiben az (1) bekezdés alkalmazandó, az adózó a külföldi jövedelem után adóköteles, de a harmadik országban befizetett adót le kell vonni az adóügyi illetősége szerinti tagállamban keletkező adókötelezettségéből. A levonás nem haladhatja meg a levonás előtt kiszámított adó összegét, amely az adó tárgyát képező jövedelemhez rendelhető. | | (2)   Amennyiben az (1) bekezdés alkalmazandó, az adózó a külföldi jövedelem után adóköteles, de a harmadik országban befizetett adót le kell vonni az adóügyi illetősége szerinti tagállamban keletkező adókötelezettségéből. A levonás nem haladhatja meg a levonás előtt kiszámított adó összegét, amely az adó tárgyát képező jövedelemhez rendelhető.
  A levonás igénybe vételéhez az adózó köteles bebizonyítania adóhatóságai előtt, hogy külföldi eredetű jövedelme aktív üzleti tevékenységből származik; e bizonyítás többek között történhet a külföldi adóhatóságok által e célra kiállított igazolás által. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés alkalmazandó, az adózó a külföldi jövedelem után adóköteles, de a harmadik országban befizetett adót le kell vonni az adóügyi illetősége szerinti tagállamban keletkező adókötelezettségéből. A levonás nem haladhatja meg a levonás előtt kiszámított adó összegét, amely az adó tárgyát képező jövedelemhez rendelhető.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés alkalmazandó, az adózó a külföldi jövedelem után adóköteles, de a harmadik országban befizetett adót le kell vonni az adóügyi illetősége szerinti tagállamban keletkező adókötelezettségéből. A levonás nem haladhatja meg a levonás előtt kiszámított adó összegét, amely az adó tárgyát képező jövedelemhez rendelhető.
  A levonás igénybe vételéhez az adózó köteles bebizonyítania adóhatóságai előtt, hogy külföldi eredetű jövedelme aktív üzleti tevékenységből származik; e bizonyítás többek között történhet a külföldi adóhatóságok által e célra kiállított igazolás által.

Módosítás 57

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

58 cikk

58 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 58. cikk
  Visszaélés elleni általános szabály



  (1)
     
  Az irányelv szabályai szerinti adóalap számításával összefüggésben a tagállamok figyelmen kívül hagyják az olyan jogügyleteket vagy jogügylet-sorozatokat, amelyek – mivel alapvető céljuk az
  irányelv
  tárgyával vagy céljával ellentétes adóelőny megszerzése
  – az
  összes tény és körülmény mérlegelése alapján nem tekinthetők valódinak. Egy jogügylet több lépésből vagy részből is állhat.






  (2)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában egy jogügyletet vagy jogügylet-sorozatot annyiban kell nem valódinak tekinteni, amennyiben nem a gazdasági valóságot tükröző, valós kereskedelmi okokból jött létre.






  (3)
     
  Az (1) bekezdés szerint figyelmen kívül hagyott jogügyletet vagy jogügylet-sorozatot az adóalap számításának alkalmazásában a gazdasági lényegére való hivatkozással kell kezelni. | | 58. cikk
  Visszaélés elleni általános szabály


  Ezen
  irányelv
  alkalmazásában
  az
  (EU) 2016/1164 irányelvben meghatározott általános visszaélés elleni szabály alkalmazandó
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

58. cikk

Visszaélés elleni általános szabály

(1)
     
  Az irányelv szabályai szerinti adóalap számításával összefüggésben a tagállamok figyelmen kívül hagyják az olyan jogügyleteket vagy jogügylet-sorozatokat, amelyek – mivel alapvető céljuk az
  irányelv
  tárgyával vagy céljával ellentétes adóelőny megszerzése
  – az
  összes tény és körülmény mérlegelése alapján nem tekinthetők valódinak. Egy jogügylet több lépésből vagy részből is állhat.

(2)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában egy jogügyletet vagy jogügylet-sorozatot annyiban kell nem valódinak tekinteni, amennyiben nem a gazdasági valóságot tükröző, valós kereskedelmi okokból jött létre.

(3)
     
  Az (1) bekezdés szerint figyelmen kívül hagyott jogügyletet vagy jogügylet-sorozatot az adóalap számításának alkalmazásában a gazdasági lényegére való hivatkozással kell kezelni.

58. cikk

Visszaélés elleni általános szabály

Ezen
  irányelv
  alkalmazásában
  az
  (EU) 2016/1164 irányelvben meghatározott általános visszaélés elleni szabály alkalmazandó
  .

Módosítás 58

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

59 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Azt a
  gazdálkodó szervezetet vagy állandó telephelyet, amelynek nyeresége
  a székhelye szerinti
  tagállamban
  nem adóköteles
  vagy
  adómentes
  , ellenőrzött külföldi
  vállalatnak kell tekinteni, az alábbi
  feltételek
  teljesülése esetén
  : | | Az adózó tagállama köteles egy olyan
  gazdálkodó szervezetet vagy állandó telephelyet, amelynek nyeresége
  az adott
  tagállamban
  adómentes
  vagy
  nem adóköteles
  , ellenőrzött külföldi
  társaságként kezelni, ha a következő
  feltételek
  teljesülnek
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Azt a
  gazdálkodó szervezetet vagy állandó telephelyet, amelynek nyeresége
  a székhelye szerinti
  tagállamban
  nem adóköteles
  vagy
  adómentes
  , ellenőrzött külföldi
  vállalatnak kell tekinteni, az alábbi
  feltételek
  teljesülése esetén
  :

Azt a

a székhelye szerinti

nem adóköteles

adómentes

vállalatnak kell tekinteni, az alábbi

teljesülése esetén

Az adózó tagállama köteles egy olyan
  gazdálkodó szervezetet vagy állandó telephelyet, amelynek nyeresége
  az adott
  tagállamban
  adómentes
  vagy
  nem adóköteles
  , ellenőrzött külföldi
  társaságként kezelni, ha a következő
  feltételek
  teljesülnek
  :

Az adózó tagállama köteles egy olyan

az adott

adómentes

nem adóköteles

társaságként kezelni, ha a következő

teljesülnek

Módosítás 59

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

59 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| b) | a gazdálkodó
  szervezet vagy az állandó telephely által a
  nyeresége után
  ténylegesen megfizetett
  társasági adó
  összege
  alacsonyabb,
  mint a gazdálkodó szervezetnek vagy
  az
  állandó telephelynek a nyereség után az irányelv szabályai szerint fizetendő társasági adó és
  a
  gazdálkodó szervezet vagy az állandó telephely nyeresége után ténylegesen megfizetett társasági adó közötti különbözet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a gazdálkodó
  szervezet vagy az állandó telephely által a
  nyeresége után
  ténylegesen megfizetett
  társasági adó
  összege
  alacsonyabb,
  mint a gazdálkodó szervezetnek vagy
  az
  állandó telephelynek a nyereség után az irányelv szabályai szerint fizetendő társasági adó és
  a
  gazdálkodó szervezet vagy az állandó telephely nyeresége után ténylegesen megfizetett társasági adó közötti különbözet.

szervezet vagy az állandó telephely által a

ténylegesen megfizetett

összege

mint a gazdálkodó szervezetnek vagy

állandó telephelynek a nyereség után az irányelv szabályai szerint fizetendő társasági adó és

gazdálkodó szervezet vagy az állandó telephely nyeresége után ténylegesen megfizetett társasági adó közötti különbözet.

| b) | a gazdálkodó
  egység
  nyeresége után
  fizetendő
  társasági adó
  kulcsa 15%-nál
  alacsonyabb; az
  adóalap csökkentése céljából az adott országokban megállapított intézkedések alkalmazását megelőzően ezt az adókulcsot
  a
  nyereség alapján értékelik; ezt az adókulcsot a világgazdasági helyzet alakulásának megfelelően minden évben újraértékelik
  ; |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodó
  egység
  nyeresége után
  fizetendő
  társasági adó
  kulcsa 15%-nál
  alacsonyabb; az
  adóalap csökkentése céljából az adott országokban megállapított intézkedések alkalmazását megelőzően ezt az adókulcsot
  a
  nyereség alapján értékelik; ezt az adókulcsot a világgazdasági helyzet alakulásának megfelelően minden évben újraértékelik
  ;

egység

fizetendő

kulcsa 15%-nál

adóalap csökkentése céljából az adott országokban megállapított intézkedések alkalmazását megelőzően ezt az adókulcsot

nyereség alapján értékelik; ezt az adókulcsot a világgazdasági helyzet alakulásának megfelelően minden évben újraértékelik

Módosítás 60

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

59 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában, annak a társasági adónak a kiszámításakor, amelyet az irányelv szabályai szerint a gazdálkodó szervezet nyeresége után az adózó tagállamában kiszabtak volna, nem kell figyelembe venni a gazdálkodó szervezet olyan állandó telephelyének jövedelmét, amely az ellenőrzött külföldi vállalat joghatóságában nem adóköteles vagy adómentes. | | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában, annak a társasági adónak a kiszámításakor, amelyet az irányelv szabályai szerint a gazdálkodó szervezet nyeresége után az adózó tagállamában kiszabtak volna, nem kell figyelembe venni a gazdálkodó szervezet olyan állandó telephelyének jövedelmét, amely az ellenőrzött külföldi vállalat joghatóságában nem adóköteles vagy adómentes.

Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában, annak a társasági adónak a kiszámításakor, amelyet az irányelv szabályai szerint a gazdálkodó szervezet nyeresége után az adózó tagállamában kiszabtak volna, nem kell figyelembe venni a gazdálkodó szervezet olyan állandó telephelyének jövedelmét, amely az ellenőrzött külföldi vállalat joghatóságában nem adóköteles vagy adómentes.

törölve

törölve

Módosítás 61

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

59 cikk – 2 bekezdés

59 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)
     Ha egy gazdálkodó
  szervezet
  vagy állandó
  telephely
  az (1) bekezdés
  szerint
  ellenőrzött külföldi
  vállalatnak minősül
  ,
  a gazdálkodó szervezet vagy állandó telephely fel nem osztott jövedelme annyiban adóköteles, amennyiben
  a
  következő kategóriákból származik
  :






  a) | pénzügyi eszközből származó kamat vagy más jövedelem; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     Ha egy gazdálkodó
  szervezet
  vagy állandó
  telephely
  az (1) bekezdés
  szerint
  ellenőrzött külföldi
  vállalatnak minősül
  ,
  a gazdálkodó szervezet vagy állandó telephely fel nem osztott jövedelme annyiban adóköteles, amennyiben
  a
  következő kategóriákból származik
  :

a)

pénzügyi eszközből származó kamat vagy más jövedelem;

| b) | szellemi tulajdonból származó jogdíj vagy más jövedelem; |
| --- | --- |

b)

szellemi tulajdonból származó jogdíj vagy más jövedelem;

| c) | osztalék vagy részesedésértékesítésből származó jövedelem; |
| --- | --- |

c)

osztalék vagy részesedésértékesítésből származó jövedelem;

| d) | pénzügyi lízingből származó jövedelem; |
| --- | --- |

d)

pénzügyi lízingből származó jövedelem;

| e) | biztosításból, banki és egyéb pénzügyi tevékenységből származó jövedelem; |
| --- | --- |

e)

biztosításból, banki és egyéb pénzügyi tevékenységből származó jövedelem;

| f) | számlázási szolgáltatóktól származó olyan jövedelem, amely áruk és szolgáltatások kapcsolt vállalkozások számára való értékesítéséből, illetve tőlük való beszerzéséből származik, amennyiben e szolgáltatók nem vagy csak kis mértékben képviselnek hozzáadott gazdasági értéket.


  Az első albekezdés
  nem alkalmazandó
  a tagállamok valamelyikében vagy
  az
  EGT-megállapodásban részes harmadik országban rezidens vagy itt található ellenőrzött külföldi vállalatokra, ha
  az ellenőrzött külföldi
  vállalat a
  gazdasági
  valóságot tükröző
  ,
  valós kereskedelmi okokból jött létre. E cikk alkalmazásában
  az ellenőrzött külföldi
  vállalat tevékenysége akkor tükrözi
  a
  gazdasági valóságot, ha
  az
  említett tevékenységet ezzel arányos személyzet, felszerelés
  ,
  eszközök és telephelyek támogatják. |
| --- | --- |

f)

számlázási szolgáltatóktól származó olyan jövedelem, amely áruk és szolgáltatások kapcsolt vállalkozások számára való értékesítéséből, illetve tőlük való beszerzéséből származik, amennyiben e szolgáltatók nem vagy csak kis mértékben képviselnek hozzáadott gazdasági értéket.

Az első albekezdés
  nem alkalmazandó
  a tagállamok valamelyikében vagy
  az
  EGT-megállapodásban részes harmadik országban rezidens vagy itt található ellenőrzött külföldi vállalatokra, ha
  az ellenőrzött külföldi
  vállalat a
  gazdasági
  valóságot tükröző
  ,
  valós kereskedelmi okokból jött létre. E cikk alkalmazásában
  az ellenőrzött külföldi
  vállalat tevékenysége akkor tükrözi
  a
  gazdasági valóságot, ha
  az
  említett tevékenységet ezzel arányos személyzet, felszerelés
  ,
  eszközök és telephelyek támogatják.

2.   Ha
  az adózó tagállama
  egy gazdálkodó
  szervezetet
  vagy állandó
  telephelyet
  az (1) bekezdés
  alapján
  ellenőrzött külföldi
  társaságként kezel
  ,
  akkor az adóalapba beleszámítja
  a
  következőket
  :

| a) | a gazdálkodó szervezetnek az a fel nem osztott jövedelme, illetve az állandó telephelynek az a jövedelme, amely a következő kategóriákból származik:






  i. | pénzügyi eszközből származó kamat vagy más jövedelem; |
| --- | --- | --- |

a)

a gazdálkodó szervezetnek az a fel nem osztott jövedelme, illetve az állandó telephelynek az a jövedelme, amely a következő kategóriákból származik:

i.

pénzügyi eszközből származó kamat vagy más jövedelem;

| ii. | szellemi tulajdonból származó jogdíj vagy más jövedelem; |
| --- | --- |

ii.

szellemi tulajdonból származó jogdíj vagy más jövedelem;

| iii. | osztalék vagy részesedésértékesítésből származó jövedelem; |
| --- | --- |

iii.

osztalék vagy részesedésértékesítésből származó jövedelem;

| iv. | pénzügyi lízingből származó jövedelem; |
| --- | --- |

iv.

pénzügyi lízingből származó jövedelem;

| v. | biztosításból, banki és egyéb pénzügyi tevékenységből származó jövedelem; |
| --- | --- |

v.

biztosításból, banki és egyéb pénzügyi tevékenységből származó jövedelem;

| vi. | számlázási szolgáltatóktól származó olyan jövedelem, amely áruk és szolgáltatások kapcsolt vállalkozások számára való értékesítéséből, illetve tőlük való beszerzéséből származik, amennyiben e szolgáltatók nem vagy csak kis mértékben képviselnek hozzáadott gazdasági értéket.


  Ez a pont
  nem alkalmazandó
  abban
  az
  esetben, ha a releváns tények és körülmények alapján
  az ellenőrzött külföldi
  társaság érdemi
  gazdasági
  tevékenységet folytat
  ,
  és ehhez személyzettel, felszereltséggel, eszközállománnyal és helyiségekkel rendelkezik. Amennyiben
  az ellenőrzött külföldi
  társaságnak olyan harmadik országban van
  a
  székhelye, amely harmadik ország
  az
  EGT-megállapodásnak nem részes fele, a tagállamok eltekinthetnek attól
  ,
  hogy alkalmazzák az előző albekezdést, vagy |
| --- | --- |

vi.

számlázási szolgáltatóktól származó olyan jövedelem, amely áruk és szolgáltatások kapcsolt vállalkozások számára való értékesítéséből, illetve tőlük való beszerzéséből származik, amennyiben e szolgáltatók nem vagy csak kis mértékben képviselnek hozzáadott gazdasági értéket.

Ez a pont
  nem alkalmazandó
  abban
  az
  esetben, ha a releváns tények és körülmények alapján
  az ellenőrzött külföldi
  társaság érdemi
  gazdasági
  tevékenységet folytat
  ,
  és ehhez személyzettel, felszereltséggel, eszközállománnyal és helyiségekkel rendelkezik. Amennyiben
  az ellenőrzött külföldi
  társaságnak olyan harmadik országban van
  a
  székhelye, amely harmadik ország
  az
  EGT-megállapodásnak nem részes fele, a tagállamok eltekinthetnek attól
  ,
  hogy alkalmazzák az előző albekezdést, vagy

| b) | a gazdálkodó szervezetnek vagy állandó telephelynek olyan, nem valódi jogügyletekből származó fel nem osztott jövedelme, amelyek elsődleges célja adóelőny szerzése.



  E pont alkalmazásában egy jogügyletet vagy jogügylet-sorozatot annyiban kell nem valódinak tekinteni, amennyiben a gazdálkodó szervezet vagy az állandó telephely nem rendelkezne azokkal eszközökkel, illetve nem vállalta volna azokat a kockázatokat, amelyekből jövedelmének egy része vagy egésze származik, abban az esetben, ha nem állna egy olyan társaság ellenőrzése alatt, amelyben azokat a jelentős személyi funkciókat ellátják, amelyek az említett eszközök és kockázatok szempontjából lényegesek és az ellenőrzött társaság jövedelmének termeléséhez nagy mértékben hozzájárulnak. |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodó szervezetnek vagy állandó telephelynek olyan, nem valódi jogügyletekből származó fel nem osztott jövedelme, amelyek elsődleges célja adóelőny szerzése.

Módosítás 62

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

59 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

59 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Egy gazdálkodó szervezet vagy állandó telephely
  nem
  tekinthető
  az (1) bekezdés
  szerinti
  ellenőrzött külföldi
  vállalatnak
  ,
  ha
  a gazdálkodó szervezetnél
  vagy
  állandó telephelynél keletkező
  jövedelem
  legfeljebb egyharmada tartozik a (2) bekezdés a)–
  f)
  pontja szerinti kategóriákba. | | Ha valamely tagállam szabályai értelmében az adózó adóalapját a (2) bekezdés a) pontjával összhangban kell kiszámítani, akkor a tagállam választhatja azt a lehetőséget, hogy
  nem
  kezel
  az (1) bekezdés
  értelmében vett
  ellenőrzött külföldi
  társaságként egy gazdálkodó szervezetet, illetve állandó telephelyet
  ,
  amennyiben
  a gazdálkodó szervezetnél,
  illetve
  állandó telephelynél keletkező
  jövedelemnek
  legfeljebb
  az
  egyharmada tartozik a (2) bekezdés a) pontja szerinti kategóriákba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Egy gazdálkodó szervezet vagy állandó telephely
  nem
  tekinthető
  az (1) bekezdés
  szerinti
  ellenőrzött külföldi
  vállalatnak
  ,
  ha
  a gazdálkodó szervezetnél
  vagy
  állandó telephelynél keletkező
  jövedelem
  legfeljebb egyharmada tartozik a (2) bekezdés a)–
  f)
  pontja szerinti kategóriákba.

Egy gazdálkodó szervezet vagy állandó telephely

tekinthető

szerinti

vállalatnak

ha

vagy

jövedelem

f)

Ha valamely tagállam szabályai értelmében az adózó adóalapját a (2) bekezdés a) pontjával összhangban kell kiszámítani, akkor a tagállam választhatja azt a lehetőséget, hogy
  nem
  kezel
  az (1) bekezdés
  értelmében vett
  ellenőrzött külföldi
  társaságként egy gazdálkodó szervezetet, illetve állandó telephelyet
  ,
  amennyiben
  a gazdálkodó szervezetnél,
  illetve
  állandó telephelynél keletkező
  jövedelemnek
  legfeljebb
  az
  egyharmada tartozik a (2) bekezdés a) pontja szerinti kategóriákba.

Ha valamely tagállam szabályai értelmében az adózó adóalapját a (2) bekezdés a) pontjával összhangban kell kiszámítani, akkor a tagállam választhatja azt a lehetőséget, hogy

kezel

értelmében vett

társaságként egy gazdálkodó szervezetet, illetve állandó telephelyet

amennyiben

illetve

jövedelemnek

az

Módosítás 63

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

59 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

59 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A pénzügyi vállalkozások nem tekinthetők
  az (
  1
  ) bekezdés
  szerinti
  ellenőrzött külföldi
  vállalatnak
  ,
  ha
  a (2) bekezdés a)–
  f)
  pontja szerinti kategóriákból
  a gazdálkodó szervezetnél vagy állandó telephelynél keletkező jövedelem legfeljebb
  egyharmada származik az adózóval vagy kapcsolt vállalkozásaival folytatott ügyletekből. | | Ha valamely tagállam szabályai értelmében
  az
  adózó adóalapját a
  (
  2
  ) bekezdés
  a) pontjával összhangban kell kiszámítani, akkor a tagállam választhatja azt a lehetőséget, hogy nem kezel
  ellenőrzött külföldi
  társaságként egy pénzügyi vállalkozást
  ,
  amennyiben a gazdálkodó szervezet
  a (2) bekezdés a) pontja szerinti kategóriákból
  származó jövedelmének legfeljebb az
  egyharmada származik az adózóval vagy
  annak
  kapcsolt vállalkozásaival folytatott ügyletekből. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A pénzügyi vállalkozások nem tekinthetők
  az (
  1
  ) bekezdés
  szerinti
  ellenőrzött külföldi
  vállalatnak
  ,
  ha
  a (2) bekezdés a)–
  f)
  pontja szerinti kategóriákból
  a gazdálkodó szervezetnél vagy állandó telephelynél keletkező jövedelem legfeljebb
  egyharmada származik az adózóval vagy kapcsolt vállalkozásaival folytatott ügyletekből.

A pénzügyi vállalkozások nem tekinthetők

1

szerinti

vállalatnak

ha

f)

a gazdálkodó szervezetnél vagy állandó telephelynél keletkező jövedelem legfeljebb

Ha valamely tagállam szabályai értelmében
  az
  adózó adóalapját a
  (
  2
  ) bekezdés
  a) pontjával összhangban kell kiszámítani, akkor a tagállam választhatja azt a lehetőséget, hogy nem kezel
  ellenőrzött külföldi
  társaságként egy pénzügyi vállalkozást
  ,
  amennyiben a gazdálkodó szervezet
  a (2) bekezdés a) pontja szerinti kategóriákból
  származó jövedelmének legfeljebb az
  egyharmada származik az adózóval vagy
  annak
  kapcsolt vállalkozásaival folytatott ügyletekből.

Ha valamely tagállam szabályai értelmében

adózó adóalapját a

2

a) pontjával összhangban kell kiszámítani, akkor a tagállam választhatja azt a lehetőséget, hogy nem kezel

társaságként egy pénzügyi vállalkozást

amennyiben a gazdálkodó szervezet

származó jövedelmének legfeljebb az

annak

Módosítás 64

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

59 cikk – 3 a bekezdés (új)

59 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (3a)
     
  A tagállamok kizárhatják az (2) bekezdés b) pontjának hatálya alól azt a gazdálkodó szervezetet vagy állandó telephelyet
  ,






  a) | amelynek számviteli nyeresége nem haladja meg a 750 000  EUR-t, nem kereskedésből származó nyeresége pedig nem haladja meg a 75 000  EUR-t; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok kizárhatják az (2) bekezdés b) pontjának hatálya alól azt a gazdálkodó szervezetet vagy állandó telephelyet
  ,

a)

amelynek számviteli nyeresége nem haladja meg a 750 000  EUR-t, nem kereskedésből származó nyeresége pedig nem haladja meg a 75 000  EUR-t; vagy

| b) | amelynek számviteli nyeresége nem haladja meg az adott adómegállapítási időszakra elszámolt működési költségek 10 százalékát.



  Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában a működési költségek nem tartalmazhatják a gazdálkodó szervezet adóügyi illetősége, illetve az állandó telephely elhelyezkedése szerinti ország határain kívül értékesített termékek költségeit, valamint a kapcsolt vállalkozások részére teljesített kifizetéseket. |
| --- | --- |

b)

amelynek számviteli nyeresége nem haladja meg az adott adómegállapítási időszakra elszámolt működési költségek 10 százalékát.

Módosítás 65

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

61 cikk

61 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 61. cikk
  A hibrid struktúrából adódó diszkrepancia


  Amennyiben a tagállamok közötti hibrid struktúrából adódó diszkrepancia ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség kétszeres levonását eredményezi, a levonást csak abban a tagállamban kell megadni, ahol a fizetés forrása található, a ráfordítás felmerül vagy a veszteség keletkezik.




  Amennyiben egy harmadik országot érintő, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség kétszeres levonását eredményezi, az érintett tagállam megtagadja az ilyen kifizetés, ráfordítás vagy veszteség levonását, kivéve, ha ezt a harmadik ország már megtette.




  Amennyiben egy tagállamok közötti, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia beszámítás nélküli levonást eredményez, a kifizető tagállama a fizetés levonását megtagadja.




  Amennyiben egy harmadik országot érintő, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia beszámítás nélküli levonást eredményez:








  a) | ha a kifizetés forrása egy tagállamban található, a tagállam megtagadja a levonást, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

61. cikk

A hibrid struktúrából adódó diszkrepancia

Amennyiben a tagállamok közötti hibrid struktúrából adódó diszkrepancia ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség kétszeres levonását eredményezi, a levonást csak abban a tagállamban kell megadni, ahol a fizetés forrása található, a ráfordítás felmerül vagy a veszteség keletkezik.

Amennyiben egy harmadik országot érintő, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség kétszeres levonását eredményezi, az érintett tagállam megtagadja az ilyen kifizetés, ráfordítás vagy veszteség levonását, kivéve, ha ezt a harmadik ország már megtette.

Amennyiben egy tagállamok közötti, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia beszámítás nélküli levonást eredményez, a kifizető tagállama a fizetés levonását megtagadja.

Amennyiben egy harmadik országot érintő, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia beszámítás nélküli levonást eredményez:

a)

ha a kifizetés forrása egy tagállamban található, a tagállam megtagadja a levonást, vagy

| b) | ha a kifizetés forrása egy harmadik országban található, az érintett tagállam kötelezi az adózót, hogy az ilyen kifizetéseket vegye figyelembe az adóalapjában, kivéve, ha a harmadik ország már megtagadta a levonást, vagy előírta a kifizetés figyelembevételét.



  Amennyiben egy tagállamok közötti, egy állandó telephelyet is érintő, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia beszámítás nélküli nem adózást eredményez, az adózó adóügyi illetősége szerinti tagállam kötelezi az adózót arra, hogy az adóalapban vegye figyelembe az állandó telephelynek tulajdonított jövedelmet.


  Amennyiben egy harmadik országban található állandó telephelyet érintő, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia beszámítás nélküli nem adózást eredményez, az érintett tagállam kötelezi az adózót arra, hogy az adóalapban vegye figyelembe a harmadik országbeli állandó telephelynek tulajdonított jövedelmet. |
| --- | --- |

b)

ha a kifizetés forrása egy harmadik országban található, az érintett tagállam kötelezi az adózót, hogy az ilyen kifizetéseket vegye figyelembe az adóalapjában, kivéve, ha a harmadik ország már megtagadta a levonást, vagy előírta a kifizetés figyelembevételét.

61. cikk

A hibrid struktúrából adódó diszkrepancia

Ezen irányelv alkalmazásában a hibrid struktúrából adódó diszkrepancia tekintetében az (EU) 2016/1164 irányelv 9. cikkében előírt szabályok alkalmazandók.

(4)
     
  Amennyiben egy adózó által egy harmadik országbeli kapcsolt vállalkozás felé teljesített kifizetést közvetve vagy közvetlenül beszámítanak olyan kifizetésbe, ráfordításokba vagy veszteségekbe, amelyek egy hibrid struktúrából adódó diszkrepancia folytán az Unión kívül két különböző joghatóságban is levonhatók, az adózó tagállama megtagadja az adózó által a harmadik országbeli kapcsolt vállalkozás felé teljesített kifizetés levonását az adóalapból, kivéve, ha az érintett harmadik országok valamelyike már megtagadta a két különböző joghatóságban levonható kifizetés, ráfordítás vagy veszteség levonását.

(5)
     
  Amennyiben egy adózó által egy harmadik országbeli kapcsolt vállalkozás felé teljesített levonható kifizetés ennek megfelelő beszámítását közvetve vagy közvetlenül beszámítják olyan kifizetésbe, amelyet egy hibrid struktúrából adódó diszkrepancia folytán a kifizetés címzettje nem vesz figyelembe az adóalapjában, az adózó tagállama megtagadja az adózó által a harmadik országbeli kapcsolt vállalkozás felé teljesített kifizetés levonását az adóalapból, kivéve, ha az érintett harmadik országok valamelyike már megtagadta a nem beszámított kifizetés levonását.

(6)
     
  Amennyiben egy hibrid struktúrából adódó diszkrepancia egy átadott pénzügyi eszközből származó kifizetés után levont forrásadóból való kedvezményt eredményez egynél több érintett fél részére, az adózó tagállama az ilyen kifizetéshez kapcsolódó nettó adóköteles jövedelemmel arányosan korlátozza az ilyen kedvezmény igénybevételét.

(7)
     
  E cikk alkalmazásában a „kifizető”olyan gazdálkodó szervezetet vagy állandó telephelyet jelent, ahol a fizetés forrása található, a ráfordítás felmerül vagy a veszteség keletkezik.

Módosítás 66

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

61 a cikk – cím

61 a cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Adóügyi illetőség eltérése | | Fordított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Adóügyi illetőség eltérése

Adóügyi illetőség eltérése

Fordított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák

Fordított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák

Módosítás 67

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

61 a cikk – 1 bekezdés

61 a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Amennyiben egy adóügyi illetőséggel egy tagállamban és egy harmadik országban is rendelkező adózó kifizetése, ráfordításai vagy veszteségei az említett tagállam és az említett harmadik ország jogszabályainak megfelelően mindkét joghatóságban levonhatók az adóalapból, és az említett kifizetés, ráfordítás vagy veszteség az adózó tagállamában beszámítható olyan adóköteles jövedelembe, amelyet a harmadik országban nem vesznek figyelembe, az adózó tagállama megtagadja a kifizetés, ráfordítás vagy veszteség levonását, kivéve, ha a harmadik ország ezt már megtette. | | Ezen irányelv alkalmazásában a fordított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák tekintetében az (EU) 2016/1164 irányelv 9a. cikkében előírt szabályok alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben egy adóügyi illetőséggel egy tagállamban és egy harmadik országban is rendelkező adózó kifizetése, ráfordításai vagy veszteségei az említett tagállam és az említett harmadik ország jogszabályainak megfelelően mindkét joghatóságban levonhatók az adóalapból, és az említett kifizetés, ráfordítás vagy veszteség az adózó tagállamában beszámítható olyan adóköteles jövedelembe, amelyet a harmadik országban nem vesznek figyelembe, az adózó tagállama megtagadja a kifizetés, ráfordítás vagy veszteség levonását, kivéve, ha a harmadik ország ezt már megtette.

Amennyiben egy adóügyi illetőséggel egy tagállamban és egy harmadik országban is rendelkező adózó kifizetése, ráfordításai vagy veszteségei az említett tagállam és az említett harmadik ország jogszabályainak megfelelően mindkét joghatóságban levonhatók az adóalapból, és az említett kifizetés, ráfordítás vagy veszteség az adózó tagállamában beszámítható olyan adóköteles jövedelembe, amelyet a harmadik országban nem vesznek figyelembe, az adózó tagállama megtagadja a kifizetés, ráfordítás vagy veszteség levonását, kivéve, ha a harmadik ország ezt már megtette.

Ezen irányelv alkalmazásában a fordított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák tekintetében az (EU) 2016/1164 irányelv 9a. cikkében előírt szabályok alkalmazandók.

Ezen irányelv alkalmazásában a fordított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák tekintetében az (EU) 2016/1164 irányelv 9a. cikkében előírt szabályok alkalmazandók.

Módosítás 68

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

65 a cikk (új)

65 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 65a. cikk
  Európai adóazonosító szám


  Az Európai Bizottság 2018. december 31-ig jogalkotási javaslatot nyújt be az összehangolt, közös európai adóazonosító számról, annak érdekében, hogy az Unión belül az adózás területén hatékonyabb és megbízhatóbb legyen az automatikus információcsere. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

65a. cikk

Európai adóazonosító szám

Az Európai Bizottság 2018. december 31-ig jogalkotási javaslatot nyújt be az összehangolt, közös európai adóazonosító számról, annak érdekében, hogy az Unión belül az adózás területén hatékonyabb és megbízhatóbb legyen az automatikus információcsere.

Módosítás 69

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

65 b cikk (új)

65 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 65b. cikk
  Az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere


  A teljes átláthatóság és ezen irányelv megfelelő alkalmazása érdekében az adóügyi információkat a 2011/16/EU tanácsi irányelvben

   (4)

  meghatározottaknak megfelelően automatikusan és kötelezően meg kell osztani.




  A tagállamok ezen irányelv teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében megfelelő személyzettel, szakértelemmel és költségvetési forrásokkal látják el nemzeti adóhatóságaikat, továbbá forrásokat biztosítanak az adóhatósági személyzet határon átnyúló adóügyi együttműködésre és automatikus információcserére irányuló képzésére. |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

65b. cikk

Az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere

A teljes átláthatóság és ezen irányelv megfelelő alkalmazása érdekében az adóügyi információkat a 2011/16/EU tanácsi irányelvben

   (4)

  meghatározottaknak megfelelően automatikusan és kötelezően meg kell osztani.

A tagállamok ezen irányelv teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében megfelelő személyzettel, szakértelemmel és költségvetési forrásokkal látják el nemzeti adóhatóságaikat, továbbá forrásokat biztosítanak az adóhatósági személyzet határon átnyúló adóügyi együttműködésre és automatikus információcserére irányuló képzésére.

Módosítás 70

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

66 cikk – 2 bekezdés

66 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a 2. cikk (5) bekezdésében, a 4. cikk (5) bekezdésében,
  a 11
  . cikk (
  6
  ) bekezdésében, a 32. cikk (5) bekezdésében és a 40. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól az ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától kezdődő hatállyal. | | (2)   A Bizottságnak a 2. cikk (5) bekezdésében, a 4. cikk (5) bekezdésében,
  az 5
  . cikk (
  2a
  ) bekezdésében, a 32. cikk (5) bekezdésében és a 40. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól az ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától kezdődő hatállyal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak a 2. cikk (5) bekezdésében, a 4. cikk (5) bekezdésében,
  a 11
  . cikk (
  6
  ) bekezdésében, a 32. cikk (5) bekezdésében és a 40. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól az ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától kezdődő hatállyal.

(2)   A Bizottságnak a 2. cikk (5) bekezdésében, a 4. cikk (5) bekezdésében,
  az 5
  . cikk (
  2a
  ) bekezdésében, a 32. cikk (5) bekezdésében és a 40. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól az ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától kezdődő hatállyal.

Módosítás 71

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

66 cikk – 3 bekezdés

66 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (5) bekezdésében, a 4. cikk (5) bekezdésében,
  a 11
  . cikk (
  6
  ) bekezdésében, a 32. cikk (5) bekezdésében és a 40. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | | (3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (5) bekezdésében, a 4. cikk (5) bekezdésében,
  az 5
  . cikk (
  2a
  ) bekezdésében, a 32. cikk (5) bekezdésében és a 40. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (5) bekezdésében, a 4. cikk (5) bekezdésében,
  a 11
  . cikk (
  6
  ) bekezdésében, a 32. cikk (5) bekezdésében és a 40. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (5) bekezdésében, a 4. cikk (5) bekezdésében,
  az 5
  . cikk (
  2a
  ) bekezdésében, a 32. cikk (5) bekezdésében és a 40. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 72

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

66 cikk – 5 bekezdés

66 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (5)   A 2. cikk (5) bekezdése, a 4. cikk (5) bekezdése,
  a 11
  . cikk (
  6
  ) bekezdése, a 32. cikk (5) bekezdése és a 40. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő [két hónapon] belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam [két hónappal] meghosszabbodik. | | (5)   A 2. cikk (5) bekezdése, a 4. cikk (5) bekezdése,
  az 5
  . cikk (
  2a
  ) bekezdése, a 32. cikk (5) bekezdése és a 40. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő [két hónapon] belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam [két hónappal] meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A 2. cikk (5) bekezdése, a 4. cikk (5) bekezdése,
  a 11
  . cikk (
  6
  ) bekezdése, a 32. cikk (5) bekezdése és a 40. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő [két hónapon] belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam [két hónappal] meghosszabbodik.

(5)   A 2. cikk (5) bekezdése, a 4. cikk (5) bekezdése,
  az 5
  . cikk (
  2a
  ) bekezdése, a 32. cikk (5) bekezdése és a 40. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő [két hónapon] belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam [két hónappal] meghosszabbodik.

Módosítás 73

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

66 a cikk (új)

66 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 66a. cikk

  Az adózási megállapodásokkal való visszaélések elleni intézkedések


  A tagállamok ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban módosítják kétoldalú adóügyi megállapodásaikat annak biztosítása érdekében, hogy e megállapodások az alábbiak mindegyikét tartalmazzák:








  a) | olyan záradék, amelynek értelmében a megállapodás mindkét részes fele intézkedések foganatosításával biztosítja, hogy az adót ott fizetik meg, ahol a gazdasági tevékenységet végzik, és ahol és az értékteremtésre sor került; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

66a. cikk

Az adózási megállapodásokkal való visszaélések elleni intézkedések

A tagállamok ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban módosítják kétoldalú adóügyi megállapodásaikat annak biztosítása érdekében, hogy e megállapodások az alábbiak mindegyikét tartalmazzák:

a)

olyan záradék, amelynek értelmében a megállapodás mindkét részes fele intézkedések foganatosításával biztosítja, hogy az adót ott fizetik meg, ahol a gazdasági tevékenységet végzik, és ahol és az értékteremtésre sor került;

| b) | olyan kiegészítés, amely szerint a kétoldalú egyezmények célja a kettős adóztatás elkerülése mellett az adókijárszás és az agresszív adótervezési struktúrák elleni küzdelem; |
| --- | --- |

b)

olyan kiegészítés, amely szerint a kétoldalú egyezmények célja a kettős adóztatás elkerülése mellett az adókijárszás és az agresszív adótervezési struktúrák elleni küzdelem;

| c) | olyan záradék, amelynek fő célja általános adóelkerülés-ellenes szabály rögzítése. |
| --- | --- |

c)

olyan záradék, amelynek fő célja általános adóelkerülés-ellenes szabály rögzítése.

Módosítás 74

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

68 a cikk (új)

68 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 68a. cikk

  Nyomon követés


  A Bizottság nyomon követi és közzéteszi az ezen irányelv egységes végrehajtására vonatkozó megállapításait annak érdekében, hogy biztosítsa az irányelvben foglalt intézkedések tagállamok általi azonos értelmezését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

68a. cikk

Nyomon követés

A Bizottság nyomon követi és közzéteszi az ezen irányelv egységes végrehajtására vonatkozó megállapításait annak érdekében, hogy biztosítsa az irányelvben foglalt intézkedések tagállamok általi azonos értelmezését.

Módosítás 75

Módosítás 75

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

69 cikk

69 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 69. cikk
  Felülvizsgálat


  Az
  ezen irányelv hatálybalépését követő öt év elteltével
  a Bizottság felülvizsgálja az irányelv alkalmazását, és jelentést készít a Tanácsnak
  ezen irányelv
  működéséről
  .


  A Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépését követő öt év elteltével
  értékeli
  ezen irányelv
  működését
  .


  Az első albekezdés sérelme nélkül
  a Bizottság
  az irányelv hatálybalépését követő három év elteltével megvizsgálja a 11. cikk működését
  , és
  mérlegeli
  a
  növekedési és beruházási kedvezmény meghatározását és kalibrálását érintő esetleges kiigazításokat
  .
  A Bizottság alapos elemzést végez a tekintetben, milyen módon ösztönözheti a növekedési és beruházási kedvezmény az irányelv szabályainak alkalmazását választani jogosult vállalkozásokat arra, hogy a saját tőkén keresztül finanszírozzák tevékenységeiket. | | 69. cikk


  Végrehajtási jelentés és
  felülvizsgálat
  La Commission
  évalue le fonctionnement
  de la présente directive cinq ans après son entrée en vigueur
  A Bizottság
  a megállapításait végrehajtási jelentésben ismerteti az Európai Parlamenttel
  és a
  Tanáccsal
  .
  A jelentésnek tartalmaznia kell az alábbiak mindegyikének elemzését:








  a) | a rendszer hatása a tagállamok adóbevételeire; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

69. cikk

Felülvizsgálat

Az
  ezen irányelv hatálybalépését követő öt év elteltével
  a Bizottság felülvizsgálja az irányelv alkalmazását, és jelentést készít a Tanácsnak
  ezen irányelv
  működéséről
  .

A Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépését követő öt év elteltével
  értékeli
  ezen irányelv
  működését
  .

Az első albekezdés sérelme nélkül
  a Bizottság
  az irányelv hatálybalépését követő három év elteltével megvizsgálja a 11. cikk működését
  , és
  mérlegeli
  a
  növekedési és beruházási kedvezmény meghatározását és kalibrálását érintő esetleges kiigazításokat
  .
  A Bizottság alapos elemzést végez a tekintetben, milyen módon ösztönözheti a növekedési és beruházási kedvezmény az irányelv szabályainak alkalmazását választani jogosult vállalkozásokat arra, hogy a saját tőkén keresztül finanszírozzák tevékenységeiket.

69. cikk

Végrehajtási jelentés és
  felülvizsgálat

La Commission
  évalue le fonctionnement
  de la présente directive cinq ans après son entrée en vigueur

A Bizottság
  a megállapításait végrehajtási jelentésben ismerteti az Európai Parlamenttel
  és a
  Tanáccsal
  .
  A jelentésnek tartalmaznia kell az alábbiak mindegyikének elemzését:

a)

a rendszer hatása a tagállamok adóbevételeire;

| b) | a rendszer előnyei és hátrányai a kis- és középvállakozások szempontjából; |
| --- | --- |

b)

a rendszer előnyei és hátrányai a kis- és középvállakozások szempontjából;

| c) | az adóbehajtás tagállamok közötti igazságos megosztására gyakorolt hatás; |
| --- | --- |

c)

az adóbehajtás tagállamok közötti igazságos megosztására gyakorolt hatás;

| d) | a rendszer hatása a belső piacra mint egészre, különös tekintettel az ezen irányelvben megállapított új szabályok hatálya alá tartozó vállalatok közötti verseny esetleges torzulására; |
| --- | --- |

d)

a rendszer hatása a belső piacra mint egészre, különös tekintettel az ezen irányelvben megállapított új szabályok hatálya alá tartozó vállalatok közötti verseny esetleges torzulására;

| e) | az átmeneti időszakban a rendszer hatálya alá tartozó vállalkozások száma.



  Ezen irányelv hatálybalépését követő 10 év elteltével a Bizottság felülvizsgálja az irányelv alkalmazását, és jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv működéséről. |
| --- | --- |

e)

az átmeneti időszakban a rendszer hatálya alá tartozó vállalkozások száma.

A Bizottság megállapításairól tájékoztatja a tagállamokat annak érdekében, hogy azok e megállapításokat figyelembe vegyék a nemzeti társaságiadó-rendszerek kialakítása és végrehajtása során.

A Bizottság megállapításairól
  jelentésben
  tájékoztatja a tagállamokat
  és az Európai Parlamentet
  annak érdekében, hogy azok e megállapításokat figyelembe vegyék a nemzeti társaságiadó-rendszerek kialakítása és végrehajtása során,
  és adott esetben ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási aktusra tesz javaslatot
  .

jelentésben

és az Európai Parlamentet

és adott esetben ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási aktusra tesz javaslatot

Módosítás 76

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

70 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

70 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A tagállamok legkésőbb 2018. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára. | | A tagállamok legkésőbb 2019. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok legkésőbb 2018. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

A tagállamok legkésőbb 2019. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Módosítás 77

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

70 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

70 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Ezeket a rendelkezéseket 2019. január 1-jétől alkalmazzák. | | Ezeket a rendelkezéseket 2020. január 1-jétől alkalmazzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezeket a rendelkezéseket 2019. január 1-jétől alkalmazzák.

Ezeket a rendelkezéseket 2020. január 1-jétől alkalmazzák.

---

(1)  Javaslat: a Tanács irányelve a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA), 2011.10.3., COM(2011)0121/2.

1

(2)  Javaslat: a Tanács irányelve a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA), 2011.10.3., COM(2011)0121/2.

2

(3)  
  A Tanács (EU) 2016/1164 irányelve (2016. július 12.) a belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról (HL L 193., 2016.7.19., 1. o.).

3

A Tanács (EU) 2016/1164 irányelve (2016. július 12.) a belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról (HL L 193., 2016.7.19., 1. o.).

(4)  
  A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

4

A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

---

| 10.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/217 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/217

---

P8_TA(2018)0089

Iránymutatások a 2019. évi költségvetéshez – III. szakasz

Az Európai Parlament 2018. március 15-i állásfoglalása a 2019. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2017/2286(BUD))

(2019/C 162/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (5) és az ehhez csatolt, a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (5) és az ehhez csatolt, a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozatokra,

| — | tekintettel a Tanácsnak a 2019. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2018. február 20-i következtetéseire (06315/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a 2019. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2018. február 20-i következtetéseire (06315/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 86a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 86a. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0062/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0062/2018),

| A. | mivel a jelenlegi parlamenti ciklusban a 2019. évi uniós költségvetésre vonatkozó utolsó tárgyalások a következő többéves pénzügyi keretről és az uniós saját források rendszerének reformjáról szóló tárgyalásokkal egy időben fognak folyni; mivel 2019 lesz a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret hatodik éve; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi parlamenti ciklusban a 2019. évi uniós költségvetésre vonatkozó utolsó tárgyalások a következő többéves pénzügyi keretről és az uniós saját források rendszerének reformjáról szóló tárgyalásokkal egy időben fognak folyni; mivel 2019 lesz a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret hatodik éve;

| B. | mivel a költségvetési hatóság két ágának arra kell törekednie, hogy az egyeztetőbizottságban ambiciózus és átfogó megállapodást érjenek el a 2019. évi költségvetésről annak érdekében, hogy az pozitívan befolyásolja a párhuzamosan folyó tárgyalásokat és lehetővé tegye, hogy ezen parlamenti ciklus végére megállapodás jöjjön létre a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról; |
| --- | --- |

B.

mivel a költségvetési hatóság két ágának arra kell törekednie, hogy az egyeztetőbizottságban ambiciózus és átfogó megállapodást érjenek el a 2019. évi költségvetésről annak érdekében, hogy az pozitívan befolyásolja a párhuzamosan folyó tárgyalásokat és lehetővé tegye, hogy ezen parlamenti ciklus végére megállapodás jöjjön létre a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról;

| C. | mivel a tárgyalások második szakaszának elindításáról szóló 2017. decemberi megállapodást követően a brexit -folyamat elvileg nem fog közvetlenül hatást gyakorolni a 2019. évi költségvetésre, mivel az Unió és az Egyesült Királyság közötti tárgyalásokról szóló együttes jelentéssel (6) összhangban az Egyesült Királyság a 2019. és 2020. évben ugyanúgy hozzá fog járulni az uniós éves költségvetés végrehajtásához, és részt fog venni abban, mintha az Unió tagja maradt volna; |
| --- | --- |

C.

mivel a tárgyalások második szakaszának elindításáról szóló 2017. decemberi megállapodást követően a brexit -folyamat elvileg nem fog közvetlenül hatást gyakorolni a 2019. évi költségvetésre, mivel az Unió és az Egyesült Királyság közötti tárgyalásokról szóló együttes jelentéssel (6) összhangban az Egyesült Királyság a 2019. és 2020. évben ugyanúgy hozzá fog járulni az uniós éves költségvetés végrehajtásához, és részt fog venni abban, mintha az Unió tagja maradt volna;

| D. | mivel a tagállamokban az egyre terjedő populista és szélsőséges mozgalmak félrevezető információkat terjesztettek és támogattak az Unióról és költségvetéséről, ami felhívja a figyelmet arra, hogy egyértelműbb és átláthatóbb információkat kell nyújtani; |
| --- | --- |

D.

mivel a tagállamokban az egyre terjedő populista és szélsőséges mozgalmak félrevezető információkat terjesztettek és támogattak az Unióról és költségvetéséről, ami felhívja a figyelmet arra, hogy egyértelműbb és átláthatóbb információkat kell nyújtani;

| E. | mivel a pénzügyi, társadalmi és gazdasági válság kezelésének a polgárok általi évek óta tartó negatív megítélését követően a jelenlegi kedvező gazdasági kilátások – amelyek azon összehangolt erőfeszítések eredményei, hogy Európa a gazdasági fellendülés pályájára álljon – nagyvonalúbb költségvetési tervezést tesznek lehetővé; |
| --- | --- |

E.

mivel a pénzügyi, társadalmi és gazdasági válság kezelésének a polgárok általi évek óta tartó negatív megítélését követően a jelenlegi kedvező gazdasági kilátások – amelyek azon összehangolt erőfeszítések eredményei, hogy Európa a gazdasági fellendülés pályájára álljon – nagyvonalúbb költségvetési tervezést tesznek lehetővé;

| F. | mivel a Tanács többször is ellentmondott önmagának az elmúlt néhány évben azzal, hogy új politikai prioritásokat jelölt ki az Unió számára, ám nem volt hajlandó új előirányzatokat biztosítani ezek finanszírozására; mivel az új politikai prioritásokat és az Unió jövőbeni kihívásait nem a meglévő sikeres programok csökkentésével, hanem új előirányzatok révén kell finanszírozni; |
| --- | --- |

F.

mivel a Tanács többször is ellentmondott önmagának az elmúlt néhány évben azzal, hogy új politikai prioritásokat jelölt ki az Unió számára, ám nem volt hajlandó új előirányzatokat biztosítani ezek finanszírozására; mivel az új politikai prioritásokat és az Unió jövőbeni kihívásait nem a meglévő sikeres programok csökkentésével, hanem új előirányzatok révén kell finanszírozni;

| G. | mivel a jelenlegi programozási időszak vége felé közeledve a többéves programok végrehajtása fel fog gyorsulni, így egyre nagyobb szükség van megfelelő pénzügyi erőforrásokra; |
| --- | --- |

G.

mivel a jelenlegi programozási időszak vége felé közeledve a többéves programok végrehajtása fel fog gyorsulni, így egyre nagyobb szükség van megfelelő pénzügyi erőforrásokra;

Válaszok az Unió előtti kihívásokra és a polgárok elvárásaira

| 1. | tudomásul veszi a pénzügyi, gazdasági és társadalmi válság következményeit követő fellendülést, amelyet az Unió és a tagállamok arra irányuló törekvései erősítettek meg, hogy növekedést idézzenek elő és munkahelyeket teremtsenek, és hogy ezt a fellendülést a válság miatt több éven át szenvedő uniós polgárok mindennapi életére gyakorolt pozitív hatás érdekében meg kell szilárdítani; felhív arra, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a fiatalokra és a szegénység vagy munkanélküliség kockázatának kitett személyekre annak érdekében, hogy érezzék a pozitív hatásokat, és hogy ezzel megelőzhető legyen a társadalmi és regionális egyenlőtlenségek további fokozódása; e tekintetben hangsúlyozza, hogy mindazonáltal külön figyelmet kell fordítani az egyes régiók arra irányuló képességére, hogy kihasználják a gazdasági növekedés előnyeit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Eurostat adatai szerint és a populista narratívával ellentétben az uniós polgárok optimisták az Unió jövőjével kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy az Uniónak teljesítenie kell feladatait és kötelezettségeit, és többet kell tennie annak érdekében, hogy javítsa– mind jelenlegi, mind jövőbeli – polgárai életszínvonalát, továbbá hogy megvédje őket a tisztességtelen világpiaci kereskedelmi és gazdasági gyakorlatokkal szemben úgy, hogy ugyanakkor segíti őket előnyeinek kihasználásában; rámutat, hogy foglalkozni kell az éghajlatváltozás és a nemzetközi biztonsági fenyegetések jelentette kihívásokkal; úgy véli, hogy ezen elvárások és kötelezettségek teljesítése érdekében az Uniónak – hatásköre keretein belül – eredményesebben kell működnie, hogy – az EU 2020 stratégia, az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai és a Párizsi Megállapodás maradéktalan tiszteletben tartása mellett – támogassa a fenntartható növekedést és munkahelyteremtést, és hogy csökkentse az uniós polgárok közötti életszínvonalbeli különbségeket az összes régióban; hangsúlyozza, hogy fel kell készíteni az európai gazdaságot és az uniós polgárokat a digitalizációban rejlő lehetőségre; úgy véli, hogy a migráció okainak kezelése és a megkülönböztetés különböző formáinak – így például a nők és az LMBTI-személyek hátrányos megkülönböztetésének – megszüntetése szintén fontos kihívások lesznek 2019-ben; |
| --- | --- |

2.

Felkészülés a fenntartható jövőre és a szolidaritás megerősítésére az Unión belül és kívül

Fenntartható jövő

| 3. | úgy véli, hogy a 2019. évi uniós költségvetésnek meg kell erősítenie az ifjúsági munkanélküliség kezelését célzó összes releváns eszközt, különösen a gazdaságilag elmaradott uniós régiókban, külön figyelmet fordítva a vállalkozói és szakmai készségek és a mobilitás támogatására, a képesítések elismerésére az oktatás és szakképzés valamennyi szintjén, továbbá a növekedés, a versenyképesség, a munkahelyteremtés, az infrastrukturális befektetések, az innováció, a kutatás és a kkv-k támogatására; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkanélküliség – amely jelentős társadalmi hatással jár – jelenti az egyik legnagyobb kihívást uniós szinten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a növekedést, az innovációt, a versenyképességet, a biztonságot, az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, a megújuló energiára való átállást és a migrációt kell a 2019. évi uniós költségvetés prioritásainak tekinteni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | támogatja, hogy a fiatalok számára szélesebb körben legyen lehetőség szolidaritási tevékenységekben való részvételre; felhív az Európai Szolidaritási Testület gyors bevezetésére és alapos megvalósítására annak 2018-ra tervezett elfogadását követően; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli, hogy – az Európai Parlament nyomatékos kérésére – a 2018-as uniós költségvetésről szóló egyeztetés eredményeképpen az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre eredetileg javasolt előirányzatokat 116,7 millió EUR összegű új forrásokkal megnövelték, és így a kezdeményezés 2018-as költségvetése összesen 350 millió EUR lett, de rámutat arra, hogy javítani kell a finanszírozás végrehajtását, ahol lemaradás tapasztalható; nem ért egyet a Bizottságnak a 2018. évi pénzügyi programozásra vonatkozó – a 2019–2020-as pénzügyi programozásnak a 2018. évi költségvetés elfogadását követő technikai aktualizálásában foglalt – értelmezésével, amely értelmében a további előirányzatokat a következő évek előirányzatainak előreütemezéséből kívánja fedezni, és elvárja, hogy a Bizottság eleget tegyen a 2017. évi egyeztetési folyamat végén a Parlamentnek tett ígéretének; arra számít, hogy a 2019. évi költségvetés ambiciózusabb lesz az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem terén, és meg fogja találni a helyes egyensúlyt a felhasználási kapacitás e téren való tényleges alakulása és e probléma támogatására vonatkozó politikai akarat között; emlékeztet a Bizottság azon kötelezettségvállalására, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2018. évi finanszírozásának egy költségvetés-módosítás útján történő további emelését fogja javasolni, amennyiben a kezdeményezés forrásfelhasználása növelést tesz lehetővé; ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok és a Bizottság a résztvevők tartós elhelyezkedésének érdekében hangolják össze az állásajánlatokat, az oktatást és a képzést a résztvevői profilokkal és a munkaerő-piaci kereslettel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy 2019-re nemzeti hozzájárulás szerinti bontásban bocsássa rendelkezésre az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtására vonatkozó pénzügyi adatokat, hogy kiegészítse az összes költségre vonatkozó, már nyilvánosan hozzáférhető adatszolgáltatást; ösztönzi a Bizottságot, hogy fejlessze az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés, az Európai Szociális Alap és a tagállamok nemzeti költségvetései közötti szinergiákat annak biztosítása érdekében, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés ne helyettesítse a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiataloknak (NEET-fiatalok) szóló nemzeti finanszírozást; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy az Erasmus+ program 30. évfordulójának ünneplése fényében az Erasmus+ továbbra is vezető program marad a fiatalok mobilitásáért, az európai értékek tanításáért és fiatalokkal való megosztásáért, az Unió kulturális programjaival együtt, amint azt a rendelkezésre álló finanszírozást meghaladó számú jelentkezések bizonyítják; úgy véli, hogy az Erasmus+ 2019. évi költségvetését tovább kell növelni (legalább meg kell kétszerezni) ahhoz, hogy kielégítse a program iránti támogatható igényeket, nevezetesen az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos igényt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a kutatás, a versenyképesség és a kkv-k kulcsfontosságúak a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés lehetővé tételéhez; kiemeli ezért annak fontosságát, hogy az uniós vállalatok – és különösen a kkv-k – számára kedvező környezetet biztosítsanak az innovációhoz, a kutatáshoz és a beruházásokhoz annak érdekében, hogy globális szinten valóban versenyképes uniós gazdaság jöjjön létre; hangsúlyozza az 1a. fejezet megnövelt költségvetésének és a Horizont 2020 keretprogramhoz és a kkv-kat támogató programokhoz – például a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő uniós programhoz (COSME) – hasonló programok megfelelő finanszírozásának fontosságát, mivel ezeknél sokkal több a pályázó, mint az odaítélhető forrás; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kkv-programokat a kkv-k egyedi követelményeinek és korlátozott adminisztratív forrásaiknak a figyelembevételével tervezzék meg; szükségesnek tekinti ezt egy olyan világban, amely gyorsan változik, és amelyben rendkívüli a verseny, valamint a digitalizálás által érintett valamennyi ágazatban bekövetkezett mélyreható változásokra figyelemmel; tudatában van, hogy az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) is hozzájárulnak mindezen prioritásokhoz; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a kutatásra és innovációra fordított beruházások a valódi versenyképesség elérésének előfeltételét jelentik az Unióban; sajnálja, hogy a pályázatok riasztóan alacsony sikerességi aránya miatt kevesebb minőségi projekt kap uniós finanszírozást a kutatás és az innováció terén; e tekintetben szorgalmazza, hogy biztosítsanak megfelelő szintű előirányzatot a Horizont 2020 program számára; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza a technológiai átalakulásból származó gazdasági növekedés lehetőségét, és szorgalmazza, hogy az uniós költségvetés megfelelő szerepet kapjon az európai ipar digitalizációjának támogatásában, valamint a digitális készségek és vállalkozások előmozdításában; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri, hogy továbbra is a kkv-k alkotják az európai gazdaság gerincét, és továbbra is döntő szerepet fognak játszani Unió-szerte a munkahelyteremtés és a növekedés terén; ezzel összefüggésben a program sikerére tekintettel kéri a COSME-előirányzatok növelését 2019-ben; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) meghosszabbítását és növelését, amely a megnövelt garancialap révén alapvető szerepet tölt be az Unión belüli beruházási hiány mérséklésében; emlékeztet arra, hogy az ESBA garanciaalapját részben a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) költségvetéséből finanszírozzák, jóllehet mindkettő hosszú távú, jövőorientált program; hangsúlyozza a Parlament régóta fennálló álláspontját, miszerint bármely új kezdeményezést új előirányzatokkal, és nem átcsoportosításokkal kell finanszírozni, és hogy a meglévő programokban emiatt keletkezett veszteségeket az éves költségvetési eljárás során ellensúlyozni kell; megismétli, hogy az említett programok költségvetésének csökkentését lehetőség szerint meg kell szüntetni |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a meghosszabbított Európai Stratégiai Beruházási Alapnak 2019-ben jelentős előrehaladást kell elérnie a jobb földrajzi lefedettség megvalósítása terén, hogy minden régió egyformán részesüljön az uniós költségvetési garancia által biztosított multiplikátorhatás előnyéből; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre strukturális reformokat, amelyek javítják a beruházási környezetet és az Európai Stratégiai Beruházási Alapból származó támogatás valamennyi régióban történő sikeres végrehajtására vonatkozó helyi kapacitásokat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli a tagállamok közelmúltbeli elkötelezettségét a kemény és a puha jogalkotás javítására törekvő megújított uniós védelmi menetrend iránt, és úgy véli, hogy e törekvés összhangban van a polgárok biztonsági aggodalmaival, tekintettel a növekvő globális instabilitásra, amelyet súlyosbítanak az új típusú fenyegetések; támogatja az Európai Védelmi Iparfejlesztési Program (EDIDO) elindítására irányuló bizottsági kezdeményezést, amely az Európai Védelmi Alap felé tett első lépés lenne; ragaszkodik ahhoz, hogy az EDIDP-t kizárólag lekötetlen tartalékokból és/vagy külön eszközökkel finanszírozzák, ne pedig meglévő programok forrásainak átcsoportosításával; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a belső biztonság kezelését továbbra is az Unió kiemelt prioritásának kell tekinteni, és e formálódó politikához megnövelt finanszírozást kér; meggyőződése, hogy egy megfelelő és modern digitális informatikai rendszer bevezetésével az Uniónak fokoznia kell a határai megerősítésére és igazgatására, a bűnüldöző hatóságok és a nemzeti hatóságok közötti együttműködés megerősítésére, továbbá a terrorizmus, a radikalizálódás és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló befektetéseket; kiemeli ezzel összefüggésben a Belső Biztonsági Alap szerepét, és azt, hogy megfelelő finanszírozást kell biztosítani a határigazgatás, a biztonság és az igazságszolgáltatás terén működő hatóságok számára; emlékeztet arra, hogy 2018-ra jelentősen csökkentették ezen eszköz pénzügyi keretösszegét; |
| --- | --- |

16.

| 17. | több forrást kér az Unión belüli erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás jelenségével szembeni fellépéshez; úgy véli, hogy e cél az integráció elősegítése és a diszkrimináció, a rasszizmus, az idegengyűlölet, a fundamentalizmus, a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-firkák elleni fellépés révén érhető el; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap által betöltött szerepet; megfelelő költségvetést kér ezen alap számára 2019-re annak érdekében, hogy támogassa a menedékkérők méltóságteljes befogadását a tagállamokban, a tisztességes visszaküldési stratégiákat, áttelepítési programokat, legális migrációs politikákat és a harmadik országbeli állampolgárok hatékony integrációjának előmozdítását, valamint az irreguláris migráció kezelését; újra megerősíti, hogy fontos célzott pénzügyi eszközökkel rendelkezni a migrációs és menekültügyi válság okainak kezeléséhez; e célból hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek finanszíroznia kell a migránsok származási országában, valamint a menekülteket befogadó országokban végrehajtott intézkedéseket, ideértve többek között a szegénység, a munkanélküliség, az oktatási és a gazdasági kihívások, valamint az instabilitás kezelésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot, amely uniós szinten biztosítaná a pénzügyi szolidaritás kifejezését a terrorcselekmények áldozatai és családtagjaik felé; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet az uniós ügynökségek fontos szerepére, amelyet az uniós jogalkotási prioritások végrehajtásának biztosításában és ezáltal a versenyképességgel (foglalkoztatás, fenntartható növekedés, energiauniós), a migrációval (menekültügy, határőrzés), az alapvető jogok védelmével (adatvédelem) és a biztonsággal (kiberbűnözés, kábítószerek, csalás, pénzmosás, terrorizmus elleni küzdelem, igazságügyi együttműködés, rendőrségi együttműködés és a nagyméretű információs rendszerek támogatása) kapcsolatos uniós szakpolitikai célkitűzések teljesítésében töltenek be; reméli, hogy a 2019. évi költségvetésről folytatott tárgyalások nyomán az uniós ügynökségek és más uniós szervek realisztikus és elegendő működési és igazgatási finanszírozáshoz jutnak, lehetővé téve számukra, hogy eleget tudjanak tenni kötelességeiknek és egyre növekvő feladataiknak; megfelelő források elkülönítésére szólít fel annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az Európai Ügyészség zökkenőmentes létrehozását és működését; általánosságban felhív az összes ügynökség stratégiai érdekének és feladatainak, valamint azon lehetőségek alapos vizsgálatára, hogyan csoportosíthatók az ügynökségek feladatuk stratégiai jellege és eredményeik szerint; megismétli, hogy a 2018 a személyi állomány 5%-os csökkentése és az úgynevezett „átcsoportosítási alap”végrehajtásának utolsó éve; elvárja a Bizottságtól és a Tanácstól, hogy tartózkodjanak attól, hogy a 2019. évi költségvetésben tovább csökkentik az ügynökségek erőforrásait; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy a 2019. évi költségvetésnek az Uniót a fellépések élvonalába kell állítania, tekintve, hogy egyes kulcsfontosságú szereplők ‒ például az Egyesült Államok ‒ nem hajlandók teljesíteni a Párizsi Megállapodás keretében generációnk egyik legnagyobb kihívása, az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén vállalt kötelezettségeiket oly módon, hogy további pénzügyi támogatást biztosítanak az olyan kezdeményezések számára, mint a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE), az Ecopotential vagy a Tiszta Égbolt; hangsúlyozza, hogy ebből a szempontból a kiadásokat nem költségnek, hanem befektetésnek kell tekinteni, és hogy az Európai Számvevőszék és a Gazdasági és Pénzügyi Tanács is megállapította, hogy az Unió nem teljesíti az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásával kapcsolatban kitűzött célját; felhívja a Bizottságot, hogy teljesítse a Párizsi Megállapodás célkitűzéseit és az Unió saját hosszú távú éghajlat-politikai céljait azáltal, hogy a jelenlegi, a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben teljesíti az éghajlatváltozás elleni küzdelemre szánt kiadásokkal kapcsolatos 20%-os célt; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy a 2019-es hozzájárulásnak lényegesen meg kell haladnia az általános célkitűzést, hogy ellensúlyozni tudja a többéves pénzügyi keret első éveiben jellemző alacsonyabb költségvetési juttatást, valamint hangsúlyozza, hogy az éghajlat-változási politika érvényesítését teljes mértékben optimalizálni kell; |
| --- | --- |

21.

Megerősített szolidaritás a szociális, területi és globális kihívások kezelésére

| 22. | úgy véli, hogy a munkanélküliséghez és az egészségügyhöz hasonló területeken az uniós költségvetésnek hozzá kell járulnia a tagállami erőfeszítésekhez oly módon, hogy megfelelő finanszírozást irányoz elő azon programok számára, amelyek az egyenlőtlenségek elleni küzdelmet, a szegénység legsúlyosabb formáinak – többek között a népesség legérzékenyebb és legelszigeteltebb csoportjai, és különösen a gyermekek körében fellépő szegénység – enyhítését, valamint a polgárok számára a digitalizációhoz való alkalmazkodáshoz szükséges készségek elsajátításának lehetővé tételét szolgálják; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy növelni kell az uniós programok támogatását, amelyek elősegítik a növekedést és a hosszú távú minőségi munkahelyek létrehozását különösen a fiatalok számára, kiegészítik a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a korai szakosodás helyett diverzifikált képesítéseket biztosítsanak eszközül az ellenálló képesség javításához és a társadalmi alkalmazkodás lehetővé tételéhez, ugyanakkor küzdelmet folytatnak a demográfiai regresszió, a szakképzett munkaerő ágazati hiánya ellen és a szociális védőháló fenntarthatóságáért; egyedi intézkedések megfontolása hasznos lehet egyes ágazatok és/vagy régiók esetében, amelyek különösen érintettek vagy sokkal kiszolgáltatottabbá váltak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy jelentősen megnőtt a speciális és célzott gondozást igénylő idősödő népesség, különösen az idősek aránya; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő további támogatási intézkedéseket a demográfiai kihívások kezelésére, és megismétli, hogy támogatja az olyan kezdeményezéseket, mint „a demenciában szenvedő emberek számára létrehozott falvak”, ahol a kezdeti szakasztól megfelelő gondozásban részesülnek; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a nemi alapú megkülönböztetés – különösen a munkaerőpiacon – nem csupán az Unió értékeivel összeegyeztethetetlen, hanem a gazdasági növekedést is nagyban akadályozza, mivel megfosztja a nőket attól a lehetőségtől, hogy komoly munkát vállaljanak; hangsúlyozza, hogy a nők társadalmi szerepvállalásának növelése jelentősen hozzájárul ahhoz, hogy befogadóbb, igazságosabb, békésebb és fenntartható növekedésen alapuló társadalmak jöjjenek létre; elvárja, hogy a 2019. évi költségvetés támogassa a női vállalkozásokat, valamint hogy ösztönözze, hogy a nők hozzáférjenek az uniós finanszírozáshoz, például a COSME és a Horizont 2020 keretében, továbbá hogy fokozza a kohéziós politikai támogatást az oktatási, gyermekgondozási és egészségügyi infrastruktúrával kapcsolatos beruházásokhoz, amelyek elősegítik a nők számára a magán- és a szakmai élet összeegyeztetését; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ismételten aggodalmának ad hangot a kohéziós politika – mint az uniós területi szolidaritás kifejeződése és fő befektetési politikája – végrehajtásának késedelme kapcsán, ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy 2017 volt az első olyan év, amikor az esb-alapok által finanszírozott programok felgyorsultak, reményei szerint ez a tendencia 2018-ban és 2019-ben is folytatódni fog; úgy véli, hogy elegendő összegű kifizetési előirányzatot kell biztosítani ahhoz, hogy a végrehajtás zökkenőmentes legyen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | emlékeztet arra, hogy az Unió jelentősen hozzájárult az írországi béke és megbékélés ösztönzéséhez, különösen a PEACE és INTERREG programok révén, amelyek Észak-Írországot és a déli határ menti megyéket célozták; kéri a korábban tett kötelezettségvállalások keretének maradéktalan tiszteletben tartását, ahogy az a nagypénteki megállapodás esetében is történt a jogállamiság és a demokrácia vonatkozásában; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a PEACE és a kapcsolódó programok folyamatos finanszírozása révén továbbra is támogassák a békefolyamatot; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a figyelmet arra, hogy az európai integráció egyik alapköve a közös agrárpolitika (KAP), amely biztonságos és kiváló minőségű élelmiszer-ellátást biztosított az európai polgárok számára, garantálta az egységes mezőgazdasági piac jó működését és a vidéki régiók hosszú időre szóló fenntarthatóságát; emlékeztet arra, hogy a KAP-alapok különösen hozzájárulnak az Unió mezőgazdaságának nyereségességéhez és stabilitásához; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is nyújtson támogatást a mezőgazdasági termelőknek Európa-szerte az előre nem látható piaci ingadozások leküzdéséhez és a biztonságos és jó minőségű élelmiszer-ellátás biztosításához; kéri, hogy fordítsanak kellő figyelmet a kisüzemi mezőgazdasági termelésre és halászatra; |
| --- | --- |

29.

| 30. | úgy véli, hogy a regionalizációs és a társadalmi-gazdasági célkitűzéseknek nagyobb szerepet kell kapniuk a közös halászati politikában, növelve az Európai Tengerügyi és Halászati Alap hatókörét; felhívja a Bizottságot, hogy könnyítse meg a hozzáférést és egyszerűsítse a finanszírozási eljárásokat; rendkívüli aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Egyesült Királyság Unióból való kilépése kedvezőtlen hatással lehet a halászatra, különösen a szomszédos tengerparti tagállamokra; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli az uniós polgári védelmi mechanizmus hatókörének kiterjesztésére és megerősítésére irányuló javaslatot; véleménye szerint a polgári védelmi mechanizmus megerősítése rendkívül fontos annak érdekében, hogy uniós szinten gyorsabb és koherensebb polgári védelmi válaszlépéseket lehessen tenni az Unión belüli és kívüli természeti és ember által okozott katasztrófák megelőzése és az azokra való felkészülés és reagálás terén; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tekintettel a források szűkösségére és az Unió felé azzal kapcsolatban intézett kérésekre, hogy vállaljon nagyobb felelősséget, elvárja, hogy a költségvetés végrehajtása során sor kerüljön a folyamatban lévő eljárások és intézkedések javítására annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi kötelezettségvállalások időben és költséghatékony módon teljesüljenek; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a migrációs és menekültáramlatok, valamint a határok kezelésére irányuló vagy azzal foglalkozó uniós ügynökségeket, programokat és politikákat megfelelő pénzügyi és humán erőforrásokkal kell ellátni ahhoz, hogy meg tudjanak felelni a jelenlegi menekültválság jelentette kihívásoknak, amire egyébiránt a tagállamoknak a tehermegosztás elve és a Genfi Egyezmények értelmében felelősséget is kell vállalniuk; meggyőződése, hogy a hosszú távú megoldás érdekében az Uniónak egyebek mellett azáltal kell bizonyságot tennie a külső szolidaritásról, hogy a befektetésekre és a fejlesztési politikákra nagyobb hangsúlyt helyezve megteremti a béke és a jólét feltételeit a származási országokban, különösen az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA), a fejlesztési együttműködési eszköz, a humanitárius segély költségvetése végrehajtása révén; elismeri a fejlesztéspolitika fontosságát és különleges értékét, mivel olyan célokat tűz ki, mint például a szegénység felszámolása, az oktatás, az egészségügy és a gazdaság fejlesztése; hangsúlyozza, hogy támogatni kell az UNRWA fellépéseit és programjait; kiemeli, hogy az Unió stabil szomszédsága az uniós stabilitás és jólét megőrzésének egyik feltétele; felhívja ezért a Bizottságot, hogy biztosítson elsőbbséget az Unió szomszédságában végrehajtott beruházások számára annak érdekében, hogy támogassa a térség előtt álló fő problémák ‒ a déli szomszédság migrációs és menekültügyi kihívásai és a részben a nemzetközi jognak, valamint a demokratikus elveknek és az emberi jogi normáknak nem megfelelő orosz külpolitika miatt a keleti szomszédságban kialakult instabilitás ‒ kezelésére irányuló erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy az új politikai prioritásokat és az Unió jövőbeni ‒ például biztonsági és védelmi ‒ kihívásait nem a meglévő sikeres és fontos programok ‒ úgymint a fejlesztési és humanitárius segély vagy a szomszédsági politika ‒ költségvetésének csökkentésével, hanem további előirányzatok révén kell finanszírozni; megerősíti továbbá, hogy a biztonságpolitika és a fejlesztéspolitika két egymással összefüggő terület, és mindkettő fontos feltétel egy működő állam, valamint a korrupciómentes és a szociális, egészségügyi és gazdasági ágazat terén minimumszabályokkal rendelkező, működő igazgatási struktúrák kiépítéséhez; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megismétli álláspontját, miszerint a járulékos költségvetési mechanizmusok, úgymint a vagyonkezelői alapok és egyéb hasonló eszközök megkerülik a költségvetési eljárást, aláássák a költségvetési gazdálkodás átláthatóságát és akadályozzák, hogy a Parlament gyakorolja a kiadások ellenőrzéséhez való jogát; úgy véli ezért, hogy ezeket az utóbbi években létrehozott külső eszközöket be kell építeni az uniós költségvetésbe, és hogy alternatív megoldásokat kell találni arra, hogy az Unió nemzetközi szinten azonnal tudjon reagálni a vészhelyzetekre és a vészhelyzeteket követő állapotokra; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszköznek (IPA) – egyéb célkitűzések mellett – elsősorban a bővítési országok politikai és gazdasági reformjait kell megkönnyítenie; ezzel összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy a 2019. évi költségvetésre irányuló javaslatában végezze el az IPA-alapok további értékelését, figyelembe véve a rosszabbodó törökországi helyzetet, valamint a balkáni államokban fokozódó radikalizálódás sürgős kezelésének szükségességét; |
| --- | --- |

35.

A 2019. évi eljárásra vonatkozó elvárások

| 36. | felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is jóhiszemű közvetítőként járjon el az eljárás minden egyes szakaszában, és valósítsa meg hűen és pontosan a költségvetési hatóság határozatait; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatát követően és a 2019. évi költségvetési iránymutatásokról szóló, 2018. február 20-i tanácsi következtetések ellenére a 2018. évi eljárás során kiderült, hogy a költségvetési hatóság az éves költségvetési eljárás keretében teljes mértékben képes gyakorolni az uniós költségvetés szintjének és tartalmának meghatározására vonatkozó előjogait; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek mint a költségvetési hatóság közvetlenül a polgárok által választott ágának teljesítenie kell politikai feladatát és kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre vonatkozó javaslatokat kell előterjesztenie, kifejezve a jövőre vonatkozó politikai elképzeléseit; ezzel összefüggésben kötelezettséget vállal arra, hogy az egyes bizottságaival szoros együttműködésben kidolgozott, kísérleti projekteket és előkészítő intézkedéseket tartalmazó csomagra vonatkozó javaslatot nyújt be, hogy az Európai Bizottság értékelésének megfelelően megtalálja a megfelelő egyensúlyt a politikai akarat és technikai kivitelezhetőség között; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reméli, hogy a 2019. évi költségvetésről szóló tárgyalások közös politikai törekvéseken és szolidaritáson fognak alapulni, és figyelembe fogják venni az uniós programok és szakpolitikák hozzáadott értékét; úgy véli, hogy ez a célkitűzés csak akkor valósítható meg, ha a tárgyaló feleket mihamarabb tájékoztatják egymás álláspontjáról, és a lehető leghamarabb megkezdik a tárgyalásokat, és ha a felek hajlandóak kompromisszumot kötni; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(4)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(5)  HL L 57., 2018.2.28., 1. o.

(6)  Közös jelentés az Európai Unió és az Egyesült Királyság kormánya főtárgyalóinak az Egyesült Királyság Európai Unióból való rendezett kilépésére irányuló, az EUSZ 50. cikke szerinti tárgyalások első szakaszában elért előrehaladásról, 2017. december 8., TF50 (2017) 19 – a Bizottságtól az EU 27 tagállamának.

---