# Úřední věstník L 31/2019

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 31 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 621. února 2019 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 31

České vydání

Právní předpisy

Ročník 621. února 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/157 ze dne 6. listopadu 2018, kterým se mění příloha II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 týkajícího se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/158 ze dne 31. ledna 2019, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky methoxyfenozid jako látky, která se má nahradit, a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  ) | 21 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/159 ze dne 31. ledna 2019, o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli | 27 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/160 ze dne 24. ledna 2019, kterým se stanoví dočasná odchylka od podmínek požadovaných pro certifikované osivo stanovených ve směrnicích Rady 66/401/EHS a 66/402/EHS
  (oznámeno pod číslem C(2019) 305)

   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/161 ze dne 31. ledna 2019, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2019) 821)

   (
  1
  ) | 77 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/157 ze dne 6. listopadu 2018, kterým se mění příloha II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 týkajícího se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/158 ze dne 31. ledna 2019, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky methoxyfenozid jako látky, která se má nahradit, a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  )

1

21

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/159 ze dne 31. ledna 2019, o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli

27

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/160 ze dne 24. ledna 2019, kterým se stanoví dočasná odchylka od podmínek požadovaných pro certifikované osivo stanovených ve směrnicích Rady 66/401/EHS a 66/402/EHS
  (oznámeno pod číslem C(2019) 305)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2019) 305)

1

75

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/161 ze dne 31. ledna 2019, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2019) 821)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2019) 821)

1

77

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) 2017/2196 ze dne 24. listopadu 2017, kterým se stanoví kodex sítě pro obranu a obnovu elektrizační soustavy ( Úř. věst. L 312, 28.11.2017 ) | 108 |
| | * | Oprava směrnice Rady (EU) 2018/822 ze dne 25. května 2018, kterou se mění směrnice 2011/16/EU, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní ve vztahu k přeshraničním uspořádáním, která se mají oznamovat ( Úř. věst. L 139, 5.6.2018 ) | 108 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise (EU) 2017/2196 ze dne 24. listopadu 2017, kterým se stanoví kodex sítě pro obranu a obnovu elektrizační soustavy ( Úř. věst. L 312, 28.11.2017 )

( Úř. věst. L 312, 28.11.2017 )

108

*

Oprava směrnice Rady (EU) 2018/822 ze dne 25. května 2018, kterou se mění směrnice 2011/16/EU, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní ve vztahu k přeshraničním uspořádáním, která se mají oznamovat ( Úř. věst. L 139, 5.6.2018 )

( Úř. věst. L 139, 5.6.2018 )

108

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 1.2.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 31/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2019/157

ze dne 6. listopadu 2018,

kterým se mění příloha II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 týkajícího se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 89 odst. 1 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/698 (3) uvádí v příloze II seznam kombinací účinné látky a typu přípravku zařazených do programu přezkumu stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích dne 3. února 2017. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/698 (3) uvádí v příloze II seznam kombinací účinné látky a typu přípravku zařazených do programu přezkumu stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích dne 3. února 2017.

| (2) | Identita určitých účinných látek uvedených v příloze II, které mohou být vyráběny in situ, byla v souladu s článkem 13 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 nově definována, aby bylo možné přesněji určit účinné látky a jejich prekurzory, na které se v současnosti vztahuje pracovní program systematického přezkumu. |
| --- | --- |

(2)

Identita určitých účinných látek uvedených v příloze II, které mohou být vyráběny in situ, byla v souladu s článkem 13 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 nově definována, aby bylo možné přesněji určit účinné látky a jejich prekurzory, na které se v současnosti vztahuje pracovní program systematického přezkumu.

| (3) | Každá osoba, která o to měla zájem, měla možnost oznámit kombinaci účinné látky a jejích prekurzorů, na něž se nová identita dosud nevztahuje. Kombinace látky a typu přípravku oznámené podle čl. 14 odst. 1 písm. b), které Evropská agentura pro chemické látky (dále jen „agentura“) považuje za kombinace vyhovující čl. 17 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014, by měly být podle článku 18 uvedeného nařízení zařazeny do jeho přílohy II. |
| --- | --- |

(3)

Každá osoba, která o to měla zájem, měla možnost oznámit kombinaci účinné látky a jejích prekurzorů, na něž se nová identita dosud nevztahuje. Kombinace látky a typu přípravku oznámené podle čl. 14 odst. 1 písm. b), které Evropská agentura pro chemické látky (dále jen „agentura“) považuje za kombinace vyhovující čl. 17 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014, by měly být podle článku 18 uvedeného nařízení zařazeny do jeho přílohy II.

| (4) | Na základě prohlášení obdržených podle čl. 16 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 zveřejnila agentura výzvu, v jejímž rámci mohly všechny osoby, které o to měly zájem, oznámit účinné látky v typu přípravku 19, v jejichž případě bylo využito odchylky pro potraviny a krmiva podle článku 6 nařízení Komise (ES) č. 1451/2007 (4). Kombinace látky a typu přípravku oznámené podle čl. 16 odst. 5, které agentura považuje za kombinace vyhovující čl. 17 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014, by měly být podle článku 18 uvedeného nařízení zařazeny do jeho přílohy II. |
| --- | --- |

(4)

Na základě prohlášení obdržených podle čl. 16 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 zveřejnila agentura výzvu, v jejímž rámci mohly všechny osoby, které o to měly zájem, oznámit účinné látky v typu přípravku 19, v jejichž případě bylo využito odchylky pro potraviny a krmiva podle článku 6 nařízení Komise (ES) č. 1451/2007 (4). Kombinace látky a typu přípravku oznámené podle čl. 16 odst. 5, které agentura považuje za kombinace vyhovující čl. 17 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014, by měly být podle článku 18 uvedeného nařízení zařazeny do jeho přílohy II.

| (5) | Je vhodné uvést členské státy, jejichž příslušné orgány mají být hodnotícími příslušnými orgány pro kombinace účinné látky a typu přípravku, které se mají doplnit do přílohy II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné uvést členské státy, jejichž příslušné orgány mají být hodnotícími příslušnými orgány pro kombinace účinné látky a typu přípravku, které se mají doplnit do přílohy II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014.

| (6) | Kombinace účinné látky a typu přípravku, v jejichž případě bylo rozhodnutí o schválení nebo neschválení přijato po dni 3. února 2017, by již neměly být zařazeny do přílohy II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014. |
| --- | --- |

(6)

Kombinace účinné látky a typu přípravku, v jejichž případě bylo rozhodnutí o schválení nebo neschválení přijato po dni 3. února 2017, by již neměly být zařazeny do přílohy II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014.

| (7) | S cílem zohlednit skutečnou situaci a z důvodu právní jistoty je vhodné stanovit seznam kombinací účinné látky a typu přípravku zahrnutých do programu přezkumu stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích v den přijetí tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(7)

S cílem zohlednit skutečnou situaci a z důvodu právní jistoty je vhodné stanovit seznam kombinací účinné látky a typu přípravku zahrnutých do programu přezkumu stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích v den přijetí tohoto nařízení.

| (8) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(8)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. listopadu 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) č. 1062/2014 ze dne 4. srpna 2014 týkající se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (Úř. věst. L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/698 ze dne 3. února 2017, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 týkající se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (Úř. věst. L 103, 19.4.2017, s. 1).

3

(4)  Nařízení Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 3).

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA II

KOMBINACE LÁTKY A TYPU PŘÍPRAVKU ZAŘAZENÉ DO PROGRAMU PŘEZKUMU DNE 6. LISTOPADU 2018

Kombinace účinné látky a typu přípravku podporované ke dni 6. listopadu 2018, s výjimkou jakýchkoli jiných nanomateriálů než těch, které jsou výslovně uvedeny v položkách 1017 a 1023, a s výjimkou jakékoli výroby účinné látky in situ, kromě případů, kdy je látka výslovně uvedena s odkazem na podporovaný prekurzor (podporované prekurzory)

| Číslo položky | Název látky | Členský stát zpravodaj | Číslo ES | Číslo CAS | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 17 | 18 | 19 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | formaldehyd | DE | 200-001-8 | 50-00-0 | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | x |
| 9 | bronopol | ES | 200-143-0 | 52-51-7 | | x | | | | x | | | x | | x | x | | | | | | x |
| 36 | ethanol | EL | 200-578-6 | 64-17-5 | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 37 | kyselina mravenčí | BE | 200-579-1 | 64-18-6 | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 1025 | kyselina permravenčí vyrobená z kyseliny mravenčí a peroxidu vodíku | BE | | | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 43 | kyselina salicylová | NL | 200-712-3 | 69-72-7 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 52 | ethylenoxid | NO | 200-849-9 | 75-21-8 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 69 | kyselina glykolová/kyselina 2-hydroxyethanová | NL | 201-180-5 | 79-14-1 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1026 | kyselina peroxyoctová vyrobená z tetraacetylethylendiaminu (TAED) a peroxidu vodíku | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1027 | kyselina peroxyoctová vyrobená z 1,3-diacetyloxypropan-2-yl acetátu a peroxidu vodíku | AT | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1028 | kyselina peroxyoctová vyrobená z tetraacetylethylendiaminu (TAED) a perboritanu sodného monohydrátu | AT | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1029 | kyselina peroxyoctová vyrobená hydrohydrolýzou N-acetylkaprolaktamu peroxidem vodíku za zásaditých podmínek | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 71 | L-(+)-mléčná kyselina | DE | 201-196-2 | 79-33-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 79 | 2-isopropenyl-8,9-dimethoxy-1,2,6,6a,12,12a-hexahydrochromeno[3,4-b]furo[2,3-h]chromen-6-on (rotenon) | UK | 201-501-9 | 83-79-4 | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| 85 | symklosen | UK | 201-782-8 | 87-90-1 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 92 | bifenyl-2-ol | ES | 201-993-5 | 90-43-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 113 | cinnamaldehyd/3-fenylprop-2-enal (cinnamaldehyd) | UK | 203-213-9 | 104-55-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 117 | geraniol | FR | 203-377-1 | 106-24-1 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 122 | glyoxal | FR | 203-474-9 | 107-22-2 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 133 | hexa-2,4-dienová kyselina (kyselina sorbová) | DE | 203-768-7 | 110-44-1 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 154 | chlorofen | NO | 204-385-8 | 120-32-1 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 171 | 2-fenoxyethan-1-ol | UK | 204-589-7 | 122-99-6 | x | x | | x | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 1072 | oxid uhličitý | FR | 204-696-9 | 124-38-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 179 | oxid uhličitý vyrobený z propanu, butanu nebo směsi obou spalováním | FR | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 180 | (natrium-kakodylát) – natrium-dimethylarsinát | PT | 204-708-2 | 124-65-2 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 185 | tosylchloramid, sodná sůl (chloramin T) | ES | 204-854-7 | 127-65-1 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 187 | kalium-dimethyldithiokarbamát | UK | 204-875-1 | 128-03-0 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 188 | natrium-dimethyldithiokarbamát | UK | 204-876-7 | 128-04-1 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 195 | natrium-bifenyl-2-olát | ES | 205-055-6 | 132-27-4 | | | | x | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 206 | thiram | BE | 205-286-2 | 137-26-8 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 210 | metham-natrium | BE | 205-293-0 | 137-42-8 | | | | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 227 | 2-(thiazol-4-yl)benzimidazol (thiabendazol) | ES | 205-725-8 | 148-79-8 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 235 | diuron | DK | 206-354-4 | 330-54-1 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 239 | karbamonitril | DE | 206-992-3 | 420-04-2 | | | x | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 253 | tetrahydro-3,5-dimethyl-1,3,5-thiadiazin-2-thion (dazomet) | BE | 208-576-7 | 533-74-4 | | | | | | x | | | | | | x | | | | | | |
| 283 | terbutryn | SK | 212-950-5 | 886-50-0 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 292 | [(1,3-dioxo-1,3,4,5,6,7-hexahydro-2H- isoindol-2-yl)methyl]-trans-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-en-1-yl)cyklopropan-1- karboxylát (d-trans-tetramethrin) | DE | 214-619-0 | 1166-46-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 321 | monolinuron | UK | 217-129-5 | 1746-81-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 330 | N-(3-aminopropyl)-N-dodecylpropan-1,3-diamin (diamin) | PT | 219-145-8 | 2372-82-9 | | x | x | x | | x | | x | | | x | x | x | | | | | |
| 336 | N,N′-dimethyl-2,2′-disulfandiyldibenzamid (DTBMA) | PL | 219-768-5 | 2527-58-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 339 | 1,2-benzoisothiazol-3(2H)-on (BIT) | ES | 220-120-9 | 2634-33-5 | | x | | | | x | | | x | | x | x | x | | | | | |
| 341 | 2-methyltetrahydroisothiazol-3(2H)-on (MIT) | SI | 220-239-6 | 2682-20-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 346 | natrium-dichlorisokyanurát dihydrát | UK | 220-767-7 | 51580-86-0 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 345 | natrium-dichlorisokyanurát | UK | 220-767-7 | 2893-78-9 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 348 | ethyl(hexadecyl)dimethylamonium-ethyl-sulfát (MES) | PL | 221-106-5 | 3006-10-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 359 | formaldehyd uvolněný z (ethylendioxy)dimethanolu (reakční produkty ethylenglykolu a paraformaldehydu (EGForm)) | PL | 222-720-6 | 3586-55-8 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 365 | pyridin-2-thiol-1-oxid, sodná sůl (pyrithion sodný) | SE | 223-296-5 | 3811-73-2 | | x | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 368 | 1-(3-chlorallyl)-3,5,7-triaza-1-azoniaadamantan-chlorid (CTAC) | PL | 223-805-0 | 4080-31-3 | | | | | | x | | | | | | x | x | | | | | |
| 377 | 1,3,5-tris(2-hydroxyethyl)hexahydro-1,3,5-triazin (HHT) | PL | 225-208-0 | 4.4.4719 | | | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 382 | 1,3,4,6-tetrakis(hydroxymethyl)hexahydroimidazo[4,5-d]imidazol-2,5-dion (TMAD) | ES | 226-408-0 | 5395-50-6 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 392 | methylen-dithiokyanát | FR | 228-652-3 | 6317-18-6 | | | | | | | | | | | | x | | | | | | |
| 393 | 1,3-bis(hydroxymethyl)-5,5-dimethylimidazolidin-2,4-dion (DMDMH) | PL | 229-222-8 | 6440-58-0 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 397 | didecyldimethylamonium-chlorid (DDAC) | IT | 230-525-2 | 7173-51-5 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 401 | stříbro | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | x | | | | | | x | | | | | | | |
| 1023 | stříbro, jako nanomateriál | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | |
| 405 | oxid siřičitý vyrobený ze síry spalováním | DE | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 424 | aktivní brom vyrobený z bromidu sodného a chlornanu sodného | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1030 | aktivní brom vyrobený z bromidu sodného a chlornanu vápenatého | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1031 | aktivní brom vyrobený z bromidu sodného a chloru | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1032 | aktivní brom vyrobený z bromidu sodného elektrolýzou | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1033 | aktivní brom vyrobený z kyseliny bromové a močoviny a brommočoviny | NL | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1034 | aktivní brom vyrobený z bromnanu sodného a N-bromsulfamátu a kyseliny sulfamové | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1035 | aktivní brom vyrobený z ozonu a bromidu z přírodních vod a bromidu sodného | NL | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 434 | tetramethrin | DE | 231-711-6 | 7696-12-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 439 | peroxid vodíku | FI | 231-765-0 | 7722-84-1 | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1036 | peroxid vodíku uvolněný z perkarbonátu sodného | FI | | | | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | |
| 444 | 7a-ethyldihydro-1H,3H,5H-oxazolo[3,4-c]oxazol (EDHO) | PL | 231-810-4 | 7747-35-5 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 450 | dusičnan stříbrný | SE | 231-853-9 | 7761-88-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 453 | peroxodisíran sodný | PT | 231-892-1 | 7775-27-1 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 432 | aktivní chlor uvolněný z chlornanu sodného | IT | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 455 | aktivní chlor uvolněný z chlornanu vápenatého | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 457 | aktivní chlor uvolněný z chloru | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 458 | monochloramin vyrobený ze síranu amonného a zdroje chloru | UK | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1016 | chlorid stříbrný | SE | 232-033-3 | 7783-90-6 | x | x | | | | x | x | | x | | | | | | | | | |
| 473 | pyrethriny a pyrethroidy | ES | 232-319-8 | 8003-34-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 491 | oxid chloričitý | DE | 233-162-8 | 10049-04-4 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1037 | oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného elektrolýzou | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1038 | oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného acidifikací | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1039 | oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného oxidací | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1040 | oxid chloričitý vyrobený z chlorečnanu sodného a peroxidu vodíku v přítomnosti silné kyseliny | PT | | | | x | | | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1041 | oxid chloričitý vyrobený z chloridu sodného elektrolýzou | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1042 | oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného a bisulfátu sodného a kyseliny chlorovodíkové | DE | | | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1043 | oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného a bisulfátu sodného | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1044 | oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného a peroxodisíranu sodného | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 494 | 2,2-dibrom-2-kyanacetamid (DBNPA) | DK | 233-539-7 | 10222-01-2 | | x | | x | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 501 | karbendazim | DE | 234-232-0 | 10605-21-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 1022 | chlorid-pentahydroxid dihlinitý | NL | 234-933-1 | 12042-91-0 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 515 | chloramin aktivovaný bromidem (BAC) vyrobený z prekurzorů bromidu amonného a chlornanu sodného | SE | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 522 | zink-1-oxo-1λ5-pyridin-2-thiolát | SE | 236-671-3 | 13463-41-7 | | x | | | | x | x | | x | x | | | | | | | x | |
| 524 | dodecylguanidin-monohydrochlorid | ES | 237-030-0 | 13590-97-1 | | | | | | x | | | | | x | | | | | | | |
| 529 | aktivní brom získaný z brommonochloridu | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 531 | (benzyloxy)methanol | UK | 238-588-8 | 14548-60-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 550 | 5,5′-bis(4-chlorfenyl)-1,1′-(hexan-1,6- diyl)bis(biguanid)-bis(d-glukonát) (CHDG) | PT | 242-354-0 | 18472-51-0 | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 554 | 4-[(dijodmethyl)sulfonyl]-1-methylbenzen | UK | 243-468-3 | 20018-09-1 | | | | | | x | x | | x | x | | | | | | | | |
| 559 | [(benzothiazol-2-yl)sulfanyl]methyl-thiokyanát (TCMTB) | NO | 244-445-0 | 21564-17-0 | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | |
| 562 | [2-methyl-4-oxo-3-(prop-2-yn-1-yl)cyklopent-2-en-1-yl]-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-en-1-yl)cyklopropan-1-karboxylát (prallethrin) | EL | 245-387-9 | 23031-36-9 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 563 | kalium-(E,E)-hexa-2,4-dienoát (sorbát draselný) | DE | 246-376-1 | 24634-61-5 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 566 | reakční produkty paraformaldehydu a 2-hydroxypropylaminu (poměr 1:1) (HPT) | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | | x | | | | | |
| 571 | 2-oktyltetrahydroisothiazol-3-on (OIT) | UK | 247-761-7 | 26530-20-1 | | | | | | x | x | | x | x | x | | x | | | | | |
| 577 | dimethyl(oktadecyl)[3-(trimethoxysilyl)propyl]amonium-chlorid | ES | 248-595-8 | 27668-52-6 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 588 | bromchlor-5,5-dimethylimidazolidin-2,4-dion (BCDMH/bromchlordimethylhydantoin) | NL | 251-171-5 | 32718-18-6 | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 590 | 3-(4-isopropylfenyl)-1,1-dimethylmočovina (isoproturon) | DE | 251-835-4 | 34123-59-6 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 597 | 1-[2-(allyloxy)-2-(2,4-dichlorfenyl)ethyl]imidazol (imazalil) | DE | 252-615-0 | 35554-44-0 | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 599 | S-[(6-chlor-2-oxooxazolo[4,5-b]pyridin-3(2H)-yl)methyl]-O,O-dimethyl-fosforothioát (azamethifos) | UK | 252-626-0 | 35575-96-3 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 608 | dimethyl(tetradecyl)[3-(trimethoxysilyl)propyl]amonium-chlorid | PL | 255-451-8 | 41591-87-1 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 1045 | olej z Eucalyptus citriodora, hydratovaný, cyklizovaný | UK | | 1245629-80-4 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1046 | olej z Cymbopogon winterianus, frakcionovaný, hydratovaný, cyklizovaný | UK | není k dispozici | není k dispozici | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1047 | olej z Eucalyptus citriodora a citronellalu, hydratovaný, cyklizovaný | UK | není k dispozici | není k dispozici | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 609 | 2-hydroxy-α,α,4-trimethylcyklohexanmethanol | UK | 255-953-7 | 42822-86-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 619 | 3-jodprop-2-yn-1-yl-N-butylkarbamát (IPBC) | DK | 259-627-5 | 55406-53-6 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 620 | tetrakis(hydroxymethyl)fosfonium-sulfát (2:1) (THPS) | MT | 259-709-0 | 55566-30-8 | | | | | | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 648 | 4,5-dichlor-2-oktylisothiazol-3(2H)-on (4,5-dichlor-2-oktyl-2H-isothiazol-3-on (DCOIT)) | NO | 264-843-8 | 64359-81-5 | | | | | | | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 656 | reakční produkty paraformaldehydu a 2-hydroxypropylaminu (poměr 3:2) (MBO) | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 667 | alkyl(C12-18)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC (C12-18)) | IT | 269-919-4 | 68391-01-5 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 671 | alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC/BKC (C12-C16)) | IT | 270-325-2 | 68424-85-1 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 673 | didecyldimethylamonium-chlorid (DDAC (C8-10)) | IT | 270-331-5 | 68424-95-3 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 690 | alkyl(C12-18)benzyl(dimethyl)amoniové soli 1,1-dioxo-1λ-1,2-benzoisothiazol- 3(2H)-onu (1:1) (ADBAS) | MT | 273-545-7 | 68989-01-5 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 691 | natrium-N-(hydroxymethyl)glycinát | AT | 274-357-8 | 70161-44-3 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 692 | alkyl(C10-16)dimethylaminoxidy | PT | 274-687-2 | 70592-80-2 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 693 | bis(peroxosíran)-bis(síran) pentadraselný (KPMS) | SI | 274-778-7 | 70693-62-8 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 939 | aktivní chlor vyrobený z chloridu sodného elektrolýzou | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1048 | aktivní chlor uvolněný z kyseliny chlorné | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1049 | aktivní chlor vyrobený z chloridu sodného a bis(peroxosíranu)-bis(síranu) pentadraselného | SI | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1050 | aktivní chlor vyrobený z mořské vody (chloridu sodného) elektrolýzou | FR | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1051 | aktivní chlor vyrobený z hexahydrátu chloridu hořečnatého a chloridu draselného elektrolýzou | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1052 | aktivní chlor vyrobený z hexahydrátu chloridu hořečnatého elektrolýzou | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1053 | aktivní chlor vyrobený z chloridu draselného elektrolýzou | DK | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1054 | aktivní chlor vyrobený z N-chlorosulfamátu sodného | SI | | | | | | x | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1055 | aktivní chlor vyrobený z chloridu sodného a bis(peroxosíranu)-bis(síranu) pentadraselného a kyseliny sulfamové | SI | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1056 | aktivní chlor vyrobený z kyseliny chlorovodíkové elektrolýzou | SI | | | | x | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 701 | dihydrogen-bis(monoperoxyftalato)magnesát (MMPP) | PL | 279-013-0 | 84665-66-7 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1024 | výtažek margosy z oleje lisovaného za studena z jader rostliny Azadirachta indica extrahovaný se superkritickým oxidem uhličitým | DE | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 724 | alkyl(C12-C14)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC (C12-C14)) | IT | 287-089-1 | 85409-22-9 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 725 | alkyl (C12-C14) dimethyl(ethylbenzyl)ammoniumchlorid (ADEBAC (C12-C14)) | IT | 287-090-7 | 85409-23-0 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 731 | kopretina stračkolistá, Chrysanthemum cinerariaefolium, výtažek | ES | 289-699-3 | 89997-63-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 1057 | Chrysanthemum cinerariaefolium, výtažek z otevřených a zralých květů Tanacetum cinerariifolium, získaný uhlovodíkovým rozpouštědlem | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 1058 | Chrysanthemum cinerariaefolium, výtažek z otevřených a zralých květů Tanacetum cinerariifolium, získaný superkritickým oxidem uhličitým | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 744 | levandule zvrhlá, Lavandula hybrida, výtažek/levandulový olej | PT | 294-470-6 | 91722-69-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 779 | reakční produkty kyseliny glutamové a N-alkyl(C12-C14propan-1,2-diaminu (glukoprotamin) | DE | 403-950-8 | 164907-72-6 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 785 | 6-ftalimidoperoxyhexanová kyselina (PAP) | IT | 410-850-8 | 128275-31-0 | x | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 791 | 2-butyl-1,2-benzothiazol-3(2H)-on (BBIT) | CZ | 420-590-7 | 4.7.4299 | | | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 792 | oxid chloričitý vyrobený z komplexu tetrachlordekaoxidu (TCDO) acidifikací | DE | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 811 | hydrogenfosforečnan stříbrno-sodno-zirkoničitý | SE | 422-570-3 | 265647-11-8 | x | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 794 | sek-butyl-2,2-(2-hydroxyethyl)piperidin-1-karboxylát (ikaridin) | DK | 423-210-8 | 119515-38-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 797 | cis-1-((Z)-3-chlorallyl)-3,5,7-triaza-1-azoniaadamantanchlorid (cis-CTAC) | PL | 426-020-3 | 51229-78-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 813 | peroxyoktanová kyselina | FR | | 33734-57-5 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1014 | stříbrný zeolit | SE | není k dispozici | není k dispozici | | x | | x | x | | x | | x | | | | | | | | | |
| 152 | reakční produkty 5,5-dimethylhydantoinu, 5-ethyl-5-methylhydantoinu s bromem a chlorem (DCDMH) | NL | není k dispozici | není k dispozici | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 459 | reakční směs oxidu titaničitého a chloridu stříbrného | SE | není k dispozici | není k dispozici | x | x | | | | x | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 777 | reakční produkty 5,5-dimethylhydantoinu, 5-ethyl-5-methylhydantoinu s chlorem (DCEMH) | NL | není k dispozici | není k dispozici | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 810 | fosforečnanové sklo s obsahem stříbra | SE | není k dispozici | 308069-39-8 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 824 | stříbrno-zinečnatý zeolit | SE | není k dispozici | 130328-20-0 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1013 | stříbrno-mědnatý zeolit | SE | není k dispozici | 130328-19-7 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1017 | stříbro adsorbované na oxidu křemičitém (jako nanomateriál ve formě stabilního agregátu s primárními částicemi na nanoúrovni) | SE | není k dispozici | není k dispozici | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 854 | (RS)-3-alyl-2-metyl-4-oxocyklopent-2-enyl-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimetyl-3-(2-metylprop-1-enyl)-cyklopropankarboxylát (směs 4 stereoisomerů) (d-allethrin) | DE | přípravek na ochranu rostlin | 231937-89-6 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 855 | (RS)-3-allyl-2-methyl-4-oxocyklopent-2-en-1-yl-(1R,3R)-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-en-1-yl)cyklopropan-1-karboxylát (směs 2 stereoisomerů) (esbiothrin) | DE | přípravek na ochranu rostlin | 260359-57-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 843 | 4-brom-2-(4-chlorfenyl)-1-(ethoxymethyl)- 5-(trifluormethyl)pyrrol-3-karbonitril (chlorfenapyr) | PT | přípravek na ochranu rostlin | 122453-73-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 859 | polymer N-methylmethanaminu (EINECS 204-697-4) s (chlormethyl)oxiranem (EINECS 203-439-8)/polymerní kvartérní chlorid amonný (PQ Polymer) | HU | polymer | 25988-97-0 | | x | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 868 | polyhexamethylen-biguanid-hydrochlorid s číselně střední molekulovou hmotností (Mn) 1415 a průměrnou polydisperzitou (PDI) (PHMB(1415;4.7)) | FR | polymer | 32289-58-0 a 1802181-67-4 | | | x | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 869 | α-[2-(didecylmethylamonio)ethyl]-ω-[hydroxypoly(oxyethylen)-propionát] (Bardap 26) | IT | polymer | 94667-33-1 | | x | | x | | | | | | x | | | | | | | | |
| 872 | N-didecyl-N-dipolyethoxyammonium-borát/α, α′ -(didecyliminio)bis[ω-hydropoly(ethylenoxy)]-borát (polymerický betain) | EL | polymer | 214710-34-6 | | | | | | | | x | | | | | | | | | | |
| 1059 | pryskyřice paprik rodu Capsicum


  Výtažky a jejich fyzikálně modifikované deriváty. Jde o produkt, který může obsahovat pryskyřičné kyseliny a jejich estery, terpeny a produkty oxidace nebo polymerace těchto terpenů. (Capsicum frutescens, Solanaceae) | BE | není k dispozici | 8023-77-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1060 | Capsicum annuum, výtažek

  Výtažky a jejich fyzikálně modifikované deriváty, jako jsou tinktury, silice konkrétní (konkrety), silice absolutní, éterické oleje, olejopryskyřice, terpeny, deterpenované frakce, destiláty, rezidua atd., získané z Capsicum annuum, Solanaceae. | BE | 283-403-6 | 84625-29-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1061 | reakční směs (6E)-N-(4-hydroxy-3-methoxy-2-methylfenyl)-8-methylnon-6-enamidu a N-(4-hydroxy-3-methoxy-2-methylfenyl)-8-methylnonanamidu | BE | není k dispozici | není k dispozici | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1062 | D-fruktóza | AT | 200-333-3 | 57-48-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1063 | med | AT | | 8028-66-8 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1064 | slad, výtažek

  Výtažky a jejich fyzikálně modifikované deriváty, jako jsou tinktury, silice konkrétní (konkrety), silice absolutní, éterické oleje, olejopryskyřice, terpeny, deterpenované frakce, destiláty, rezidua atd., získané z Hordeum, Gramineae. | AT | 232-310-9 | 8002-48-0 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1065 | ocet
  (potravinářská jakost s obsahem kyseliny octové nejvýše 10 %) | AT | není k dispozici | 8028-52-2 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1066 | sýr | AT | není k dispozici | není k dispozici | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1067 | vejce v prášku | NL | není k dispozici | není k dispozici | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1068 | Saccharomyces cerevisiae | NL | není k dispozici | 68876-77-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1069 | koncentrovaná jablečná šťáva | NL | není k dispozici | není k dispozici | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1070 | pomeranč, sladký, výtažek

  Výtažky a jejich fyzikálně modifikované deriváty, jako jsou tinktury, silice konkrétní (konkrety), silice absolutní, éterické oleje, olejopryskyřice, terpeny, deterpenované frakce, destiláty, rezidua atd., získané z Citrus sinensis, Rutaceae. | CH | 232-433-8 | 8028-48-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1071 | česnek, výtažek

  Výtažky a jejich fyzikálně modifikované deriváty, jako jsou tinktury, silice konkrétní (konkrety), silice absolutní, éterické oleje, olejopryskyřice, terpeny, deterpenované frakce, destiláty, rezidua atd., získané z Allium sativum, Liliaceae. | AT | 232-371-1 | 8008-99-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |

Číslo položky

Název látky

Členský stát zpravodaj

Číslo ES

Číslo CAS

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

17

18

19

21

22

1

formaldehyd

DE

200-001-8

50-00-0

x

x

x

9

bronopol

ES

200-143-0

52-51-7

x

x

x

x

x

x

36

ethanol

EL

200-578-6

64-17-5

x

x

x

37

kyselina mravenčí

BE

200-579-1

64-18-6

x

x

x

x

x

x

x

1025

kyselina permravenčí vyrobená z kyseliny mravenčí a peroxidu vodíku

BE

x

x

x

x

x

x

x

43

kyselina salicylová

NL

200-712-3

69-72-7

x

x

x

52

ethylenoxid

NO

200-849-9

75-21-8

x

69

kyselina glykolová/kyselina 2-hydroxyethanová

NL

201-180-5

79-14-1

x

x

x

1026

kyselina peroxyoctová vyrobená z tetraacetylethylendiaminu (TAED) a peroxidu vodíku

AT

x

1027

kyselina peroxyoctová vyrobená z 1,3-diacetyloxypropan-2-yl acetátu a peroxidu vodíku

AT

x

x

1028

kyselina peroxyoctová vyrobená z tetraacetylethylendiaminu (TAED) a perboritanu sodného monohydrátu

AT

x

1029

kyselina peroxyoctová vyrobená hydrohydrolýzou N-acetylkaprolaktamu peroxidem vodíku za zásaditých podmínek

AT

x

71

L-(+)-mléčná kyselina

DE

201-196-2

79-33-4

x

79

2-isopropenyl-8,9-dimethoxy-1,2,6,6a,12,12a-hexahydrochromeno[3,4-b]furo[2,3-h]chromen-6-on (rotenon)

UK

201-501-9

83-79-4

x

85

symklosen

UK

201-782-8

87-90-1

x

x

x

x

x

x

92

bifenyl-2-ol

ES

201-993-5

90-43-7

x

x

x

113

cinnamaldehyd/3-fenylprop-2-enal (cinnamaldehyd)

UK

203-213-9

104-55-2

x

117

geraniol

FR

203-377-1

106-24-1

x

x

122

glyoxal

FR

203-474-9

107-22-2

x

x

x

133

hexa-2,4-dienová kyselina (kyselina sorbová)

DE

203-768-7

110-44-1

x

154

chlorofen

NO

204-385-8

120-32-1

x

171

2-fenoxyethan-1-ol

UK

204-589-7

122-99-6

x

x

x

x

x

1072

oxid uhličitý

FR

204-696-9

124-38-9

x

179

oxid uhličitý vyrobený z propanu, butanu nebo směsi obou spalováním

FR

x

180

(natrium-kakodylát) – natrium-dimethylarsinát

PT

204-708-2

124-65-2

x

185

tosylchloramid, sodná sůl (chloramin T)

ES

204-854-7

127-65-1

x

x

x

x

187

kalium-dimethyldithiokarbamát

UK

204-875-1

128-03-0

x

x

x

188

natrium-dimethyldithiokarbamát

UK

204-876-7

128-04-1

x

x

x

195

natrium-bifenyl-2-olát

ES

205-055-6

132-27-4

x

x

x

x

x

x

206

thiram

BE

205-286-2

137-26-8

x

210

metham-natrium

BE

205-293-0

137-42-8

x

x

227

2-(thiazol-4-yl)benzimidazol (thiabendazol)

ES

205-725-8

148-79-8

x

x

x

235

diuron

DK

206-354-4

330-54-1

x

x

239

karbamonitril

DE

206-992-3

420-04-2

x

x

253

tetrahydro-3,5-dimethyl-1,3,5-thiadiazin-2-thion (dazomet)

BE

208-576-7

533-74-4

x

x

283

terbutryn

SK

212-950-5

886-50-0

x

x

x

292

[(1,3-dioxo-1,3,4,5,6,7-hexahydro-2H- isoindol-2-yl)methyl]-trans-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-en-1-yl)cyklopropan-1- karboxylát (d-trans-tetramethrin)

DE

214-619-0

1166-46-7

x

321

monolinuron

UK

217-129-5

1746-81-2

x

330

N-(3-aminopropyl)-N-dodecylpropan-1,3-diamin (diamin)

PT

219-145-8

2372-82-9

x

x

x

x

x

x

x

x

336

N,N′-dimethyl-2,2′-disulfandiyldibenzamid (DTBMA)

PL

219-768-5

2527-58-4

x

339

1,2-benzoisothiazol-3(2H)-on (BIT)

ES

220-120-9

2634-33-5

x

x

x

x

x

x

341

2-methyltetrahydroisothiazol-3(2H)-on (MIT)

SI

220-239-6

2682-20-4

x

346

natrium-dichlorisokyanurát dihydrát

UK

220-767-7

51580-86-0

x

x

x

x

x

x

345

natrium-dichlorisokyanurát

UK

220-767-7

2893-78-9

x

x

x

x

x

x

348

ethyl(hexadecyl)dimethylamonium-ethyl-sulfát (MES)

PL

221-106-5

3006-10-8

x

359

formaldehyd uvolněný z (ethylendioxy)dimethanolu (reakční produkty ethylenglykolu a paraformaldehydu (EGForm))

PL

222-720-6

3586-55-8

x

x

x

x

x

365

pyridin-2-thiol-1-oxid, sodná sůl (pyrithion sodný)

SE

223-296-5

3811-73-2

x

x

x

x

x

x

368

1-(3-chlorallyl)-3,5,7-triaza-1-azoniaadamantan-chlorid (CTAC)

PL

223-805-0

4080-31-3

x

x

x

377

1,3,5-tris(2-hydroxyethyl)hexahydro-1,3,5-triazin (HHT)

PL

225-208-0

4.4.4719

x

x

x

x

382

1,3,4,6-tetrakis(hydroxymethyl)hexahydroimidazo[4,5-d]imidazol-2,5-dion (TMAD)

ES

226-408-0

5395-50-6

x

x

x

x

x

392

methylen-dithiokyanát

FR

228-652-3

6317-18-6

x

393

1,3-bis(hydroxymethyl)-5,5-dimethylimidazolidin-2,4-dion (DMDMH)

PL

229-222-8

6440-58-0

x

x

397

didecyldimethylamonium-chlorid (DDAC)

IT

230-525-2

7173-51-5

x

x

x

x

x

x

x

x

401

stříbro

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

x

1023

stříbro, jako nanomateriál

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

405

oxid siřičitý vyrobený ze síry spalováním

DE

x

424

aktivní brom vyrobený z bromidu sodného a chlornanu sodného

NL

x

x

x

1030

aktivní brom vyrobený z bromidu sodného a chlornanu vápenatého

NL

x

x

x

1031

aktivní brom vyrobený z bromidu sodného a chloru

NL

x

x

x

1032

aktivní brom vyrobený z bromidu sodného elektrolýzou

NL

x

x

x

1033

aktivní brom vyrobený z kyseliny bromové a močoviny a brommočoviny

NL

x

x

1034

aktivní brom vyrobený z bromnanu sodného a N-bromsulfamátu a kyseliny sulfamové

NL

x

1035

aktivní brom vyrobený z ozonu a bromidu z přírodních vod a bromidu sodného

NL

x

434

tetramethrin

DE

231-711-6

7696-12-0

x

439

peroxid vodíku

FI

231-765-0

7722-84-1

x

x

1036

peroxid vodíku uvolněný z perkarbonátu sodného

FI

x

x

x

444

7a-ethyldihydro-1H,3H,5H-oxazolo[3,4-c]oxazol (EDHO)

PL

231-810-4

7747-35-5

x

x

450

dusičnan stříbrný

SE

231-853-9

7761-88-8

x

453

peroxodisíran sodný

PT

231-892-1

7775-27-1

x

432

aktivní chlor uvolněný z chlornanu sodného

IT

x

x

455

aktivní chlor uvolněný z chlornanu vápenatého

IT

x

457

aktivní chlor uvolněný z chloru

IT

x

458

monochloramin vyrobený ze síranu amonného a zdroje chloru

UK

x

x

1016

chlorid stříbrný

SE

232-033-3

7783-90-6

x

x

x

x

x

473

pyrethriny a pyrethroidy

ES

232-319-8

8003-34-7

x

x

491

oxid chloričitý

DE

233-162-8

10049-04-4

x

x

x

x

x

x

1037

oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného elektrolýzou

PT

x

x

x

x

x

x

1038

oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného acidifikací

PT

x

x

x

x

x

x

1039

oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného oxidací

PT

x

x

x

x

x

x

1040

oxid chloričitý vyrobený z chlorečnanu sodného a peroxidu vodíku v přítomnosti silné kyseliny

PT

x

x

x

x

1041

oxid chloričitý vyrobený z chloridu sodného elektrolýzou

DE

x

x

x

x

x

x

1042

oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného a bisulfátu sodného a kyseliny chlorovodíkové

DE

x

x

1043

oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného a bisulfátu sodného

DE

x

x

x

x

x

x

1044

oxid chloričitý vyrobený z chloritanu sodného a peroxodisíranu sodného

DE

x

x

x

x

x

x

494

2,2-dibrom-2-kyanacetamid (DBNPA)

DK

233-539-7

10222-01-2

x

x

x

x

x

x

501

karbendazim

DE

234-232-0

10605-21-7

x

x

x

1022

chlorid-pentahydroxid dihlinitý

NL

234-933-1

12042-91-0

x

515

chloramin aktivovaný bromidem (BAC) vyrobený z prekurzorů bromidu amonného a chlornanu sodného

SE

x

x

522

zink-1-oxo-1λ5-pyridin-2-thiolát

SE

236-671-3

13463-41-7

x

x

x

x

x

x

524

dodecylguanidin-monohydrochlorid

ES

237-030-0

13590-97-1

x

x

529

aktivní brom získaný z brommonochloridu

NL

x

531

(benzyloxy)methanol

UK

238-588-8

14548-60-8

x

x

550

5,5′-bis(4-chlorfenyl)-1,1′-(hexan-1,6- diyl)bis(biguanid)-bis(d-glukonát) (CHDG)

PT

242-354-0

18472-51-0

x

x

x

554

4-[(dijodmethyl)sulfonyl]-1-methylbenzen

UK

243-468-3

20018-09-1

x

x

x

x

559

[(benzothiazol-2-yl)sulfanyl]methyl-thiokyanát (TCMTB)

NO

244-445-0

21564-17-0

x

x

562

[2-methyl-4-oxo-3-(prop-2-yn-1-yl)cyklopent-2-en-1-yl]-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-en-1-yl)cyklopropan-1-karboxylát (prallethrin)

EL

245-387-9

23031-36-9

x

563

kalium-(E,E)-hexa-2,4-dienoát (sorbát draselný)

DE

246-376-1

24634-61-5

x

566

reakční produkty paraformaldehydu a 2-hydroxypropylaminu (poměr 1:1) (HPT)

AT

x

x

x

x

571

2-oktyltetrahydroisothiazol-3-on (OIT)

UK

247-761-7

26530-20-1

x

x

x

x

x

x

577

dimethyl(oktadecyl)[3-(trimethoxysilyl)propyl]amonium-chlorid

ES

248-595-8

27668-52-6

x

x

x

588

bromchlor-5,5-dimethylimidazolidin-2,4-dion (BCDMH/bromchlordimethylhydantoin)

NL

251-171-5

32718-18-6

x

x

x

590

3-(4-isopropylfenyl)-1,1-dimethylmočovina (isoproturon)

DE

251-835-4

34123-59-6

x

x

597

1-[2-(allyloxy)-2-(2,4-dichlorfenyl)ethyl]imidazol (imazalil)

DE

252-615-0

35554-44-0

x

599

S-[(6-chlor-2-oxooxazolo[4,5-b]pyridin-3(2H)-yl)methyl]-O,O-dimethyl-fosforothioát (azamethifos)

UK

252-626-0

35575-96-3

x

608

dimethyl(tetradecyl)[3-(trimethoxysilyl)propyl]amonium-chlorid

PL

255-451-8

41591-87-1

x

1045

olej z Eucalyptus citriodora, hydratovaný, cyklizovaný

UK

1245629-80-4

x

1046

olej z Cymbopogon winterianus, frakcionovaný, hydratovaný, cyklizovaný

UK

není k dispozici

není k dispozici

x

1047

olej z Eucalyptus citriodora a citronellalu, hydratovaný, cyklizovaný

UK

není k dispozici

není k dispozici

x

609

2-hydroxy-α,α,4-trimethylcyklohexanmethanol

UK

255-953-7

42822-86-6

x

619

3-jodprop-2-yn-1-yl-N-butylkarbamát (IPBC)

DK

259-627-5

55406-53-6

x

x

x

620

tetrakis(hydroxymethyl)fosfonium-sulfát (2:1) (THPS)

MT

259-709-0

55566-30-8

x

x

x

648

4,5-dichlor-2-oktylisothiazol-3(2H)-on (4,5-dichlor-2-oktyl-2H-isothiazol-3-on (DCOIT))

NO

264-843-8

64359-81-5

x

x

x

x

656

reakční produkty paraformaldehydu a 2-hydroxypropylaminu (poměr 3:2) (MBO)

AT

x

x

x

x

x

667

alkyl(C12-18)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC (C12-18))

IT

269-919-4

68391-01-5

x

x

x

x

x

x

x

x

671

alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC/BKC (C12-C16))

IT

270-325-2

68424-85-1

x

x

x

x

x

x

x

x

673

didecyldimethylamonium-chlorid (DDAC (C8-10))

IT

270-331-5

68424-95-3

x

x

x

x

x

x

x

x

690

alkyl(C12-18)benzyl(dimethyl)amoniové soli 1,1-dioxo-1λ-1,2-benzoisothiazol- 3(2H)-onu (1:1) (ADBAS)

MT

273-545-7

68989-01-5

x

x

691

natrium-N-(hydroxymethyl)glycinát

AT

274-357-8

70161-44-3

x

692

alkyl(C10-16)dimethylaminoxidy

PT

274-687-2

70592-80-2

x

693

bis(peroxosíran)-bis(síran) pentadraselný (KPMS)

SI

274-778-7

70693-62-8

x

x

x

x

939

aktivní chlor vyrobený z chloridu sodného elektrolýzou

SK

x

x

x

x

x

x

1048

aktivní chlor uvolněný z kyseliny chlorné

SK

x

x

x

x

1049

aktivní chlor vyrobený z chloridu sodného a bis(peroxosíranu)-bis(síranu) pentadraselného

SI

x

x

x

x

1050

aktivní chlor vyrobený z mořské vody (chloridu sodného) elektrolýzou

FR

x

1051

aktivní chlor vyrobený z hexahydrátu chloridu hořečnatého a chloridu draselného elektrolýzou

FR

x

1052

aktivní chlor vyrobený z hexahydrátu chloridu hořečnatého elektrolýzou

FR

x

1053

aktivní chlor vyrobený z chloridu draselného elektrolýzou

DK

x

x

1054

aktivní chlor vyrobený z N-chlorosulfamátu sodného

SI

x

x

x

1055

aktivní chlor vyrobený z chloridu sodného a bis(peroxosíranu)-bis(síranu) pentadraselného a kyseliny sulfamové

SI

x

x

1056

aktivní chlor vyrobený z kyseliny chlorovodíkové elektrolýzou

SI

x

x

x

701

dihydrogen-bis(monoperoxyftalato)magnesát (MMPP)

PL

279-013-0

84665-66-7

x

1024

výtažek margosy z oleje lisovaného za studena z jader rostliny Azadirachta indica extrahovaný se superkritickým oxidem uhličitým

DE

x

724

alkyl(C12-C14)dimethylbenzylammoniumchlorid (ADBAC (C12-C14))

IT

287-089-1

85409-22-9

x

x

x

x

x

x

x

x

725

alkyl (C12-C14) dimethyl(ethylbenzyl)ammoniumchlorid (ADEBAC (C12-C14))

IT

287-090-7

85409-23-0

x

x

x

x

x

x

x

x

731

kopretina stračkolistá, Chrysanthemum cinerariaefolium, výtažek

ES

289-699-3

89997-63-7

x

1057

Chrysanthemum cinerariaefolium, výtažek z otevřených a zralých květů Tanacetum cinerariifolium, získaný uhlovodíkovým rozpouštědlem

ES

x

x

1058

Chrysanthemum cinerariaefolium, výtažek z otevřených a zralých květů Tanacetum cinerariifolium, získaný superkritickým oxidem uhličitým

ES

x

x

744

levandule zvrhlá, Lavandula hybrida, výtažek/levandulový olej

PT

294-470-6

91722-69-9

x

779

reakční produkty kyseliny glutamové a N-alkyl(C12-C14propan-1,2-diaminu (glukoprotamin)

DE

403-950-8

164907-72-6

x

x

785

6-ftalimidoperoxyhexanová kyselina (PAP)

IT

410-850-8

128275-31-0

x

x

791

2-butyl-1,2-benzothiazol-3(2H)-on (BBIT)

CZ

420-590-7

4.7.4299

x

x

x

x

x

792

oxid chloričitý vyrobený z komplexu tetrachlordekaoxidu (TCDO) acidifikací

DE

x

x

811

hydrogenfosforečnan stříbrno-sodno-zirkoničitý

SE

422-570-3

265647-11-8

x

x

x

x

x

794

sek-butyl-2,2-(2-hydroxyethyl)piperidin-1-karboxylát (ikaridin)

DK

423-210-8

119515-38-7

x

797

cis-1-((Z)-3-chlorallyl)-3,5,7-triaza-1-azoniaadamantanchlorid (cis-CTAC)

PL

426-020-3

51229-78-8

x

x

813

peroxyoktanová kyselina

FR

33734-57-5

x

x

x

1014

stříbrný zeolit

SE

není k dispozici

není k dispozici

x

x

x

x

x

152

reakční produkty 5,5-dimethylhydantoinu, 5-ethyl-5-methylhydantoinu s bromem a chlorem (DCDMH)

NL

není k dispozici

není k dispozici

x

459

reakční směs oxidu titaničitého a chloridu stříbrného

SE

není k dispozici

není k dispozici

x

x

x

x

x

x

x

777

reakční produkty 5,5-dimethylhydantoinu, 5-ethyl-5-methylhydantoinu s chlorem (DCEMH)

NL

není k dispozici

není k dispozici

x

810

fosforečnanové sklo s obsahem stříbra

SE

není k dispozici

308069-39-8

x

x

x

824

stříbrno-zinečnatý zeolit

SE

není k dispozici

130328-20-0

x

x

x

x

1013

stříbrno-mědnatý zeolit

SE

není k dispozici

130328-19-7

x

x

x

x

1017

stříbro adsorbované na oxidu křemičitém (jako nanomateriál ve formě stabilního agregátu s primárními částicemi na nanoúrovni)

SE

není k dispozici

není k dispozici

x

854

(RS)-3-alyl-2-metyl-4-oxocyklopent-2-enyl-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimetyl-3-(2-metylprop-1-enyl)-cyklopropankarboxylát (směs 4 stereoisomerů) (d-allethrin)

DE

přípravek na ochranu rostlin

231937-89-6

x

855

(RS)-3-allyl-2-methyl-4-oxocyklopent-2-en-1-yl-(1R,3R)-2,2-dimethyl-3-(2-methylprop-1-en-1-yl)cyklopropan-1-karboxylát (směs 2 stereoisomerů) (esbiothrin)

DE

přípravek na ochranu rostlin

260359-57-7

x

843

4-brom-2-(4-chlorfenyl)-1-(ethoxymethyl)- 5-(trifluormethyl)pyrrol-3-karbonitril (chlorfenapyr)

PT

přípravek na ochranu rostlin

122453-73-0

x

859

polymer N-methylmethanaminu (EINECS 204-697-4) s (chlormethyl)oxiranem (EINECS 203-439-8)/polymerní kvartérní chlorid amonný (PQ Polymer)

HU

polymer

25988-97-0

x

x

868

polyhexamethylen-biguanid-hydrochlorid s číselně střední molekulovou hmotností (Mn) 1415 a průměrnou polydisperzitou (PDI) (PHMB(1415;4.7))

FR

polymer

32289-58-0 a 1802181-67-4

x

x

x

869

α-[2-(didecylmethylamonio)ethyl]-ω-[hydroxypoly(oxyethylen)-propionát] (Bardap 26)

IT

polymer

94667-33-1

x

x

x

872

N-didecyl-N-dipolyethoxyammonium-borát/α, α′ -(didecyliminio)bis[ω-hydropoly(ethylenoxy)]-borát (polymerický betain)

EL

polymer

214710-34-6

x

1059

pryskyřice paprik rodu Capsicum

Výtažky a jejich fyzikálně modifikované deriváty. Jde o produkt, který může obsahovat pryskyřičné kyseliny a jejich estery, terpeny a produkty oxidace nebo polymerace těchto terpenů. (Capsicum frutescens, Solanaceae)

BE

není k dispozici

8023-77-6

x

1060

Capsicum annuum, výtažek

Výtažky a jejich fyzikálně modifikované deriváty, jako jsou tinktury, silice konkrétní (konkrety), silice absolutní, éterické oleje, olejopryskyřice, terpeny, deterpenované frakce, destiláty, rezidua atd., získané z Capsicum annuum, Solanaceae.

BE

283-403-6

84625-29-6

x

1061

reakční směs (6E)-N-(4-hydroxy-3-methoxy-2-methylfenyl)-8-methylnon-6-enamidu a N-(4-hydroxy-3-methoxy-2-methylfenyl)-8-methylnonanamidu

BE

není k dispozici

není k dispozici

x

1062

D-fruktóza

AT

200-333-3

57-48-7

x

1063

med

AT

8028-66-8

x

1064

slad, výtažek

Výtažky a jejich fyzikálně modifikované deriváty, jako jsou tinktury, silice konkrétní (konkrety), silice absolutní, éterické oleje, olejopryskyřice, terpeny, deterpenované frakce, destiláty, rezidua atd., získané z Hordeum, Gramineae.

AT

232-310-9

8002-48-0

x

1065

ocet

(potravinářská jakost s obsahem kyseliny octové nejvýše 10 %)

AT

není k dispozici

8028-52-2

x

1066

sýr

AT

není k dispozici

není k dispozici

x

1067

vejce v prášku

NL

není k dispozici

není k dispozici

x

1068

Saccharomyces cerevisiae

NL

není k dispozici

68876-77-7

x

1069

koncentrovaná jablečná šťáva

NL

není k dispozici

není k dispozici

x

1070

pomeranč, sladký, výtažek

Výtažky a jejich fyzikálně modifikované deriváty, jako jsou tinktury, silice konkrétní (konkrety), silice absolutní, éterické oleje, olejopryskyřice, terpeny, deterpenované frakce, destiláty, rezidua atd., získané z Citrus sinensis, Rutaceae.

CH

232-433-8

8028-48-6

x

1071

česnek, výtažek

Výtažky a jejich fyzikálně modifikované deriváty, jako jsou tinktury, silice konkrétní (konkrety), silice absolutní, éterické oleje, olejopryskyřice, terpeny, deterpenované frakce, destiláty, rezidua atd., získané z Allium sativum, Liliaceae.

AT

232-371-1

8008-99-9

x

---

| 1.2.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 31/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 31/21

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/158

ze dne 31. ledna 2019,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky methoxyfenozid jako látky, která se má nahradit, a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na článek 24 ve spojení s čl. 20 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnicí Komise 2005/3/ES (2) byl methoxyfenozid zařazen jako účinná látka do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3). |
| --- | --- |

(1)

Směrnicí Komise 2005/3/ES (2) byl methoxyfenozid zařazen jako účinná látka do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3).

| (2) | Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4).

| (3) | Platnost schválení účinné látky methoxyfenozid, jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dnem 31. července 2019. |
| --- | --- |

(3)

Platnost schválení účinné látky methoxyfenozid, jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dnem 31. července 2019.

| (4) | V souladu s článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 844/2012 (5) a ve lhůtě stanovené v uvedeném článku byla předložena žádost o obnovení schválení methoxyfenozidu. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 844/2012 (5) a ve lhůtě stanovené v uvedeném článku byla předložena žádost o obnovení schválení methoxyfenozidu.

| (5) | Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 844/2012. Zpravodajský členský stát shledal žádost úplnou. |
| --- | --- |

(5)

Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 844/2012. Zpravodajský členský stát shledal žádost úplnou.

| (6) | Zpravodajský členský stát vypracoval po konzultaci se spoluzpravodajským členským státem hodnotící zprávu o obnovení a dne 4. srpna 2016 ji předložil Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi. |
| --- | --- |

(6)

Zpravodajský členský stát vypracoval po konzultaci se spoluzpravodajským členským státem hodnotící zprávu o obnovení a dne 4. srpna 2016 ji předložil Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi.

| (7) | Úřad předal hodnotící zprávu o obnovení žadateli a členským státům, aby se k ní vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti. |
| --- | --- |

(7)

Úřad předal hodnotící zprávu o obnovení žadateli a členským státům, aby se k ní vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti.

| (8) | Dne 10. srpna 2017 oznámil úřad Komisi své závěry (6) ohledně toho, zda lze očekávat, že methoxyfenozid splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Dne 25. května 2018 předložila Komise Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva návrh zprávy o obnovení schválení methoxyfenozidu. |
| --- | --- |

(8)

Dne 10. srpna 2017 oznámil úřad Komisi své závěry (6) ohledně toho, zda lze očekávat, že methoxyfenozid splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Dne 25. května 2018 předložila Komise Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva návrh zprávy o obnovení schválení methoxyfenozidu.

| (9) | Pokud jde o nová kritéria pro určení vlastností vyvolávajících narušení činnosti endokrinního systému zavedená nařízením Komise (EU) 2018/605 (7), které se stalo použitelným dne 10. listopadu 2018, naznačuje závěr úřadu, že je vysoce nepravděpodobné, že methoxyfenozid je endokrinní disruptor, pokud jde o estrogenní, androgenní a steroidogenní účinky. Kromě toho dostupné důkazy (zkouška metamorfózy obojživelníků) naznačují, že methoxyfenozid pravděpodobně není endokrinním disruptorem, pokud jde o účinky na štítnou žlázu. Komise se proto domnívá, že methoxyfenozid nelze považovat za látku s vlastnostmi vyvolávajícími narušení činnosti endokrinního systému. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o nová kritéria pro určení vlastností vyvolávajících narušení činnosti endokrinního systému zavedená nařízením Komise (EU) 2018/605 (7), které se stalo použitelným dne 10. listopadu 2018, naznačuje závěr úřadu, že je vysoce nepravděpodobné, že methoxyfenozid je endokrinní disruptor, pokud jde o estrogenní, androgenní a steroidogenní účinky. Kromě toho dostupné důkazy (zkouška metamorfózy obojživelníků) naznačují, že methoxyfenozid pravděpodobně není endokrinním disruptorem, pokud jde o účinky na štítnou žlázu. Komise se proto domnívá, že methoxyfenozid nelze považovat za látku s vlastnostmi vyvolávajícími narušení činnosti endokrinního systému.

| (10) | Žadateli byla poskytnuta možnost předložit k návrhu zprávy o obnovení schválení připomínky. |
| --- | --- |

(10)

Žadateli byla poskytnuta možnost předložit k návrhu zprávy o obnovení schválení připomínky.

| (11) | Bylo zjištěno, že v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího methoxyfenozid jsou kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 splněna. Proto je vhodné schválení methoxyfenozidu obnovit. |
| --- | --- |

(11)

Bylo zjištěno, že v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího methoxyfenozid jsou kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 splněna. Proto je vhodné schválení methoxyfenozidu obnovit.

| (12) | Posouzení rizik pro účely obnovení schválení methoxyfenozidu vychází z omezeného počtu reprezentativních použití, která však neomezují použití, pro něž mohou být přípravky na ochranu rostlin obsahující methoxyfenozid povoleny. Proto je vhodné zrušit omezení použití pouze jako insekticid. |
| --- | --- |

(12)

Posouzení rizik pro účely obnovení schválení methoxyfenozidu vychází z omezeného počtu reprezentativních použití, která však neomezují použití, pro něž mohou být přípravky na ochranu rostlin obsahující methoxyfenozid povoleny. Proto je vhodné zrušit omezení použití pouze jako insekticid.

| (13) | Komise však považuje methoxyfenozid za látku, která se má nahradit, podle článku 24 nařízení (ES) č. 1107/2009. Methoxyfenozid je perzistentní a toxická látka podle bodu 3.7.2.1, resp. 3.7.2.3 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009, jelikož poločas rozpadu v půdě a vodě je delší než 120 dnů a dlouhodobá koncentrace bez pozorovaného účinku u sladkovodních organismů je menší než 0,01 mg/l. Methoxyfenozid tedy splňuje podmínku stanovenou v druhé odrážce bodu 4 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009. |
| --- | --- |

(13)

Komise však považuje methoxyfenozid za látku, která se má nahradit, podle článku 24 nařízení (ES) č. 1107/2009. Methoxyfenozid je perzistentní a toxická látka podle bodu 3.7.2.1, resp. 3.7.2.3 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009, jelikož poločas rozpadu v půdě a vodě je delší než 120 dnů a dlouhodobá koncentrace bez pozorovaného účinku u sladkovodních organismů je menší než 0,01 mg/l. Methoxyfenozid tedy splňuje podmínku stanovenou v druhé odrážce bodu 4 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009.

| (14) | Proto je vhodné obnovit schválení methoxyfenozidu jako látky, která se má nahradit, podle článku 24 nařízení (ES) č. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Proto je vhodné obnovit schválení methoxyfenozidu jako látky, která se má nahradit, podle článku 24 nařízení (ES) č. 1107/2009.

| (15) | V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné stanovit určité podmínky a omezení. Zejména je vhodné omezit používání přípravků na ochranu rostlin obsahujících methoxyfenozid na skleníky, aby se minimalizovala expozice podzemních vod a necílových organismů, a vyžádat si další potvrzující informace. |
| --- | --- |

(15)

V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné stanovit určité podmínky a omezení. Zejména je vhodné omezit používání přípravků na ochranu rostlin obsahujících methoxyfenozid na skleníky, aby se minimalizovala expozice podzemních vod a necílových organismů, a vyžádat si další potvrzující informace.

| (16) | Ačkoli lze na základě dostupných vědeckých informacích shrnutých v závěru úřadu důvodně očekávat, že methoxyfenozid velmi pravděpodobně nemá vlastnosti vyvolávající narušení činnosti endokrinního systému, s cílem zvýšit důvěru v tento závěr by měl žadatel v souladu s bodem 2 odst. 2 písm. b) přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 předložit aktualizované posouzení předložených informací a případně další informace, aby se potvrdila absence endokrinního účinku na štítnou žlázu. |
| --- | --- |

(16)

Ačkoli lze na základě dostupných vědeckých informacích shrnutých v závěru úřadu důvodně očekávat, že methoxyfenozid velmi pravděpodobně nemá vlastnosti vyvolávající narušení činnosti endokrinního systému, s cílem zvýšit důvěru v tento závěr by měl žadatel v souladu s bodem 2 odst. 2 písm. b) přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 předložit aktualizované posouzení předložených informací a případně další informace, aby se potvrdila absence endokrinního účinku na štítnou žlázu.

| (17) | Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(17)

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (18) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/917 (8) byla prodloužena doba platnosti schválení methoxyfenozidu do 31. července 2019, aby bylo možno postup pro obnovení schválení uvedené látky dokončit před uplynutím platnosti schválení. Avšak vzhledem k tomu, že před tímto prodlouženým datem skončení platnosti bylo přijato rozhodnutí o obnovení schválení, mělo by se toto nařízení začít používat ode dne 1. dubna 2019. |
| --- | --- |

(18)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/917 (8) byla prodloužena doba platnosti schválení methoxyfenozidu do 31. července 2019, aby bylo možno postup pro obnovení schválení uvedené látky dokončit před uplynutím platnosti schválení. Avšak vzhledem k tomu, že před tímto prodlouženým datem skončení platnosti bylo přijato rozhodnutí o obnovení schválení, mělo by se toto nařízení začít používat ode dne 1. dubna 2019.

| (19) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(19)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Obnovení schválení účinné látky jako látky, která se má nahradit

Schválení účinné látky methoxyfenozid jako látky, která se má nahradit, se obnovuje podle ustanovení v příloze I.

Článek 2

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. dubna 2019.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. ledna 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Směrnice Komise 2005/3/ES ze dne 19. ledna 2005, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinných látek imazosulfuron, laminarin, metoxyfenozid a s-metachlor (Úř. věst. L 20, 22.1.2005, s. 19).

2

(3)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 844/2012 ze dne 18. září 2012, kterým se stanoví ustanovení nezbytná k provedení postupu obnovení schválení účinných látek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  EFSA Journal 2017;15(9):4978.

6

(7)  Nařízení Komise (EU) 2018/605 ze dne 19. dubna 2018, kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 1107/2009 a stanoví se vědecká kritéria pro určení vlastností vyvolávajících narušení činnosti endokrinního systému (Úř. věst. L 101, 20.4.2018, s. 33).

7

(8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/917 ze dne 27. června 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek alfa-cypermethrin, beflubutamid, benalaxyl, benthiavalikarb, bifenazát, boscalid, bromoxynil, kaptan, karvon, chlorprofam, kyazofamid, desmedifam, dimethoát, dimethomorf, dikvat, ethefon, ethoprofos, etoxazol, famoxadon, fenamidon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanát, Gliocladium catenulatum kmen: J1446, isoxaflutol, metalaxyl-m, methiokarb, methoxyfenozid, metribuzin, milbemektin, oxasulfuron, Paecilomyces lilacinus kmen 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-methyl, propamokarb, prothiokonazol, pymetrozin a s-metolachlor (Úř. věst. L 163, 28.6.2018, s. 13).

8

Gliocladium catenulatum

Paecilomyces lilacinus

---

PŘÍLOHA I

| Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Methoxyfenozid
  CAS 161050-58-4
  CIPAC 656 | N-terc-butyl-N′-(3-methoxy-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid | ≥ 970 g/kg
  Následující nečistoty nesmí v technickém materiálu překročit tyto hodnoty: | Terc-butylhydrazin < 0,001 g/kg |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

Methoxyfenozid

CAS 161050-58-4

CIPAC 656

N-terc-butyl-N′-(3-methoxy-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid

≥ 970 g/kg

Následující nečistoty nesmí v technickém materiálu překročit tyto hodnoty:

Terc-butylhydrazin < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

1. dubna 2019

31. března 2026

Povolena jsou pouze použití ve sklenících.

Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání methoxyfenozidu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.

Při svém celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

| — | ochraně podzemních vod, je-li tato látka používána v oblastech s citlivými půdními a/nebo klimatickými podmínkami, |
| --- | --- |

—

ochraně podzemních vod, je-li tato látka používána v oblastech s citlivými půdními a/nebo klimatickými podmínkami,

| — | riziku kumulace v půdě, |
| --- | --- |

—

riziku kumulace v půdě,

| — | ochraně necílových členovců, organismů žijících v sedimentu a vodních organismů. |
| --- | --- |

—

ochraně necílových členovců, organismů žijících v sedimentu a vodních organismů.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

Žadatel předloží Komisi, členským státům a úřadu potvrzující informace, pokud jde o:

| 1. | srovnávací studii metabolismu in vitro týkající se methoxyfenozidu do 1. dubna 2020; |
| --- | --- |

1.

srovnávací studii metabolismu in vitro týkající se methoxyfenozidu do 1. dubna 2020;

| 2. | účinku procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách, když jsou čerpány pro pitnou vodu, do 2 let od přijetí pokynů k hodnocení účinků procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemích vodách. |
| --- | --- |

2.

účinku procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách, když jsou čerpány pro pitnou vodu, do 2 let od přijetí pokynů k hodnocení účinků procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemích vodách.

Žadatel rovněž poskytne aktualizované posouzení předložených informací a případně další informace za účelem potvrzení absence endokrinního účinku na štítnou žlázu v souladu s body 3.6.5 a 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009, ve znění nařízení Komise (EU) 2018/605 (2), do 1. února 2021.

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkumu.

(2)  Nařízení Komise (EU) 2018/605 ze dne 19. dubna 2018, kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 1107/2009 a stanoví se vědecká kritéria pro určení vlastností vyvolávajících narušení činnosti endokrinního systému (Úř. věst. L 101, 20.4.2018, s. 33).

---

PŘÍLOHA II

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění takto:

| 1) | v části A se zrušuje položka 96 pro methoxyfenozid; |
| --- | --- |

1)

v části A se zrušuje položka 96 pro methoxyfenozid;

| 2) | v části E se doplňuje nová položka, která zní:











  Č. | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „11 | Methoxyfenozid
  CAS 161050-58-4
  CIPAC 656 | N-terc-butyl-N′-(3-methoxy-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid | ≥ 970 g/kg
  Následující nečistoty nesmí v technickém materiálu překročit tyto hodnoty: | Terc-butylhydrazin < 0,001 g/kg |

2)

v části E se doplňuje nová položka, která zní:

Č.

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

„11

Methoxyfenozid

CAS 161050-58-4

CIPAC 656

N-terc-butyl-N′-(3-methoxy-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid

≥ 970 g/kg

Následující nečistoty nesmí v technickém materiálu překročit tyto hodnoty:

Terc-butylhydrazin < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

1. dubna 2019

31. března 2026

Povolena jsou pouze použití ve sklenících.

Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání methoxyfenozidu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.

Při svém celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

| — | ochraně podzemních vod, je-li tato látka používána v oblastech s citlivými půdními a/nebo klimatickými podmínkami, |
| --- | --- |

—

ochraně podzemních vod, je-li tato látka používána v oblastech s citlivými půdními a/nebo klimatickými podmínkami,

| — | riziku kumulace v půdě, |
| --- | --- |

—

riziku kumulace v půdě,

| — | ochraně necílových členovců, organismů žijících v sedimentu a vodních organismů. |
| --- | --- |

—

ochraně necílových členovců, organismů žijících v sedimentu a vodních organismů.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

Žadatel předloží Komisi, členským státům a úřadu potvrzující informace, pokud jde o:

| 1. | srovnávací studii metabolismu in vitro týkající se methoxyfenozidu do 1. dubna 2020; |
| --- | --- |

1.

srovnávací studii metabolismu in vitro týkající se methoxyfenozidu do 1. dubna 2020;

| 2. | účinku procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách, když jsou čerpány pro pitnou vodu, do 2 let od přijetí pokynů k hodnocení účinků procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemích vodách. |
| --- | --- |

2.

účinku procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách, když jsou čerpány pro pitnou vodu, do 2 let od přijetí pokynů k hodnocení účinků procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemích vodách.

Žadatel rovněž poskytne aktualizované posouzení předložených informací a případně další informace za účelem potvrzení absence endokrinního účinku na štítnou žlázu v souladu s body 3.6.5 a 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009, ve znění nařízení Komise (EU) 2018/605 (2), do 1. února 2021.

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkumu.

(2)  Nařízení Komise (EU) 2018/605 ze dne 19. dubna 2018, kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 1107/2009 a stanoví se vědecká kritéria pro určení vlastností vyvolávajících narušení činnosti endokrinního systému (Úř. věst. L 101, 20.4.2018, s. 33).“

---

| 1.2.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 31/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 31/27

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/159

ze dne 31. ledna 2019,

o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropského unie,

s ohledem na nařízení (EU) 2015/478 Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. března 2015 (1), a zejména na článek 16 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení (EU) 2015/755 Evropského parlamentu a Rady ze dne 29. dubna 2015 (2), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Prozatímní opatření

Prozatímní opatření

| (1) | Dne 18. července 2018 byla prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/1013 (3) zavedena prozatímní ochranná opatření týkající se dovozu určitých výrobků z oceli (dále jen „prozatímní nařízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 18. července 2018 byla prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/1013 (3) zavedena prozatímní ochranná opatření týkající se dovozu určitých výrobků z oceli (dále jen „prozatímní nařízení“).

3

| (2) | Dne 26. března 2018 bylo z moci úřední zahájeno šetření (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (4) 26 různých kategorií výrobků z oceli v souladu s čl. 5 nařízení (EU) 2015/478 Evropského parlamentu a Rady a čl. 3 nařízení (EU) 2015/755 Evropského parlamentu a Rady. |
| --- | --- |

(2)

Dne 26. března 2018 bylo z moci úřední zahájeno šetření (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (4) 26 různých kategorií výrobků z oceli v souladu s čl. 5 nařízení (EU) 2015/478 Evropského parlamentu a Rady a čl. 3 nařízení (EU) 2015/755 Evropského parlamentu a Rady.

4

| (3) | Dne 28. června 2018 Komise rozšířila seznam výrobků, které byly předmětem ochranného šetření, o dvě další kategorie (dále jen „oznámení o rozšíření“). (5) |
| --- | --- |

(3)

Dne 28. června 2018 Komise rozšířila seznam výrobků, které byly předmětem ochranného šetření, o dvě další kategorie (dále jen „oznámení o rozšíření“). (5)

5

| (4) | Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření se vztahovalo na období od roku 2013 do roku 2017 (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(4)

Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření se vztahovalo na období od roku 2013 do roku 2017 (dále jen „posuzované období“).

1.2.   Řádný postup

Řádný postup

| (5) | V rámci tohoto šetření obdržela Komise od zúčastněných stran 452 odpovědí na dotazník. |
| --- | --- |

(5)

V rámci tohoto šetření obdržela Komise od zúčastněných stran 452 odpovědí na dotazník.

| (6) | Komise rovněž obdržela značný počet písemných připomínek ke zjištěním uvedeným v prozatímním nařízení od výrobců v Unii, vyvážejících výrobců, dovozců, uživatelů, sdružení a od orgánů třetích zemí. |
| --- | --- |

(6)

Komise rovněž obdržela značný počet písemných připomínek ke zjištěním uvedeným v prozatímním nařízení od výrobců v Unii, vyvážejících výrobců, dovozců, uživatelů, sdružení a od orgánů třetích zemí.

| (7) | Po přijetí prozatímních opatření se Komise zavázala, že pro účely konečného rozhodnutí detailněji ověří informace (včetně nejnovějších údajů), které poskytli výrobci v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců v EU bylo fakticky nemožné provést inspekce na místě v prostorách každého jednotlivého výrobce v Unii. Komise se proto rozhodla provést kontrolu kvality a spolehlivosti údajů tím, že ze zvoleného počtu výrobců vykoná inspekci u těch, kteří byli vybráni tak, aby byl kontrolou pokryt dostatečně velký objem výroby a co nejširší škála kategorií výrobků, které byly předmětem šetření. Na tomto základě Komise ověřila odpovědi na dotazník v prostorách deseti výrobců v Unii, kteří představovali více než 15 % celkového prodeje výrobku, který je předmětem šetření, v Unii v roce 2017. |
| --- | --- |

(7)

Po přijetí prozatímních opatření se Komise zavázala, že pro účely konečného rozhodnutí detailněji ověří informace (včetně nejnovějších údajů), které poskytli výrobci v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců v EU bylo fakticky nemožné provést inspekce na místě v prostorách každého jednotlivého výrobce v Unii. Komise se proto rozhodla provést kontrolu kvality a spolehlivosti údajů tím, že ze zvoleného počtu výrobců vykoná inspekci u těch, kteří byli vybráni tak, aby byl kontrolou pokryt dostatečně velký objem výroby a co nejširší škála kategorií výrobků, které byly předmětem šetření. Na tomto základě Komise ověřila odpovědi na dotazník v prostorách deseti výrobců v Unii, kteří představovali více než 15 % celkového prodeje výrobku, který je předmětem šetření, v Unii v roce 2017.

| (8) | V období od června do září 2018 se uskutečnily inspekce na místě v prostorách těchto výrobců v Unii:






  — | ArcelorMittal Poland S.A., Polsko, |
| --- | --- | --- |

(8)

V období od června do září 2018 se uskutečnily inspekce na místě v prostorách těchto výrobců v Unii:

—

ArcelorMittal Poland S.A., Polsko,

| — | Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA), Španělsko; |
| --- | --- |

—

Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA), Španělsko;

| — | Mannesmann Precision Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Německo; |
| --- | --- |

—

Mannesmann Precision Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Německo;

| — | Mannesmann Stainless Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Německo; |
| --- | --- |

—

Mannesmann Stainless Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Německo;

| — | Marcegaglia Carbon steel Spa, Itálie; |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon steel Spa, Itálie;

| — | Marcegaglia Specialties Spa, Itálie; |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Specialties Spa, Itálie;

| — | Riva Stahl GmbH, Německo; |
| --- | --- |

—

Riva Stahl GmbH, Německo;

| — | Sij acroni d.o.o., Slovinsko; |
| --- | --- |

—

Sij acroni d.o.o., Slovinsko;

| — | U. S. Steel Košice, s.r.o., Slovensko; a |
| --- | --- |

—

U. S. Steel Košice, s.r.o., Slovensko; a

| — | Ugitech SA, Francie. |
| --- | --- |

—

Ugitech SA, Francie.

| (9) | Za účelem získání nejnovějších informací pro své konečné rozhodnutí požádala Komise dne 7. září 2018 sdružení výrobců v Unii o předložení aktualizovaného souboru údajů o kategoriích výrobků, které byly předmětem šetření. |
| --- | --- |

(9)

Za účelem získání nejnovějších informací pro své konečné rozhodnutí požádala Komise dne 7. září 2018 sdružení výrobců v Unii o předložení aktualizovaného souboru údajů o kategoriích výrobků, které byly předmětem šetření.

| (10) | Podle čl. 5 nařízení (EU) 2015/478 a čl. 3 nařízení (EU) 2015/755 bylo všem zúčastněným stranám, které ve stanovené lhůtě požádaly o slyšení, toto slyšení uděleno. Ve dnech 12., 13. a 14. září a 1. října 2018 uspořádala Komise 93 individuálních slyšení, během nichž vyjádřilo svá stanoviska 150 zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(10)

Podle čl. 5 nařízení (EU) 2015/478 a čl. 3 nařízení (EU) 2015/755 bylo všem zúčastněným stranám, které ve stanovené lhůtě požádaly o slyšení, toto slyšení uděleno. Ve dnech 12., 13. a 14. září a 1. října 2018 uspořádala Komise 93 individuálních slyšení, během nichž vyjádřilo svá stanoviska 150 zúčastněných stran.

| (11) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami ve stanovených lhůtách, ať už písemně nebo ústně během slyšení, byly řádně posouzeny a v odůvodněných případech vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(11)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami ve stanovených lhůtách, ať už písemně nebo ústně během slyšení, byly řádně posouzeny a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ NEBO PŘÍMO KONKURUJÍCÍ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ NEBO PŘÍMO KONKURUJÍCÍ VÝROBEK

| (12) | Dotčeným výrobkem jsou některé výrobky z oceli, jež patří do 28 kategorií výrobků z oceli definovaných ve výše zmíněném oznámení o zahájení šetření, ve znění oznámení o rozšíření, a které byly posouzeny společně. Na tyto kategorie výrobků se vztahují celní opatření USA podle § 232 zákona o rozšíření obchodu z roku 1962 (dále jen „opatření USA podle § 232“). |
| --- | --- |

(12)

Dotčeným výrobkem jsou některé výrobky z oceli, jež patří do 28 kategorií výrobků z oceli definovaných ve výše zmíněném oznámení o zahájení šetření, ve znění oznámení o rozšíření, a které byly posouzeny společně. Na tyto kategorie výrobků se vztahují celní opatření USA podle § 232 zákona o rozšíření obchodu z roku 1962 (dále jen „opatření USA podle § 232“).

2.1.   Jednotná definice skupiny výrobků

Jednotná definice skupiny výrobků

| (13) | Komise určila definici výrobku, který byl předmětem šetření, v 11. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, kdy předložila podrobné odůvodnění na podporu celkové analýzy s ohledem na silné vzájemné vztahy mezi všemi kategoriemi výrobků, jež byly předmětem šetření. |
| --- | --- |

(13)

Komise určila definici výrobku, který byl předmětem šetření, v 11. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, kdy předložila podrobné odůvodnění na podporu celkové analýzy s ohledem na silné vzájemné vztahy mezi všemi kategoriemi výrobků, jež byly předmětem šetření.

| (14) | Po zveřejnění prozatímního nařízení několik zúčastněných stran tvrdilo, že neexistuje jeden dotčený výrobek, ale několik dotčených výrobků. Tyto zúčastněné strany podotkly, že oznámení o zahájení šetření neodkazuje na jeden dotčený výrobek, ale používá v některých pasážích množné číslo a odkazuje na „dotčené výrobky“. |
| --- | --- |

(14)

Po zveřejnění prozatímního nařízení několik zúčastněných stran tvrdilo, že neexistuje jeden dotčený výrobek, ale několik dotčených výrobků. Tyto zúčastněné strany podotkly, že oznámení o zahájení šetření neodkazuje na jeden dotčený výrobek, ale používá v některých pasážích množné číslo a odkazuje na „dotčené výrobky“.

| (15) | Tytéž strany tvrdily, že přístup, který Komise zvolila v rámci současného šetření, je v rozporu s rozhodnutím Odvolacího orgánu v dokumentu „US – Steel Safeguards“. (6) V tomto případě Odvolací orgán rozhodl, že uplatnění globálního přístupu k výpočtu „nepředvídaného vývoje“ by mohlo vést k uplatnění „ochranných opatření na širokou kategorii výrobků, a to i v případě, že by se dovoz jednoho nebo více těchto výrobků nezvýšil a neměl za následek ‚nepředvídaný vývoj‘
  “, a nesplňovalo by požadavek článku XIX GATT. Tyto strany rovněž tvrdily, že v rámci ochranného šetření v roce 2002, které se týkalo výrobků z oceli, (7) provedla Komise samostatnou analýzu pro každou kategorii výrobků, a proto by takové individuální posouzení mělo být provedeno i v tomto případě. |
| --- | --- |

(15)

Tytéž strany tvrdily, že přístup, který Komise zvolila v rámci současného šetření, je v rozporu s rozhodnutím Odvolacího orgánu v dokumentu „US – Steel Safeguards“. (6) V tomto případě Odvolací orgán rozhodl, že uplatnění globálního přístupu k výpočtu „nepředvídaného vývoje“ by mohlo vést k uplatnění „ochranných opatření na širokou kategorii výrobků, a to i v případě, že by se dovoz jednoho nebo více těchto výrobků nezvýšil a neměl za následek ‚nepředvídaný vývoj‘
  “, a nesplňovalo by požadavek článku XIX GATT. Tyto strany rovněž tvrdily, že v rámci ochranného šetření v roce 2002, které se týkalo výrobků z oceli, (7) provedla Komise samostatnou analýzu pro každou kategorii výrobků, a proto by takové individuální posouzení mělo být provedeno i v tomto případě.

6

nepředvídaného vývoje

ochranných opatření na širokou kategorii výrobků, a to i v případě, že by se dovoz jednoho nebo více těchto výrobků nezvýšil a neměl za následek ‚nepředvídaný vývoj‘

7

| (16) | A konečně, několik zúčastněných stran zpochybnilo vzájemné vztahy a propojení mezi kategoriemi výrobků, které Komise předložila za účelem odůvodnění své jediné analýzy. I když tyto strany uznávají, že mezi určitými kategoriemi výrobků takové vazby existují, byly toho názoru, že tyto vazby neexistují napříč všemi kategoriemi, například mezi kategoriemi výrobků z uhlíkové oceli a korozivzdorné oceli nebo mezi plochými výrobky, dlouhými výrobky a trubkami. |
| --- | --- |

(16)

A konečně, několik zúčastněných stran zpochybnilo vzájemné vztahy a propojení mezi kategoriemi výrobků, které Komise předložila za účelem odůvodnění své jediné analýzy. I když tyto strany uznávají, že mezi určitými kategoriemi výrobků takové vazby existují, byly toho názoru, že tyto vazby neexistují napříč všemi kategoriemi, například mezi kategoriemi výrobků z uhlíkové oceli a korozivzdorné oceli nebo mezi plochými výrobky, dlouhými výrobky a trubkami.

| (17) | Komise tato tvrzení analyzovala a z následujících důvodů je zamítla. Zaprvé, v oznámení o zahájení šetření se opakovaně jasně a bez jakýchkoliv pochybností uvádí, že 28 kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, bylo pro účely analýzy toho, zda podmínky pro přijetí ochranných opatření byly odůvodněné, považováno za jedinou skupinu výrobků. V prozatímním nařízení je těchto 28 kategoriích výrobků označeno jako „dotčený výrobek“ nebo „dotčené kategorie výrobků“ (viz 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a analýza obsažená v tomto nařízení byla provedena na základě toho, že všech 28 dotčených kategorií výrobků bylo posouzeno společně (viz 22. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Výraz „dotčené výrobky“ by tedy měl být chápán jako kategorie výrobků posuzované společně v rámci jednoho dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(17)

Komise tato tvrzení analyzovala a z následujících důvodů je zamítla. Zaprvé, v oznámení o zahájení šetření se opakovaně jasně a bez jakýchkoliv pochybností uvádí, že 28 kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, bylo pro účely analýzy toho, zda podmínky pro přijetí ochranných opatření byly odůvodněné, považováno za jedinou skupinu výrobků. V prozatímním nařízení je těchto 28 kategoriích výrobků označeno jako „dotčený výrobek“ nebo „dotčené kategorie výrobků“ (viz 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a analýza obsažená v tomto nařízení byla provedena na základě toho, že všech 28 dotčených kategorií výrobků bylo posouzeno společně (viz 22. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Výraz „dotčené výrobky“ by tedy měl být chápán jako kategorie výrobků posuzované společně v rámci jednoho dotčeného výrobku.

| (18) | Zadruhé, Dohoda WTO o ochranných opatřeních neukládá žádné zvláštní povinnosti, pokud jde o definici výrobku, který je předmětem šetření, a ohledně této záležitosti neobsahuje žádné pokyny, což potvrzuje panel WTO. Ochranné opatření lze samozřejmě použít na výrobek, jehož dovoz vzrostl; není však nutné provádět oddělenou analýzu ve všech případech, ve kterých definice výrobku, jenž je předmětem šetření, zahrnuje více než jeden výrobek. Definici výrobku, který je předmětem šetření, jakož i způsob, jakým by měly být v rámci šetření analyzovány příslušné údaje, proto určuje orgán provádějící šetření. (8) Navíc nebylo předloženo žádné tvrzení, které by vysvětlovalo, jak by společné posuzování kategorií výrobků mohlo mít za okolností tohoto případu vliv na analýzu provedenou Komisí anebo vést k nedostatečnému určení nárůstu dovozu během období šetření. V neposlední řadě Komise rovněž podotýká, že rozhodnutí Odvolacího orgánu, na které se účastníci řízení odkazují, se týká analýzy nepředvídaného vývoje, a nikoli otázky, zda je celková analýza přípustná podle Dohody WTO o ochranných opatřeních. |
| --- | --- |

(18)

Zadruhé, Dohoda WTO o ochranných opatřeních neukládá žádné zvláštní povinnosti, pokud jde o definici výrobku, který je předmětem šetření, a ohledně této záležitosti neobsahuje žádné pokyny, což potvrzuje panel WTO. Ochranné opatření lze samozřejmě použít na výrobek, jehož dovoz vzrostl; není však nutné provádět oddělenou analýzu ve všech případech, ve kterých definice výrobku, jenž je předmětem šetření, zahrnuje více než jeden výrobek. Definici výrobku, který je předmětem šetření, jakož i způsob, jakým by měly být v rámci šetření analyzovány příslušné údaje, proto určuje orgán provádějící šetření. (8) Navíc nebylo předloženo žádné tvrzení, které by vysvětlovalo, jak by společné posuzování kategorií výrobků mohlo mít za okolností tohoto případu vliv na analýzu provedenou Komisí anebo vést k nedostatečnému určení nárůstu dovozu během období šetření. V neposlední řadě Komise rovněž podotýká, že rozhodnutí Odvolacího orgánu, na které se účastníci řízení odkazují, se týká analýzy nepředvídaného vývoje, a nikoli otázky, zda je celková analýza přípustná podle Dohody WTO o ochranných opatřeních.

8

| (19) | Zatřetí, i když Komise ve svém konečném rozhodnutí zopakovala a potvrdila, že za účelem dalšího zkoumání vazby mezi určitými kategoriemi výrobků je v tomto případě nutné – jak uvedly některé zúčastněné strany – provést celkovou analýzu podmínek nezbytných pro uložení ochranných opatření, rozhodla se, že 28 kategorií výrobků, které byly předmětem šetření a které se formálně považují za jednu skupinu, rovněž přezkoumá jako tři skupiny výrobků z oceli. Toto rozhodnutí bylo přijato s cílem prošetřit také to, zda zjištění týkající se jedné skupiny platí i na více oddělené úrovni, a rozptýlit jakékoli pochybnosti o spolehlivosti závěrů, k nimž dospěla na celkové úrovni. Do zmíněných tři skupin výrobků z oceli byly přeskupeny určité kategorie výrobků, což prokazuje ještě větší míru jejich společných prvků. |
| --- | --- |

(19)

Zatřetí, i když Komise ve svém konečném rozhodnutí zopakovala a potvrdila, že za účelem dalšího zkoumání vazby mezi určitými kategoriemi výrobků je v tomto případě nutné – jak uvedly některé zúčastněné strany – provést celkovou analýzu podmínek nezbytných pro uložení ochranných opatření, rozhodla se, že 28 kategorií výrobků, které byly předmětem šetření a které se formálně považují za jednu skupinu, rovněž přezkoumá jako tři skupiny výrobků z oceli. Toto rozhodnutí bylo přijato s cílem prošetřit také to, zda zjištění týkající se jedné skupiny platí i na více oddělené úrovni, a rozptýlit jakékoli pochybnosti o spolehlivosti závěrů, k nimž dospěla na celkové úrovni. Do zmíněných tři skupin výrobků z oceli byly přeskupeny určité kategorie výrobků, což prokazuje ještě větší míru jejich společných prvků.

| (20) | Ocelářský průmysl skutečně používá tři skupiny výrobků z oceli, a to konkrétně: ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby. V rámci tohoto ochranného šetření se má za to, že výrobky rámci každé této skupiny vykazují podobné vlastnosti, k jejich výrobě se často používají tytéž výrobní postupy, mnohdy slouží jako vstupy pro jiné navazující výrobky v rámci dané skupiny a v dodavatelském řetězci jsou určeny týmž uživatelům nebo zákazníkům, a jejich nahraditelnost na straně nabídky a poptávky a také konkurence v rámci dané skupiny je proto výraznější, než kdyby byly všechny kategorie výrobků z oceli posuzovány společně v jedné skupině. |
| --- | --- |

(20)

Ocelářský průmysl skutečně používá tři skupiny výrobků z oceli, a to konkrétně: ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby. V rámci tohoto ochranného šetření se má za to, že výrobky rámci každé této skupiny vykazují podobné vlastnosti, k jejich výrobě se často používají tytéž výrobní postupy, mnohdy slouží jako vstupy pro jiné navazující výrobky v rámci dané skupiny a v dodavatelském řetězci jsou určeny týmž uživatelům nebo zákazníkům, a jejich nahraditelnost na straně nabídky a poptávky a také konkurence v rámci dané skupiny je proto výraznější, než kdyby byly všechny kategorie výrobků z oceli posuzovány společně v jedné skupině.

| (21) | Tři skupiny výrobků byly vymezeny takto:

  Tabulka 1


  Skupiny výrobků







  Skupina výrobků | Kategorie výrobků |
| --- | --- | --- |
| 1 Ploché výrobky | 1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11 |
| 2 Dlouhé výrobky | 12,13,14,15,16,17,18,19,27,28 |
| 3 Trouby | 20,21,22,23,24,25,26 |

(21)

Tři skupiny výrobků byly vymezeny takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Skupiny výrobků

Skupiny výrobků

Skupina výrobků

Kategorie výrobků

1 Ploché výrobky

1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11

2 Dlouhé výrobky

12,13,14,15,16,17,18,19,27,28

3 Trouby

20,21,22,23,24,25,26

| (22) | Komise tedy na základě připomínek, jež vznesly některé zúčastněné strany, pokud jde o širokou definici dotčeného výrobku, doplní celkové posouzení 28 kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, o analýzu jednotlivých výše uvedených skupin výrobků. |
| --- | --- |

(22)

Komise tedy na základě připomínek, jež vznesly některé zúčastněné strany, pokud jde o širokou definici dotčeného výrobku, doplní celkové posouzení 28 kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, o analýzu jednotlivých výše uvedených skupin výrobků.

2.2.   Žádosti týkající se specifických kategorií výrobků

Žádosti týkající se specifických kategorií výrobků

| (23) | Několik zúčastněných stran tvrdilo, že určité specifické kategorie výrobků by měly být z definice dotčeného výrobku vyňaty, a to kvůli údajné nedostatečnosti nebo omezené dostupnosti výroby v Unii. Tato tvrzení se týkají zejména následujících kategorií výrobků:






  — | Elektroplechy s neorientovanou strukturou používané ve výrobě motorů a generátorů (spadající do kategorie výrobků 3); |
| --- | --- | --- |

(23)

Několik zúčastněných stran tvrdilo, že určité specifické kategorie výrobků by měly být z definice dotčeného výrobku vyňaty, a to kvůli údajné nedostatečnosti nebo omezené dostupnosti výroby v Unii. Tato tvrzení se týkají zejména následujících kategorií výrobků:

—

Elektroplechy s neorientovanou strukturou používané ve výrobě motorů a generátorů (spadající do kategorie výrobků 3);

| — | Díly z oceli používané jako vstupy v automobilovém průmyslu (spadající do kategorie výrobků 4); |
| --- | --- |

—

Díly z oceli používané jako vstupy v automobilovém průmyslu (spadající do kategorie výrobků 4);

| — | Výrobky z bílého plechu (spadající do kategorie výrobků 6); |
| --- | --- |

—

Výrobky z bílého plechu (spadající do kategorie výrobků 6);

| (24) | Komise tato tvrzení pečlivě analyzovala a dospěla k závěru, že v Evropské unii vyrábí obdobné nebo přímo konkurující kategorie výrobků výrobní odvětví Unie. Navíc, jak je uvedeno níže v oddíle o zájmu Unie, Komise stanovila ochranná opatření tak, aby bylo zajištěno, že přerušení dovozu bude minimalizováno a že budou zachovány tradiční úrovně dovozu od obchodních partnerů. Údajná pravděpodobnost nedostatku některých kategorií výrobků je tedy neopodstatněná, a to také vzhledem k vyrovnáním a úvahám uvedeným v analýze zájmu Unie. |
| --- | --- |

(24)

Komise tato tvrzení pečlivě analyzovala a dospěla k závěru, že v Evropské unii vyrábí obdobné nebo přímo konkurující kategorie výrobků výrobní odvětví Unie. Navíc, jak je uvedeno níže v oddíle o zájmu Unie, Komise stanovila ochranná opatření tak, aby bylo zajištěno, že přerušení dovozu bude minimalizováno a že budou zachovány tradiční úrovně dovozu od obchodních partnerů. Údajná pravděpodobnost nedostatku některých kategorií výrobků je tedy neopodstatněná, a to také vzhledem k vyrovnáním a úvahám uvedeným v analýze zájmu Unie.

| (25) | Komise proto dospěla k závěru, že žádost o vynětí některých kategorií výrobků by měla být zamítnuta. |
| --- | --- |

(25)

Komise proto dospěla k závěru, že žádost o vynětí některých kategorií výrobků by měla být zamítnuta.

| (26) | Jelikož nebyly vzneseny další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného nebo přímo konkurujícího výrobku, potvrzují se závěry uvedené v 11. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Jelikož nebyly vzneseny další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného nebo přímo konkurujícího výrobku, potvrzují se závěry uvedené v 11. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   NÁRŮST DOVOZU

NÁRŮST DOVOZU

| (27) | Ve 20. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení provedla Komise celkovou analýzu nárůstu dovozu 28 dotčených kategorií výrobků v letech 2013–2017. Tato celková analýza již vyloučila kategorie výrobků, které nevykazovaly nárůst dovozu na individuální úrovni. |
| --- | --- |

(27)

Ve 20. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení provedla Komise celkovou analýzu nárůstu dovozu 28 dotčených kategorií výrobků v letech 2013–2017. Tato celková analýza již vyloučila kategorie výrobků, které nevykazovaly nárůst dovozu na individuální úrovni.

| (28) | Za účelem přijetí konečného rozhodnutí postupovala Komise stejným způsobem, ale – jak už bylo vysvětleno – doplnila svou analýzu přezkumem vývoje dovozu ve všech třech skupinách výrobků uvedených v oddíle 2.2, aby bylo potvrzeno, že závěry, k nimž dospěla na celkové úrovni, jsou odůvodněné. |
| --- | --- |

(28)

Za účelem přijetí konečného rozhodnutí postupovala Komise stejným způsobem, ale – jak už bylo vysvětleno – doplnila svou analýzu přezkumem vývoje dovozu ve všech třech skupinách výrobků uvedených v oddíle 2.2, aby bylo potvrzeno, že závěry, k nimž dospěla na celkové úrovni, jsou odůvodněné.

| (29) | Ve své analýze použila Komise nejnovější statistické údaje, a to konkrétně údaje o dovozu za první pololetí roku 2018. Aby byla zajištěna srovnatelnost údajů s údaji z předchozích celoročních období, stanovila Komise další ad hoc 12měsíční období sestávající z posledních 6 měsíců roku 2017 a prvních 6 měsíců roku 2018 (dále jen „poslední období“ nebo „PO“). Komise rovněž opravila některé drobné administrativní chyby v údajích používaných v prozatímní fázi. |
| --- | --- |

(29)

Ve své analýze použila Komise nejnovější statistické údaje, a to konkrétně údaje o dovozu za první pololetí roku 2018. Aby byla zajištěna srovnatelnost údajů s údaji z předchozích celoročních období, stanovila Komise další ad hoc 12měsíční období sestávající z posledních 6 měsíců roku 2017 a prvních 6 měsíců roku 2018 (dále jen „poslední období“ nebo „PO“). Komise rovněž opravila některé drobné administrativní chyby v údajích používaných v prozatímní fázi.

| (30) | Kromě toho Komise ve svém posouzení vývoje dovozu nebrala v úvahu objemy dovozu z řady zemí, které by měly být vyňaty z oblasti působnosti konečných opatření a kterými jsou konkrétně: země Evropského hospodářského prostoru (EHP) a některé země, s nimiž Unie podepsala dohodu o hospodářském partnerství, která je v současné době v platnosti a která výslovně stanoví vynětí z oblasti působnosti mnohostranných ochranných opatření. (9) |
| --- | --- |

(30)

Kromě toho Komise ve svém posouzení vývoje dovozu nebrala v úvahu objemy dovozu z řady zemí, které by měly být vyňaty z oblasti působnosti konečných opatření a kterými jsou konkrétně: země Evropského hospodářského prostoru (EHP) a některé země, s nimiž Unie podepsala dohodu o hospodářském partnerství, která je v současné době v platnosti a která výslovně stanoví vynětí z oblasti působnosti mnohostranných ochranných opatření. (9)

9

| (31) | Zatímco v prozatímní fázi bylo zjištěno, že u 5 kategorií výrobků k nárůstu dovozu nedošlo, (10) z přezkumu posledních údajů o dovozu vyplývá, že k nárůstu dovozu nedošlo pouze u 2 z 28 kategorií výrobků, a to konkrétně u kategorie výrobků 11 a u kategorie výrobků 23. Komise proto rozhodla, že tyto dvě kategorie produktů vyjme z rozsahu své závěrečné analýzy. Individuální vývoj dovozu u každé kategorie výrobků je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

(31)

Zatímco v prozatímní fázi bylo zjištěno, že u 5 kategorií výrobků k nárůstu dovozu nedošlo, (10) z přezkumu posledních údajů o dovozu vyplývá, že k nárůstu dovozu nedošlo pouze u 2 z 28 kategorií výrobků, a to konkrétně u kategorie výrobků 11 a u kategorie výrobků 23. Komise proto rozhodla, že tyto dvě kategorie produktů vyjme z rozsahu své závěrečné analýzy. Individuální vývoj dovozu u každé kategorie výrobků je uveden v příloze II.

10

| (32) | Pokud jde o celkovou analýzu dovozu, vykazuje dovoz zbývajících 26 posuzovaných kategorií výrobků tento vývoj:

  Tabulka 2


  Objem dovozu (po vynětí některých zemí a výrobků) a podíl na trhu | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz (tisíce tun) | 18 329 | 21 868 | 26 552 | 29 141 | 30 094 | 31 314 |
| index 2013 = 100 | 100 | 119 | 145 | 159 | 164 | 171 |
| Podíl na trhu | 12,7 % | 14,4 % | 16,9 % | 17,9 % | 18,1 % | 18,8 % |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník |

(32)

Pokud jde o celkovou analýzu dovozu, vykazuje dovoz zbývajících 26 posuzovaných kategorií výrobků tento vývoj:

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem dovozu (po vynětí některých zemí a výrobků) a podíl na trhu

Objem dovozu (po vynětí některých zemí a výrobků) a podíl na trhu

2013

2014

2015

2016

2017

PO

Dovoz (tisíce tun)

18 329

21 868

26 552

29 141

30 094

31 314

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

119

119

145

145

159

159

164

164

171

171

Podíl na trhu

12,7 %

14,4 %

16,9 %

17,9 %

18,1 %

18,8 %

Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník

Zdroj:

| (33) | V období analýzy dovoz v absolutním vyjádření vzrostl o 71 % a v relativním vyjádření při zvýšení podílu na trhu z 12,7 % na 18,8 %. K nejvýznamnějšímu nárůstu došlo v letech 2013–2016. Následně dovoz narůstal pomaleji, ale během posledního období, kdy vstoupila v platnost opatření USA podle § 232, se jeho narůst opět zrychlil. Výše uvedený trend potvrzuje i velká většina odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci z hlavních vyvážejících zemí. (11) |
| --- | --- |

(33)

V období analýzy dovoz v absolutním vyjádření vzrostl o 71 % a v relativním vyjádření při zvýšení podílu na trhu z 12,7 % na 18,8 %. K nejvýznamnějšímu nárůstu došlo v letech 2013–2016. Následně dovoz narůstal pomaleji, ale během posledního období, kdy vstoupila v platnost opatření USA podle § 232, se jeho narůst opět zrychlil. Výše uvedený trend potvrzuje i velká většina odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci z hlavních vyvážejících zemí. (11)

11

| (34) | S cílem doplnit celkovou analýzu dovozu provedla Komise přezkum vývoje dovozu u každé ze tří výše uvedených skupin výrobků: ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby. Vzhledem k tomu se objem dovozu a odpovídající podíly na trhu vyvíjely takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu (po vynětí některých zemí a výrobků) a podíl na trhu – podle skupiny výrobků | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ploché výrobky |
| Dovoz (tisíce tun) | 12 327 | 14 215 | 18 391 | 20 281 | 20 299 | 20 202 |
| index 2013 = 100 | 100 | 115 | 149 | 164 | 164 | 164 |
| Podíl na trhu | 14,2 % | 15,8 % | 19,4 % | 20,7 % | 20,9 % | 20,9 % |
| Dlouhé výrobky |
| Dovoz (tisíce tun) | 4 001 | 5 258 | 6 028 | 6 550 | 6 465 | 7 901 |
| index 2013 = 100 | 100 | 131 | 151 | 164 | 162 | 197 |
| Podíl na trhu | 8,6 % | 10,6 % | 11,8 % | 12,4 % | 11,8 % | 14,0 % |
| Trouby |
| Dovoz (tisíce tun) | 2 001 | 2 396 | 2 134 | 2 310 | 3 330 | 3 212 |
| index 2013 = 100 | 100 | 120 | 107 | 115 | 166 | 160 |
| Podíl na trhu | 20,4 % | 20,8 % | 19,9 % | 20,1 % | 25,3 % | 25,7 % |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník |

(34)

S cílem doplnit celkovou analýzu dovozu provedla Komise přezkum vývoje dovozu u každé ze tří výše uvedených skupin výrobků: ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby. Vzhledem k tomu se objem dovozu a odpovídající podíly na trhu vyvíjely takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu (po vynětí některých zemí a výrobků) a podíl na trhu – podle skupiny výrobků

Objem dovozu (po vynětí některých zemí a výrobků) a podíl na trhu – podle skupiny výrobků

2013

2014

2015

2016

2017

PO

Ploché výrobky

Ploché výrobky

Dovoz (tisíce tun)

12 327

14 215

18 391

20 281

20 299

20 202

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

115

115

149

149

164

164

164

164

164

164

Podíl na trhu

14,2 %

15,8 %

19,4 %

20,7 %

20,9 %

20,9 %

Dlouhé výrobky

Dlouhé výrobky

Dovoz (tisíce tun)

4 001

5 258

6 028

6 550

6 465

7 901

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

131

131

151

151

164

164

162

162

197

197

Podíl na trhu

8,6 %

10,6 %

11,8 %

12,4 %

11,8 %

14,0 %

Trouby

Trouby

Dovoz (tisíce tun)

2 001

2 396

2 134

2 310

3 330

3 212

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

120

120

107

107

115

115

166

166

160

160

Podíl na trhu

20,4 %

20,8 %

19,9 %

20,1 %

25,3 %

25,7 %

Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník

Zdroj:

| (35) | Ze statistických údajů vyplývá, že dovoz všech tří skupin výrobků (ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby) v období 2013–PO v absolutním vyjádření vzrostl o 64 %, respektive 97 %, respektive 60 %. V tomtéž období vzrostl dovoz také v relativním vyjádření, přičemž došlo ke zvýšení podílu na trhu ze 14,2 % na 20,9 %; respektive z 8,6 % na 14,0 %, respektive z 20,4 % na 25,7 %. |
| --- | --- |

(35)

Ze statistických údajů vyplývá, že dovoz všech tří skupin výrobků (ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby) v období 2013–PO v absolutním vyjádření vzrostl o 64 %, respektive 97 %, respektive 60 %. V tomtéž období vzrostl dovoz také v relativním vyjádření, přičemž došlo ke zvýšení podílu na trhu ze 14,2 % na 20,9 %; respektive z 8,6 % na 14,0 %, respektive z 20,4 % na 25,7 %.

| (36) | K nejvýznamnějšímu nárůstu dovozu plochých výrobků došlo v období 2013–2016, a to jak v absolutním, tak relativním vyjádření. Dovoz se pak poměrně ustálil, avšak na mnohem vyšší úrovni než v letech 2013–2015. Dovoz dlouhých výrobků nejvýrazněji narůstal v absolutním i v relativním vyjádření v letech 2013–2016 a poté v posledním období vzrostl prudce. V případě trub se dovoz v období 2013–2016 zvyšoval postupně a poté v období 2016–PO prudce vzrostl v absolutním i relativním vyjádření. |
| --- | --- |

(36)

K nejvýznamnějšímu nárůstu dovozu plochých výrobků došlo v období 2013–2016, a to jak v absolutním, tak relativním vyjádření. Dovoz se pak poměrně ustálil, avšak na mnohem vyšší úrovni než v letech 2013–2015. Dovoz dlouhých výrobků nejvýrazněji narůstal v absolutním i v relativním vyjádření v letech 2013–2016 a poté v posledním období vzrostl prudce. V případě trub se dovoz v období 2013–2016 zvyšoval postupně a poté v období 2016–PO prudce vzrostl v absolutním i relativním vyjádření.

| (37) | Pokud jde o připomínky, jež Komise obdržela, jedna zúčastněná strana tvrdila, že na dvě z pěti kategorií výrobků, které byly vyňaty z oblasti působnosti prozatímních opatření, konkrétně kategorie produktů 10 a 19, by se konečná opatření měla vztahovat, jelikož poslední statistické údaje svědčí o nárůstu dovozu. Jiná strana předložila podobné tvrzení ohledně kategorie výrobků 24. Tato tvrzení byla přijata, neboť – jak již bylo uvedeno – statistické údaje o dovozu týkající se kategorií výrobků 10, 19 a 24 skutečně svědčily o celkovém nárůstu dovozu v období 2013–PO. Kromě toho se objemy dovozu těchto tří kategorií výrobků v období 2017–PO rovněž zvýšily. Kromě toho – jak je uvedeno ve 34. bodě odůvodnění – tyto výrobky patří do skupin výrobků, jejichž dovoz v období 2013–OP rovněž vykazuje nárůst. |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o připomínky, jež Komise obdržela, jedna zúčastněná strana tvrdila, že na dvě z pěti kategorií výrobků, které byly vyňaty z oblasti působnosti prozatímních opatření, konkrétně kategorie produktů 10 a 19, by se konečná opatření měla vztahovat, jelikož poslední statistické údaje svědčí o nárůstu dovozu. Jiná strana předložila podobné tvrzení ohledně kategorie výrobků 24. Tato tvrzení byla přijata, neboť – jak již bylo uvedeno – statistické údaje o dovozu týkající se kategorií výrobků 10, 19 a 24 skutečně svědčily o celkovém nárůstu dovozu v období 2013–PO. Kromě toho se objemy dovozu těchto tří kategorií výrobků v období 2017–PO rovněž zvýšily. Kromě toho – jak je uvedeno ve 34. bodě odůvodnění – tyto výrobky patří do skupin výrobků, jejichž dovoz v období 2013–OP rovněž vykazuje nárůst.

| (38) | Několik zúčastněných stran tvrdilo, že nedošlo k náhlému, prudkému, významnému a nedávnému nárůstu dovozu, a poukázaly na zprávu Odvolacího orgánu „Argentina – Footwear“ (12) a na další zprávy WTO, jako je například „USA – Waltergen Gluten“, (13) Ukraine – Passenger Cars„ (14) a „US – Steel Safeguards“. (15) Stručně řečeno, tato judikatura stanoví, že nestačí, aby šetření pouze prokázalo, že dovoz vzrostl během období pěti let. Tento nárůst musí být z kvantitativního i kvalitativního hlediska natolik nedávný, náhlý a významný, aby způsobil nebo aby hrozilo, že způsobí vážnou újmu. Tato judikatura rovněž objasnila význam slov „prudký“ („vykazující náhlou změnu směru“; rychlý) a „náhlý“ („probíhají nebo nastávající nečekaně“; „rychlý“ nebo „prudký“). Další strany také tvrdily, že nárůst dovozu byl stabilní nebo že dovoz vzrůstal do roku 2015, aniž by od té doby vykazoval prudký, náhlý nebo významný nárůst. |
| --- | --- |

(38)

Několik zúčastněných stran tvrdilo, že nedošlo k náhlému, prudkému, významnému a nedávnému nárůstu dovozu, a poukázaly na zprávu Odvolacího orgánu „Argentina – Footwear“ (12) a na další zprávy WTO, jako je například „USA – Waltergen Gluten“, (13) Ukraine – Passenger Cars„ (14) a „US – Steel Safeguards“. (15) Stručně řečeno, tato judikatura stanoví, že nestačí, aby šetření pouze prokázalo, že dovoz vzrostl během období pěti let. Tento nárůst musí být z kvantitativního i kvalitativního hlediska natolik nedávný, náhlý a významný, aby způsobil nebo aby hrozilo, že způsobí vážnou újmu. Tato judikatura rovněž objasnila význam slov „prudký“ („vykazující náhlou změnu směru“; rychlý) a „náhlý“ („probíhají nebo nastávající nečekaně“; „rychlý“ nebo „prudký“). Další strany také tvrdily, že nárůst dovozu byl stabilní nebo že dovoz vzrůstal do roku 2015, aniž by od té doby vykazoval prudký, náhlý nebo významný nárůst.

12

13

14

15

| (39) | V tomto ohledu se především připomíná, že Komise provedla důkladnou analýzu objemu dovozu 28 kategorií výrobků v období 2013–2017 (s přihlédnutím k trendům v dovozu během období šetření, a nikoli pouhým porovnáním stavu z počátku a konce daného období) a že rovněž analyzovala vývoj dovozu v posledním období. Na základě toho předem vyloučila některé kategorie výrobků, jejichž dovoz v období 2013–PO nevykázal nárůst. Kromě toho – jak je vysvětleno v 33., 35. a 36. bodě odůvodnění – dospěla Komise k závěru, že v období 2013–PO dovoz v absolutním vyjádření vzrostl celkově o 71 % a o 60 % až 97 % při zařazení výrobků do jednotlivých skupin. Kromě toho ze statistik Eurostatu rovněž vyplývá, že dovoz od roku 2013 do roku 2015 vzrostl o 45 % a že tento prudký nárůst pokračoval až do posledního období, kdy celkově dosáhl 71 %. Podobný trend byl také zaznamenán, pokud jde o relativní nárůst dovozu. Tím je tedy potvrzeno, že nárůst dovozu byl prudký a náhlý, jak objasňuje judikatura. S ohledem na rozsah tohoto nárůstu je rovněž potvrzeno, že šlo o nárůst významný. Pokud jde o to, zda k nárůstu došlo v nedávné době, Komise konstatuje, že neexistuje žádná konkrétní judikatura určující, jak by měl být pojem „nedávný“ vykládán. Podmínku, že člen může uplatnit ochranné opatření pouze v případě, kdy výrobek „je dovážen“ ve zvýšeném množství, vyložil Odvolací orgán pouze tak, že nárůst dovozu musí být natolik „nedávný“, aby způsobil nebo aby hrozilo, že způsobí vážnou újmu. (16) Komise potvrdila, že nárůst dovozu s ohledem na vývoj v období 2013–PO i v období 2015–PO byl natolik nedávný, aby způsobil nebo aby hrozilo, že způsobí vážnou újmu. Komise proto výše uvedená tvrzení o neexistenci dovozu, na který se mohou vztahovat ochranná opatření, zamítla. |
| --- | --- |

(39)

V tomto ohledu se především připomíná, že Komise provedla důkladnou analýzu objemu dovozu 28 kategorií výrobků v období 2013–2017 (s přihlédnutím k trendům v dovozu během období šetření, a nikoli pouhým porovnáním stavu z počátku a konce daného období) a že rovněž analyzovala vývoj dovozu v posledním období. Na základě toho předem vyloučila některé kategorie výrobků, jejichž dovoz v období 2013–PO nevykázal nárůst. Kromě toho – jak je vysvětleno v 33., 35. a 36. bodě odůvodnění – dospěla Komise k závěru, že v období 2013–PO dovoz v absolutním vyjádření vzrostl celkově o 71 % a o 60 % až 97 % při zařazení výrobků do jednotlivých skupin. Kromě toho ze statistik Eurostatu rovněž vyplývá, že dovoz od roku 2013 do roku 2015 vzrostl o 45 % a že tento prudký nárůst pokračoval až do posledního období, kdy celkově dosáhl 71 %. Podobný trend byl také zaznamenán, pokud jde o relativní nárůst dovozu. Tím je tedy potvrzeno, že nárůst dovozu byl prudký a náhlý, jak objasňuje judikatura. S ohledem na rozsah tohoto nárůstu je rovněž potvrzeno, že šlo o nárůst významný. Pokud jde o to, zda k nárůstu došlo v nedávné době, Komise konstatuje, že neexistuje žádná konkrétní judikatura určující, jak by měl být pojem „nedávný“ vykládán. Podmínku, že člen může uplatnit ochranné opatření pouze v případě, kdy výrobek „je dovážen“ ve zvýšeném množství, vyložil Odvolací orgán pouze tak, že nárůst dovozu musí být natolik „nedávný“, aby způsobil nebo aby hrozilo, že způsobí vážnou újmu. (16) Komise potvrdila, že nárůst dovozu s ohledem na vývoj v období 2013–PO i v období 2015–PO byl natolik nedávný, aby způsobil nebo aby hrozilo, že způsobí vážnou újmu. Komise proto výše uvedená tvrzení o neexistenci dovozu, na který se mohou vztahovat ochranná opatření, zamítla.

16

| (40) | Několik zúčastněných stran tvrdilo, že analýza Komise na souhrnné úrovni založená na porovnání stavu z počátku a konce daného období byla nedostatečná a že Komise měla rovněž v souladu s judikaturou WTO (např. „US – Steel safeguards“ (17) a „Ukraine – Passenger Cars“ (18)) analyzovat trendy, které nastaly v období 2013–2017. Podle této judikatury se analýza nemůže opírat o srovnání stavu na začátku a na konci období analýzy, protože to by v případech, kdy neexistuje jasný a nepřerušovaný vzestupný trend objemu dovozu, mohlo vést ke zkresleným výsledkům. Judikatura rovněž stanoví, že orgán provádějící šetření vydá odůvodněné a přiměřené vysvětlení týkající se vývoje dovozu mezi začátkem a koncem daného období. |
| --- | --- |

(40)

Několik zúčastněných stran tvrdilo, že analýza Komise na souhrnné úrovni založená na porovnání stavu z počátku a konce daného období byla nedostatečná a že Komise měla rovněž v souladu s judikaturou WTO (např. „US – Steel safeguards“ (17) a „Ukraine – Passenger Cars“ (18)) analyzovat trendy, které nastaly v období 2013–2017. Podle této judikatury se analýza nemůže opírat o srovnání stavu na začátku a na konci období analýzy, protože to by v případech, kdy neexistuje jasný a nepřerušovaný vzestupný trend objemu dovozu, mohlo vést ke zkresleným výsledkům. Judikatura rovněž stanoví, že orgán provádějící šetření vydá odůvodněné a přiměřené vysvětlení týkající se vývoje dovozu mezi začátkem a koncem daného období.

17

18

| (41) | Komise se domnívá, že neprovedla pouze analýzu stavu z počátku a konce daného období, neboť – jak je uvedeno ve 33. až 36. bodě odůvodnění – rovněž analyzovala trendy, které v tomto období nastaly, a provedla odpovídající a odůvodněnou analýzu dovozních trendů. Příslušná tvrzení byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(41)

Komise se domnívá, že neprovedla pouze analýzu stavu z počátku a konce daného období, neboť – jak je uvedeno ve 33. až 36. bodě odůvodnění – rovněž analyzovala trendy, které v tomto období nastaly, a provedla odpovídající a odůvodněnou analýzu dovozních trendů. Příslušná tvrzení byla proto zamítnuta.

| (42) | Některé zúčastněné strany uvedly, že analýza vývoje dovozu v období 2013–2017 je zavádějící, jelikož úroveň dovozu v roce 2013 byla v důsledku celosvětové hospodářské krize neobvykle nízká a nárůst dovozu v následujícím období představoval pouze obnovení normálního stavu. |
| --- | --- |

(42)

Některé zúčastněné strany uvedly, že analýza vývoje dovozu v období 2013–2017 je zavádějící, jelikož úroveň dovozu v roce 2013 byla v důsledku celosvětové hospodářské krize neobvykle nízká a nárůst dovozu v následujícím období představoval pouze obnovení normálního stavu.

| (43) | V tomto ohledu měla Komise za to, že když jako výchozí bod období pro analýzu určila rok 2013, nebyla tím analýza nijak negativně poznamenána. Spotřeba oceli v EU se v období 2013–2017 sice zvýšila o 14 % (viz tabulka 4 níže), ale k tomuto zvýšení došlo postupně v průběhu celého období. Dovoz naopak vzrostl mnohem více než poptávka EU, konkrétně o 64 % v tomtéž období, a mnohem rychleji než spotřeba v EU. V důsledku toho se podíl dovozu na trhu v období 2013–2017 zvýšil o 5,4 % (z 12,7 % na 18,1 %). Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto. |
| --- | --- |

(43)

V tomto ohledu měla Komise za to, že když jako výchozí bod období pro analýzu určila rok 2013, nebyla tím analýza nijak negativně poznamenána. Spotřeba oceli v EU se v období 2013–2017 sice zvýšila o 14 % (viz tabulka 4 níže), ale k tomuto zvýšení došlo postupně v průběhu celého období. Dovoz naopak vzrostl mnohem více než poptávka EU, konkrétně o 64 % v tomtéž období, a mnohem rychleji než spotřeba v EU. V důsledku toho se podíl dovozu na trhu v období 2013–2017 zvýšil o 5,4 % (z 12,7 % na 18,1 %). Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

| (44) | Několik zúčastněných stran tvrdilo, že dovoz ze strany výrobního odvětví Unie měl být z analýzy objemu dovozu vyloučen. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že pro takové vyloučení neexistuje žádný právní požadavek. V každém případě, podle odpovědí na dotazník obdržených od výrobců v Unii, zůstal tento dovoz v období 2013–2017 stabilní a představoval pouze okrajovou část celkového dovozu (v rozmezí od 0,3 % do 0,7 % celkového dovozu). Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(44)

Několik zúčastněných stran tvrdilo, že dovoz ze strany výrobního odvětví Unie měl být z analýzy objemu dovozu vyloučen. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že pro takové vyloučení neexistuje žádný právní požadavek. V každém případě, podle odpovědí na dotazník obdržených od výrobců v Unii, zůstal tento dovoz v období 2013–2017 stabilní a představoval pouze okrajovou část celkového dovozu (v rozmezí od 0,3 % do 0,7 % celkového dovozu). Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (45) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že dovoz prostřednictvím aktivního zušlechťovacího styku měl být z analýzy objemu dovozu obecně – a zejména v případě kategorie výrobků 25 – vyloučen. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že pokud je aktivní zušlechťovací styk z analýzy vyloučen, zjištěný trend objemu dovozu se u žádných jiných kategorií výrobků, než je kategorie 25, nemění. V případě kategorie výrobků 25 se jednalo o ušlý prodej výrobce v Unii ve prospěch vyvážejícího výrobce na trhu třetí země. Proto bylo považováno za vhodné zahrnout tyto objemy do posouzení zvýšení dovozu s cílem zohlednit plný dopad dovozu z třetích zemí. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto. |
| --- | --- |

(45)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že dovoz prostřednictvím aktivního zušlechťovacího styku měl být z analýzy objemu dovozu obecně – a zejména v případě kategorie výrobků 25 – vyloučen. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že pokud je aktivní zušlechťovací styk z analýzy vyloučen, zjištěný trend objemu dovozu se u žádných jiných kategorií výrobků, než je kategorie 25, nemění. V případě kategorie výrobků 25 se jednalo o ušlý prodej výrobce v Unii ve prospěch vyvážejícího výrobce na trhu třetí země. Proto bylo považováno za vhodné zahrnout tyto objemy do posouzení zvýšení dovozu s cílem zohlednit plný dopad dovozu z třetích zemí. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

| (46) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že objem dovozu a odpovídající podíl na trhu u kategorií výrobků 1, 6, 7, 17 a 28 v období 2016–2017 poklesly. V tomto ohledu Komise konstatuje, že ve svém konečném rozhodnutí rovněž vzala v potaz vývoj dovozu během posledního období, čímž bylo zjištěno, že dovoz vzrostl u všech těchto kategorií s výjimkou kategorie 7. I v případě posledně jmenované kategorie však byl dovoz během posledního období výrazně vyšší než v letech 2013–2014. Kromě toho Komise provedla celkovou analýzu u všech výrobků z oceli a jednotlivě u každé ze tří určených skupin výrobků a dospěla k závěru, že dovoz během celého analyzovaného období celkově vzrostl. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto. |
| --- | --- |

(46)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že objem dovozu a odpovídající podíl na trhu u kategorií výrobků 1, 6, 7, 17 a 28 v období 2016–2017 poklesly. V tomto ohledu Komise konstatuje, že ve svém konečném rozhodnutí rovněž vzala v potaz vývoj dovozu během posledního období, čímž bylo zjištěno, že dovoz vzrostl u všech těchto kategorií s výjimkou kategorie 7. I v případě posledně jmenované kategorie však byl dovoz během posledního období výrazně vyšší než v letech 2013–2014. Kromě toho Komise provedla celkovou analýzu u všech výrobků z oceli a jednotlivě u každé ze tří určených skupin výrobků a dospěla k závěru, že dovoz během celého analyzovaného období celkově vzrostl. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

| (47) | Komise proto dospěla k závěru, že v případě dotčeného posuzovaného výrobku došlo k náhlému, prudkému a významnému nárůstu dovozu, a to jak v absolutním, tak v relativním vyjádření. Toto zjištění potvrzují i údaje na úrovni každé ze tří posuzovaných skupin výrobků. |
| --- | --- |

(47)

Komise proto dospěla k závěru, že v případě dotčeného posuzovaného výrobku došlo k náhlému, prudkému a významnému nárůstu dovozu, a to jak v absolutním, tak v relativním vyjádření. Toto zjištění potvrzují i údaje na úrovni každé ze tří posuzovaných skupin výrobků.

4.   NEPŘEDVÍDANÝ VÝVOJ

NEPŘEDVÍDANÝ VÝVOJ

| (48) | Jak je podrobně vysvětleno v 30. až 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise předběžně rozhodla, že výše zmíněný nárůst dovozu výrobků z oceli v Unii je důsledkem nepředvídaného vývoje, jehož zdrojem je mnoho faktorů, které vytvářejí a zhoršují nerovnováhu v mezinárodním obchodu s dotčenými výrobky. |
| --- | --- |

(48)

Jak je podrobně vysvětleno v 30. až 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise předběžně rozhodla, že výše zmíněný nárůst dovozu výrobků z oceli v Unii je důsledkem nepředvídaného vývoje, jehož zdrojem je mnoho faktorů, které vytvářejí a zhoršují nerovnováhu v mezinárodním obchodu s dotčenými výrobky.

| (49) | Tyto faktory se skládaly z bezprecedentní nadměrné kapacity výroby oceli, která přetrvává i přesto, že na celém světě bylo za účelem jejího snížení přijato velké množství opatření, a která je zesilována deformujícími subvencemi a státními podpůrnými opatřeními, což mělo za následek snížení cen, větší využívání restriktivních obchodních praktik, nástrojů na ochranu obchodu a opatření USA podle § 232, která byla přijata v březnu 2018. |
| --- | --- |

(49)

Tyto faktory se skládaly z bezprecedentní nadměrné kapacity výroby oceli, která přetrvává i přesto, že na celém světě bylo za účelem jejího snížení přijato velké množství opatření, a která je zesilována deformujícími subvencemi a státními podpůrnými opatřeními, což mělo za následek snížení cen, větší využívání restriktivních obchodních praktik, nástrojů na ochranu obchodu a opatření USA podle § 232, která byla přijata v březnu 2018.

| (50) | Několik zúčastněných stran tvrdilo, že nepředvídaný vývoj by měl být prokázán u všech kategorií výrobků. Komise s těmito názory nesouhlasí a domnívá se, že vzhledem k významným vzájemným vztahům a propojení mezi kategoriemi výrobků, jak je vysvětleno v oddíle 2.1, stačí prokázat celkovou existenci nepředvídaného vývoje. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto. |
| --- | --- |

(50)

Několik zúčastněných stran tvrdilo, že nepředvídaný vývoj by měl být prokázán u všech kategorií výrobků. Komise s těmito názory nesouhlasí a domnívá se, že vzhledem k významným vzájemným vztahům a propojení mezi kategoriemi výrobků, jak je vysvětleno v oddíle 2.1, stačí prokázat celkovou existenci nepředvídaného vývoje. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

| (51) | Pokud jde o nadměrnou kapacitu, některé zúčastněné strany tvrdily, že Komise o nadměrné kapacitě dobře ví a že ji nelze považovat za nepředvídaný vývoj. Dále tyto strany tvrdily, že Komise dávala újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do souvislosti s dumpingovým nebo subvencovaným dovozem a že tato souvislost mezi nárůstem dovozu a nepředvídaným vývojem nadměrné kapacity v ocelářství nebyla zjištěna. |
| --- | --- |

(51)

Pokud jde o nadměrnou kapacitu, některé zúčastněné strany tvrdily, že Komise o nadměrné kapacitě dobře ví a že ji nelze považovat za nepředvídaný vývoj. Dále tyto strany tvrdily, že Komise dávala újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do souvislosti s dumpingovým nebo subvencovaným dovozem a že tato souvislost mezi nárůstem dovozu a nepředvídaným vývojem nadměrné kapacity v ocelářství nebyla zjištěna.

| (52) | V tomto ohledu je třeba především poznamenat, že – jak je patrné z grafu 2.3 ve zprávě Global Trade Alert „Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism“, (19) – nadměrná světová kapacita surové oceli se v letech 2009–2011 snížila, ale od roku 2011 do roku 2016 měla zcela opačný trend. Vzhledem k tomu, že celková nadměrná výrobní kapacita surové oceli už v roce 2011 značně převyšovala celkovou roční výrobu, se očekávalo, že celková kapacita surové oceli poklesne nebo přinejmenším zůstane stabilní, čímž dojde k lepšímu využívání kapacity a ke zvýšení nákladové efektivnosti. Celková kapacita výroby surové oceli však po roce 2011 nečekaně dále rostla a následkem toho vznikla další nadměrná světová kapacita, což potvrdila Komise ve svém sdělení „Ocelářství – Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst“. (20) S ohledem na načasování výše popsaných událostí a konkrétněji na skutečnost, že nadbytečná výrobní kapacita vzrostla v době, kdy se z ekonomického hlediska předpokládalo, že dojde k jejímu poklesu, bylo rozhodnuto, že nadbytečnou výrobní kapacitu je třeba považovat za nepředvídaný vývoj. |
| --- | --- |

(52)

V tomto ohledu je třeba především poznamenat, že – jak je patrné z grafu 2.3 ve zprávě Global Trade Alert „Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism“, (19) – nadměrná světová kapacita surové oceli se v letech 2009–2011 snížila, ale od roku 2011 do roku 2016 měla zcela opačný trend. Vzhledem k tomu, že celková nadměrná výrobní kapacita surové oceli už v roce 2011 značně převyšovala celkovou roční výrobu, se očekávalo, že celková kapacita surové oceli poklesne nebo přinejmenším zůstane stabilní, čímž dojde k lepšímu využívání kapacity a ke zvýšení nákladové efektivnosti. Celková kapacita výroby surové oceli však po roce 2011 nečekaně dále rostla a následkem toho vznikla další nadměrná světová kapacita, což potvrdila Komise ve svém sdělení „Ocelářství – Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst“. (20) S ohledem na načasování výše popsaných událostí a konkrétněji na skutečnost, že nadbytečná výrobní kapacita vzrostla v době, kdy se z ekonomického hlediska předpokládalo, že dojde k jejímu poklesu, bylo rozhodnuto, že nadbytečnou výrobní kapacitu je třeba považovat za nepředvídaný vývoj.

19

20

| (53) | Co se týče příčinné souvislosti zjištěné při předchozích šetřeních zaměřených na boj proti nekalým obchodním praktikám, odkazuje se na výše uvedené sdělení, které stanoví, že taková šetření jsou považována za „opatření, jež mají zmírnit dopady nadměrné kapacity ve světě“. Z toho jasně vyplývá, že nadměrná kapacita je neoddělitelně spjata s dumpingovým a subvencovaným dovozem. V antidumpingovém a antisubvenčním šetření se však nadbytečná kapacita v ocelářském průmyslu nezkoumá jako nepředvídaný vývoj, neboť tento požadavek není součástí posouzení, které je základem pro uložení uvedených nástrojů na ochranu obchodu. |
| --- | --- |

(53)

Co se týče příčinné souvislosti zjištěné při předchozích šetřeních zaměřených na boj proti nekalým obchodním praktikám, odkazuje se na výše uvedené sdělení, které stanoví, že taková šetření jsou považována za „opatření, jež mají zmírnit dopady nadměrné kapacity ve světě“. Z toho jasně vyplývá, že nadměrná kapacita je neoddělitelně spjata s dumpingovým a subvencovaným dovozem. V antidumpingovém a antisubvenčním šetření se však nadbytečná kapacita v ocelářském průmyslu nezkoumá jako nepředvídaný vývoj, neboť tento požadavek není součástí posouzení, které je základem pro uložení uvedených nástrojů na ochranu obchodu.

| (54) | Pokud jde o souvislost mezi nepředvídaným vývojem nadměrné kapacity oceli a nárůstem dovozu, je zřejmé, že vyvážející výrobci mají zájem na maximalizaci využití své kapacity. V situacích, kdy je po zásobení jejich domácího trhu k dispozici volná kapacita, vyhledávají další obchodní příležitosti na vývozních trzích, což vede ke zvýšení objemu dovozu na těchto trzích. Výše uvedená tvrzení je tedy nutné zamítnout. |
| --- | --- |

(54)

Pokud jde o souvislost mezi nepředvídaným vývojem nadměrné kapacity oceli a nárůstem dovozu, je zřejmé, že vyvážející výrobci mají zájem na maximalizaci využití své kapacity. V situacích, kdy je po zásobení jejich domácího trhu k dispozici volná kapacita, vyhledávají další obchodní příležitosti na vývozních trzích, což vede ke zvýšení objemu dovozu na těchto trzích. Výše uvedená tvrzení je tedy nutné zamítnout.

| (55) | Pokud jde o prudký nárůst přijímání omezujících obchodních opatření, některé strany tvrdily, že je nelze považovat za nepředvídaný vývoj, jelikož jde o uznané výjimky z obecných pravidel WTO, a že počet nástrojů na ochranu obchodu, které byly uloženy v roce 2017, poklesl. Tyto strany dále tvrdily, že nebyla zjištěna souvislost mezi nárůstem dovozu a nepředvídaným vývojem opatření omezujících obchod. |
| --- | --- |

(55)

Pokud jde o prudký nárůst přijímání omezujících obchodních opatření, některé strany tvrdily, že je nelze považovat za nepředvídaný vývoj, jelikož jde o uznané výjimky z obecných pravidel WTO, a že počet nástrojů na ochranu obchodu, které byly uloženy v roce 2017, poklesl. Tyto strany dále tvrdily, že nebyla zjištěna souvislost mezi nárůstem dovozu a nepředvídaným vývojem opatření omezujících obchod.

| (56) | Komise s takovými tvrzeními nesouhlasí, protože skutečnost, že opatření omezující obchod jsou přijímána v rámci pravidel WTO, neznamená, že je nelze považovat za nepředvídaný vývoj. Komise nezpochybňuje právo zemí přijímat antidumpingová nebo antisubvenční opatření v souladu s příslušnými pravidly WTO. Zde se však jedná především o nebývalý a zvýšený počet těchto opatření přijatých třetími zeměmi, která vedla k odklonu obchodu, což mělo za následek nárůst dovozu do EU. Připomíná se, že ve 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise uvedla, že podle statistik WTO bylo v letech 2011–2013 ročně zahájeno průměrně 77 šetření souvisejících s ocelí, zatímco v letech 2015–2016 se tento průměr zvýšil na 117. Tyto údaje, které svědčí o tom, že došlo k nepředvídanému vývoji, což vedlo k výše zmíněnému nárůstu dovozu, žádná strana nezpochybnila. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(56)

Komise s takovými tvrzeními nesouhlasí, protože skutečnost, že opatření omezující obchod jsou přijímána v rámci pravidel WTO, neznamená, že je nelze považovat za nepředvídaný vývoj. Komise nezpochybňuje právo zemí přijímat antidumpingová nebo antisubvenční opatření v souladu s příslušnými pravidly WTO. Zde se však jedná především o nebývalý a zvýšený počet těchto opatření přijatých třetími zeměmi, která vedla k odklonu obchodu, což mělo za následek nárůst dovozu do EU. Připomíná se, že ve 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise uvedla, že podle statistik WTO bylo v letech 2011–2013 ročně zahájeno průměrně 77 šetření souvisejících s ocelí, zatímco v letech 2015–2016 se tento průměr zvýšil na 117. Tyto údaje, které svědčí o tom, že došlo k nepředvídanému vývoji, což vedlo k výše zmíněnému nárůstu dovozu, žádná strana nezpochybnila. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.

| (57) | Pokud jde o opatření USA podle § 232, několik zúčastněných stran tvrdilo, že tato opatření nelze považovat za nepředvídaný vývoj vedoucí k nárůstu dovozu, neboť byla uložena až po období 2013–2017. Ostatní zúčastněné strany uvedly, že opatřeními USA podle § 232 není dotčen ani dovoz, který se uskutečnil od ledna do března 2018. |
| --- | --- |

(57)

Pokud jde o opatření USA podle § 232, několik zúčastněných stran tvrdilo, že tato opatření nelze považovat za nepředvídaný vývoj vedoucí k nárůstu dovozu, neboť byla uložena až po období 2013–2017. Ostatní zúčastněné strany uvedly, že opatřeními USA podle § 232 není dotčen ani dovoz, který se uskutečnil od ledna do března 2018.

| (58) | V tomto ohledu je třeba nejprve podotknout, že i když opatření USA podle § 232 nabyla účinnosti dne 8. března 2018, šetření, které vedlo k jejich přijetí, bylo zahájeno již v dubnu 2017 a zpráva, na jejímž základě o nich bylo rozhodnuto, byla vydána 11. ledna 2018. I kdyby bylo možné se domnívat, že opatření USA podle § 232 nemohla mít před svým přijetím žádný dopad na dovoz, už jen pouhé zahájení šetření nepochybně vytvořilo nejistotu na trhu a ovlivnilo obchodní toky oceli. Kromě toho – jak je dále potvrzeno níže – Komise po přijetí opatření USA podle § 232 dospěla k závěru, že už dochází k odklonu obchodu s ohledem na některé kategorie výrobků. |
| --- | --- |

(58)

V tomto ohledu je třeba nejprve podotknout, že i když opatření USA podle § 232 nabyla účinnosti dne 8. března 2018, šetření, které vedlo k jejich přijetí, bylo zahájeno již v dubnu 2017 a zpráva, na jejímž základě o nich bylo rozhodnuto, byla vydána 11. ledna 2018. I kdyby bylo možné se domnívat, že opatření USA podle § 232 nemohla mít před svým přijetím žádný dopad na dovoz, už jen pouhé zahájení šetření nepochybně vytvořilo nejistotu na trhu a ovlivnilo obchodní toky oceli. Kromě toho – jak je dále potvrzeno níže – Komise po přijetí opatření USA podle § 232 dospěla k závěru, že už dochází k odklonu obchodu s ohledem na některé kategorie výrobků.

| (59) | V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že opatření USA podle § 232 urychlila nárůst dovozu, jelikož způsobila, že vedle předchozího převládajícího vzestupného trendu došlo k dalšímu odklonu obchodu. Jak je uvedeno v tabulce 14, z dostupných statistik vyplývá, že s výjimkou dubna 2018 byl měsíční dovoz oceli do USA trvale nižší než jeho odpovídající objem v roce 2017. To se časově shoduje s opačným vzestupným trendem dovozu, který byl zaznamenán v Unii, kde – jak je uvedeno v tabulce 12 – byly měsíční objemy dovozu na vyšší úrovni než v předchozím roce. |
| --- | --- |

(59)

V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že opatření USA podle § 232 urychlila nárůst dovozu, jelikož způsobila, že vedle předchozího převládajícího vzestupného trendu došlo k dalšímu odklonu obchodu. Jak je uvedeno v tabulce 14, z dostupných statistik vyplývá, že s výjimkou dubna 2018 byl měsíční dovoz oceli do USA trvale nižší než jeho odpovídající objem v roce 2017. To se časově shoduje s opačným vzestupným trendem dovozu, který byl zaznamenán v Unii, kde – jak je uvedeno v tabulce 12 – byly měsíční objemy dovozu na vyšší úrovni než v předchozím roce.

| (60) | Jiné zúčastněné strany uvedly, že dopad opatření USA podle § 232 by neměl být brát v potaz nebo by neměl být přeceňován, jelikož tato opatření fungují s řadou výjimek týkajících se vynětí výrobků. V téže souvislosti se tvrdilo, že korejský vývoz nehraje roli, neboť Korea si od vlády Spojených států zajistila dostatečný objem v rámci vývozních kvót. |
| --- | --- |

(60)

Jiné zúčastněné strany uvedly, že dopad opatření USA podle § 232 by neměl být brát v potaz nebo by neměl být přeceňován, jelikož tato opatření fungují s řadou výjimek týkajících se vynětí výrobků. V téže souvislosti se tvrdilo, že korejský vývoz nehraje roli, neboť Korea si od vlády Spojených států zajistila dostatečný objem v rámci vývozních kvót.

| (61) | V tomto ohledu je třeba poznamenat, že z opatření USA podle § 232 byla bezpodmínečně vyňata pouze Austrálie a že její vývoz dotčených výrobků představoval v roce 2017 přibližně 1 % celkového dovozu do USA. (21) Jiné země, jako jsou Jižní Korea, Argentina a Brazílie, získaly bezcelní kvóty, ale z opatření vyňaty nebyly. Pokud jde o tyto země, je třeba poznamenat, že vyšší počet kvót byl stanoven na nulu a že řada kvót byla vyčerpána už při přidělení. (22) Vzhledem k těmto skutečnostem se má za to, že přidělení kvót nezaručuje, že přidělená kvóta bude postačovat k zamezení odklonu obchodu. Na základě dostupných statistických údajů se navíc zdá, že tyto tři země představovaly méně než 20 % celkového dovozu za rok 2017. Příslušná tvrzení týkající se kvót byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(61)

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že z opatření USA podle § 232 byla bezpodmínečně vyňata pouze Austrálie a že její vývoz dotčených výrobků představoval v roce 2017 přibližně 1 % celkového dovozu do USA. (21) Jiné země, jako jsou Jižní Korea, Argentina a Brazílie, získaly bezcelní kvóty, ale z opatření vyňaty nebyly. Pokud jde o tyto země, je třeba poznamenat, že vyšší počet kvót byl stanoven na nulu a že řada kvót byla vyčerpána už při přidělení. (22) Vzhledem k těmto skutečnostem se má za to, že přidělení kvót nezaručuje, že přidělená kvóta bude postačovat k zamezení odklonu obchodu. Na základě dostupných statistických údajů se navíc zdá, že tyto tři země představovaly méně než 20 % celkového dovozu za rok 2017. Příslušná tvrzení týkající se kvót byla proto zamítnuta.

21

22

| (62) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti je potvrzeno, že nepředvídaný vývoj popsaný ve 49. bodě odůvodnění zcela jasně vede a dále povede ke zvýšení dovozu oceli do Unie. |
| --- | --- |

(62)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti je potvrzeno, že nepředvídaný vývoj popsaný ve 49. bodě odůvodnění zcela jasně vede a dále povede ke zvýšení dovozu oceli do Unie.

5.   HROZBA VÁžNÉ ÚJMY

HROZBA VÁžNÉ ÚJMY

| (63) | V souladu s přístupem zohledňujícím celkovou definici výrobků a definovaným v tomto šetření byla v prozatímní fázi rovněž provedena celková analýza újmy. V prozatímním nařízení bylo občas prokázáno, že závěry o újmě v rámci celkové analýzy byly doloženy pomocí příkladů i na úrovni kategorie výrobků. |
| --- | --- |

(63)

V souladu s přístupem zohledňujícím celkovou definici výrobků a definovaným v tomto šetření byla v prozatímní fázi rovněž provedena celková analýza újmy. V prozatímním nařízení bylo občas prokázáno, že závěry o újmě v rámci celkové analýzy byly doloženy pomocí příkladů i na úrovni kategorie výrobků.

| (64) | Posouzení újmy v konečné fázi bylo také provedeno na celkové úrovni, a to u dotčeného posuzovaného výrobku, a zahrnuje tedy 26 kategorií výrobků, u kterých Komise zjistila nárůst dovozu. Nicméně, stejně jako u vývoje dovozu, doplnila Komise svou analýzu o posouzení každé ze tří skupin výrobků uvedených v 21. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(64)

Posouzení újmy v konečné fázi bylo také provedeno na celkové úrovni, a to u dotčeného posuzovaného výrobku, a zahrnuje tedy 26 kategorií výrobků, u kterých Komise zjistila nárůst dovozu. Nicméně, stejně jako u vývoje dovozu, doplnila Komise svou analýzu o posouzení každé ze tří skupin výrobků uvedených v 21. bodě odůvodnění výše.

| (65) | Níže uvedená analýza újmy vychází z odpovědí na dotazník předložených výrobním odvětvím Unie. Po obdržení aktuálnějších informací a po ověření údajů byly ukazatele újmy popsané v prozatímní fázi v příslušných případech aktualizovány tak, aby zahrnovaly nejnovější údaje (za rok 2018). |
| --- | --- |

(65)

Níže uvedená analýza újmy vychází z odpovědí na dotazník předložených výrobním odvětvím Unie. Po obdržení aktuálnějších informací a po ověření údajů byly ukazatele újmy popsané v prozatímní fázi v příslušných případech aktualizovány tak, aby zahrnovaly nejnovější údaje (za rok 2018).

5.1.   Celkový vývoj situace ocelářského průmyslu Unie

Celkový vývoj situace ocelářského průmyslu Unie

5.1.1.   Spotřeba, domácí prodej a podíly na trhu

Spotřeba, domácí prodej a podíly na trhu

| (66) | Komise stanovila spotřebu v Unii tak, že k prodeji v Unii uskutečněném výrobci v Unii připočetla dovoz ze všech zemí vyjma dovozu ze zemí, jež jsou členy EHP, a z některých zemí, se kterými Unie podepsala dohodu o hospodářském partnerství, která je v současné době v platnosti (viz 30. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(66)

Komise stanovila spotřebu v Unii tak, že k prodeji v Unii uskutečněném výrobci v Unii připočetla dovoz ze všech zemí vyjma dovozu ze zemí, jež jsou členy EHP, a z některých zemí, se kterými Unie podepsala dohodu o hospodářském partnerství, která je v současné době v platnosti (viz 30. bod odůvodnění).

| (67) | Na základě toho se spotřeba v Unii, prodej výrobců v Unii a odpovídající podíl na trhu vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Spotřeba v Unii, domácí prodej a podíl na trhu











  (tisíce tun) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba (celkem) | 148 455 | 155 730 | 160 742 | 166 375 | 169 350 |
| index 2013 = 100 | 100 | 105 | 108 | 112 | 114 |
| Domácí prodej (celkem) | 129 592 | 133 285 | 133 575 | 136 586 | 138 636 |
| index 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 107 |
| Podíl na trhu (celkem) | 87,3 % | 85,6 % | 83,1 % | 82,1 % | 81,9 % |
| Zdroj: Údaje Eurostatu a odvětví |

(67)

Na základě toho se spotřeba v Unii, prodej výrobců v Unii a odpovídající podíl na trhu vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Spotřeba v Unii, domácí prodej a podíl na trhu

Spotřeba v Unii, domácí prodej a podíl na trhu

(tisíce tun)

2013

2014

2015

2016

2017

Spotřeba (celkem)

148 455

155 730

160 742

166 375

169 350

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

105

105

108

108

112

112

114

114

Domácí prodej (celkem)

129 592

133 285

133 575

136 586

138 636

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

107

107

Podíl na trhu (celkem)

87,3 %

85,6 %

83,1 %

82,1 %

81,9 %

Zdroj: Údaje Eurostatu a odvětví

Zdroj:

| (68) | Celková spotřeba příslušných 26 kategorií výrobků se v letech 2013–2017 soustavně zvyšovala a celkově vzrostla o 14 %. Objem prodeje výrobců výrobního odvětví Unie se v tomto období zvýšil, avšak v mnohem menší míře než spotřeba v Unii, tj. pouze o 7 %. Celkový podíl výrobního odvětví Unie na trhu se tedy během posuzovaného období trvale snižoval, a to o 5,4 %. |
| --- | --- |

(68)

Celková spotřeba příslušných 26 kategorií výrobků se v letech 2013–2017 soustavně zvyšovala a celkově vzrostla o 14 %. Objem prodeje výrobců výrobního odvětví Unie se v tomto období zvýšil, avšak v mnohem menší míře než spotřeba v Unii, tj. pouze o 7 %. Celkový podíl výrobního odvětví Unie na trhu se tedy během posuzovaného období trvale snižoval, a to o 5,4 %.

5.1.2.   Výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby

Výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby

| (69) | Výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby se vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby











  (tisíce tun) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (celkem) | 243 945 | 249 855 | 248 763 | 249 204 | 254 925 |
| index 2013 = 100 | 100 | 102 | 102 | 102 | 105 |
| Výrobní kapacita (celkem) | 337 010 | 334 545 | 332 427 | 333 179 | 335 358 |
| index 2013 = 100 | 100 | 99 | 99 | 99 | 100 |
| Využití kapacity (celkem) | 72 % | 75 % | 75 % | 75 % | 76 % |
| Zásoby (celkem) | 11 883 | 12 734 | 13 159 | 12 974 | 14 140 |
| index 2013 = 100 | 100 | 107 | 111 | 109 | 119 |
| Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník |

(69)

Výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby se vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby

Výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby

(tisíce tun)

2013

2014

2015

2016

2017

Výroba (celkem)

243 945

249 855

248 763

249 204

254 925

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

102

102

102

102

102

102

105

105

Výrobní kapacita (celkem)

337 010

334 545

332 427

333 179

335 358

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

99

99

99

99

99

99

100

100

Využití kapacity (celkem)

72 %

75 %

75 %

75 %

76 %

Zásoby (celkem)

11 883

12 734

13 159

12 974

14 140

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

107

107

111

111

109

109

119

119

Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (70) | Objem výroby dotčeného posuzovaného výrobku se během posuzovaného období zvýšil celkem o 5 %. Výrobní kapacita zůstala stabilní, a využití kapacity se tedy v letech 2013–2017 celkově zvýšilo o 4 %. Zásoby držené spolupracujícími výrobci výrobního odvětví Unie v letech 2013–2017 celkově vzrostly o 19 %. |
| --- | --- |

(70)

Objem výroby dotčeného posuzovaného výrobku se během posuzovaného období zvýšil celkem o 5 %. Výrobní kapacita zůstala stabilní, a využití kapacity se tedy v letech 2013–2017 celkově zvýšilo o 4 %. Zásoby držené spolupracujícími výrobci výrobního odvětví Unie v letech 2013–2017 celkově vzrostly o 19 %.

5.1.3.   Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok

Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok

| (71) | Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok se vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Jednotková prodejní cena, ziskovost, peněžní tok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková prodejní cena (EUR za tunu) | 693,6 | 673,4 | 636,6 | 591,0 | 697,7 |
| index 2013 = 100 | 100 | 97 | 92 | 85 | 101 |
| Ziskovost (% obratu) | – 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 2,1 % | 5,6 % |
| Peněžní tok (v milionech EUR) | 3 721 | 4 975 | 6 461 | 5 508 | 6 201 |
| index 2013 = 100 | 100 | 134 | 174 | 148 | 167 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(71)

Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok se vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Jednotková prodejní cena, ziskovost, peněžní tok

Jednotková prodejní cena, ziskovost, peněžní tok

2013

2014

2015

2016

2017

Jednotková prodejní cena (EUR za tunu)

693,6

673,4

636,6

591,0

697,7

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

97

97

92

92

85

85

101

101

Ziskovost (% obratu)

– 0,9 %

0,8 %

0,6 %

2,1 %

5,6 %

Peněžní tok (v milionech EUR)

3 721

4 975

6 461

5 508

6 201

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

134

134

174

174

148

148

167

167

Zdroj: Odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (72) | Ověřené a aktualizované údaje potvrzují trend uvedený v prozatímním nařízení. Do roku 2016 došlo u všech výrobků na unijním trhu k výraznému stlačení cen. Poté se ceny vrátily na úroveň roku 2013. Celkově lze říci, že i přes významný pokles cen dokázalo výrobní odvětví Unie snížit své výrobní náklady tak, aby v roce 2016 dosáhlo mezní úrovně zisku a v roce 2017 zvýšilo zisk na udržitelnější úroveň (5,6 %). Celkový peněžní tok výrobního odvětví Unie se od roku 2013 do roku 2017 zvýšil o 67 %. |
| --- | --- |

(72)

Ověřené a aktualizované údaje potvrzují trend uvedený v prozatímním nařízení. Do roku 2016 došlo u všech výrobků na unijním trhu k výraznému stlačení cen. Poté se ceny vrátily na úroveň roku 2013. Celkově lze říci, že i přes významný pokles cen dokázalo výrobní odvětví Unie snížit své výrobní náklady tak, aby v roce 2016 dosáhlo mezní úrovně zisku a v roce 2017 zvýšilo zisk na udržitelnější úroveň (5,6 %). Celkový peněžní tok výrobního odvětví Unie se od roku 2013 do roku 2017 zvýšil o 67 %.

5.1.4.   Zaměstnanost

Zaměstnanost

| (73) | Pokud jde o zaměstnanost, ve výrobním odvětví Unie v letech 2013–2017 zaniklo 9 208 pracovních míst, jak je uvedeno v následující tabulce.

  Tabulka 7


  Zaměstnanost











  (FTE) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost (celkem) | 225 607 | 220 429 | 218 010 | 217 460 | 216 399 |
| index 2013 = 100 | 100 | 98 | 97 | 96 | 96 |
| Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník |

(73)

Pokud jde o zaměstnanost, ve výrobním odvětví Unie v letech 2013–2017 zaniklo 9 208 pracovních míst, jak je uvedeno v následující tabulce.

Tabulka 7

Tabulka 7

Zaměstnanost

Zaměstnanost

(FTE)

2013

2014

2015

2016

2017

Zaměstnanost (celkem)

225 607

220 429

218 010

217 460

216 399

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

98

98

97

97

96

96

96

96

Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník

Zdroj:

5.2.   Analýza situace ocelářského průmyslu Unie u tří skupin výrobků

Analýza situace ocelářského průmyslu Unie u tří skupin výrobků

5.2.1.   Spotřeba, domácí prodej a podíly na trhu

Spotřeba, domácí prodej a podíly na trhu

| (74) | U každé ze tří skupin výrobků se spotřeba, domácí prodej a podíly na trhu vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Spotřeba, domácí prodej, podíl jednotlivých skupin výrobků na trhu











  (v tisících tun) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba (ploché výrobky) | 87 679 | 90 729 | 95 598 | 98 749 | 98 124 |
| index 2013 = 100 | 100 | 103 | 109 | 113 | 112 |
| Spotřeba (dlouhé výrobky) | 50 829 | 53 333 | 54 160 | 55 890 | 57 921 |
| index 2013 = 100 | 100 | 105 | 107 | 110 | 114 |
| Spotřeba (trouby) | 9 947 | 11 667 | 10 985 | 11 735 | 13 305 |
| index 2013 = 100 | 100 | 117 | 110 | 118 | 134 |
| | | | | | |
| Domácí prodej (ploché výrobky) | 75 212 | 76 365 | 77 020 | 78 274 | 77 601 |
| index 2013 = 100 | 100 | 102 | 102 | 104 | 103 |
| Domácí prodej (dlouhé výrobky) | 46 461 | 47 679 | 47 757 | 48 935 | 51 095 |
| index 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 110 |
| Domácí prodej (trouby) | 7 920 | 9 241 | 8 799 | 9 377 | 9 940 |
| index 2013 = 100 | 100 | 117 | 111 | 118 | 126 |
| | | | | | |
| Podíl na trhu (ploché výrobky) | 86 % | 84 % | 81 % | 79 % | 79 % |
| Podíl na trhu (dlouhé výrobky) | 91 % | 89 % | 88 % | 88 % | 88 % |
| Podíl na trhu (trouby) | 80 % | 79 % | 80 % | 80 % | 75 % |
| Zdroj: Údaje Eurostatu a odvětví |

(74)

U každé ze tří skupin výrobků se spotřeba, domácí prodej a podíly na trhu vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Spotřeba, domácí prodej, podíl jednotlivých skupin výrobků na trhu

Spotřeba, domácí prodej, podíl jednotlivých skupin výrobků na trhu

(v tisících tun)

2013

2014

2015

2016

2017

Spotřeba (ploché výrobky)

87 679

90 729

95 598

98 749

98 124

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

103

103

109

109

113

113

112

112

Spotřeba (dlouhé výrobky)

50 829

53 333

54 160

55 890

57 921

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

105

105

107

107

110

110

114

114

Spotřeba (trouby)

9 947

11 667

10 985

11 735

13 305

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

117

117

110

110

118

118

134

134

Domácí prodej (ploché výrobky)

75 212

76 365

77 020

78 274

77 601

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

102

102

102

102

104

104

103

103

Domácí prodej (dlouhé výrobky)

46 461

47 679

47 757

48 935

51 095

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

110

110

Domácí prodej (trouby)

7 920

9 241

8 799

9 377

9 940

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

117

117

111

111

118

118

126

126

Podíl na trhu (ploché výrobky)

86 %

84 %

81 %

79 %

79 %

Podíl na trhu (dlouhé výrobky)

91 %

89 %

88 %

88 %

88 %

Podíl na trhu (trouby)

80 %

79 %

80 %

80 %

75 %

Zdroj: Údaje Eurostatu a odvětví

Zdroj:

| (75) | Spotřeba plochých výrobků dosáhla vrcholu v roce 2016 a poté se v roce 2017 mírně snížila, přičemž vykázala celkový nárůst o 12 %. Spotřeba dlouhých výrobků a trub se do konce roku 2017 soustavně zvyšovala, což mělo za následek celkový nárůst o 14 %, respektive o 34 %. |
| --- | --- |

(75)

Spotřeba plochých výrobků dosáhla vrcholu v roce 2016 a poté se v roce 2017 mírně snížila, přičemž vykázala celkový nárůst o 12 %. Spotřeba dlouhých výrobků a trub se do konce roku 2017 soustavně zvyšovala, což mělo za následek celkový nárůst o 14 %, respektive o 34 %.

| (76) | V letech 2013–2017 se prodej všech výrobků z oceli zvýšil celkem o 7 %. Během téhož období bylo v rámci tří skupin výrobků zaznamenáno podobné zvýšení, které však bylo méně výrazné než nárůst spotřeby: prodej plochých výrobků výrobců v Unii vzrostl o 3 %, prodej dlouhých výrobků o 10 % a prodeje trub o 26 %. |
| --- | --- |

(76)

V letech 2013–2017 se prodej všech výrobků z oceli zvýšil celkem o 7 %. Během téhož období bylo v rámci tří skupin výrobků zaznamenáno podobné zvýšení, které však bylo méně výrazné než nárůst spotřeby: prodej plochých výrobků výrobců v Unii vzrostl o 3 %, prodej dlouhých výrobků o 10 % a prodeje trub o 26 %.

| (77) | Trend celkového trhu výrobního odvětví Unie (minus 5 procentních bodů) byl potvrzen při samostatných analýzách plochých výrobků (minus 7 procentních bodů), dlouhých výrobků (minus 3 procentní body) a trub (minus 5 procentních bodů). |
| --- | --- |

(77)

Trend celkového trhu výrobního odvětví Unie (minus 5 procentních bodů) byl potvrzen při samostatných analýzách plochých výrobků (minus 7 procentních bodů), dlouhých výrobků (minus 3 procentní body) a trub (minus 5 procentních bodů).

5.2.2.   Výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby

Výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby

| (78) | U každé ze tří skupin výrobků se výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, stavy podle skupin výrobků











  (tisíce tun) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (ploché výrobky) | 172 873 | 177 224 | 176 567 | 177 247 | 180 986 |
| index 2013 = 100 | 100 | 103 | 102 | 103 | 105 |
| Výroba (dlouhé výrobky) | 59 082 | 59 535 | 60 079 | 59 706 | 60 572 |
| index 2013 = 100 | 100 | 101 | 102 | 101 | 103 |
| Výroba (trouby) | 11 991 | 13 096 | 12 116 | 12 251 | 13 366 |
| index 2013 = 100 | 100 | 109 | 101 | 102 | 111 |
| | | | | | |
| Výrobní kapacita (ploché výrobky) | 234 615 | 233 689 | 230 216 | 230 921 | 232 220 |
| index 2013 = 100 | 100 | 100 | 98 | 98 | 99 |
| Výrobní kapacita (dlouhé výrobky) | 80 833 | 78 244 | 79 455 | 79 736 | 81 806 |
| index 2013 = 100 | 100 | 97 | 98 | 99 | 101 |
| Výrobní kapacita (trouby) | 24 053 | 25 482 | 27 721 | 27 255 | 24 224 |
| index 2013 = 100 | 100 | 106 | 115 | 113 | 101 |
| | | | | | |
| Využití kapacity (ploché výrobky) | 74 % | 76 % | 77 % | 77 % | 78 % |
| Využití kapacity (dlouhé výrobky) | 73 % | 76 % | 76 % | 75 % | 74 % |
| Využití kapacity (trouby) | 50 % | 51 % | 44 % | 45 % | 55 % |
| Zásoby (ploché výrobky) | 7 573 | 8 171 | 8 386 | 8 098 | 8 623 |
| index 2013 = 100 | 100 | 108 | 111 | 107 | 114 |
| Zásoby (dlouhé výrobky) | 3 449 | 3 430 | 3 722 | 3 740 | 3 877 |
| index 2013 = 100 | 100 | 99 | 108 | 108 | 112 |
| Zásoby (trouby) | 861 | 1 132 | 1 050 | 1 137 | 1 639 |
| index 2013 = 100 | 100 | 132 | 122 | 132 | 190 |
| Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník |

(78)

U každé ze tří skupin výrobků se výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, stavy podle skupin výrobků

Výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, stavy podle skupin výrobků

(tisíce tun)

2013

2014

2015

2016

2017

Výroba (ploché výrobky)

172 873

177 224

176 567

177 247

180 986

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

103

103

102

102

103

103

105

105

Výroba (dlouhé výrobky)

59 082

59 535

60 079

59 706

60 572

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

101

101

102

102

101

101

103

103

Výroba (trouby)

11 991

13 096

12 116

12 251

13 366

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

109

109

101

101

102

102

111

111

Výrobní kapacita (ploché výrobky)

234 615

233 689

230 216

230 921

232 220

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

100

100

98

98

98

98

99

99

Výrobní kapacita (dlouhé výrobky)

80 833

78 244

79 455

79 736

81 806

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

97

97

98

98

99

99

101

101

Výrobní kapacita (trouby)

24 053

25 482

27 721

27 255

24 224

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

106

106

115

115

113

113

101

101

Využití kapacity (ploché výrobky)

74 %

76 %

77 %

77 %

78 %

Využití kapacity (dlouhé výrobky)

73 %

76 %

76 %

75 %

74 %

Využití kapacity (trouby)

50 %

51 %

44 %

45 %

55 %

Zásoby (ploché výrobky)

7 573

8 171

8 386

8 098

8 623

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

108

108

111

111

107

107

114

114

Zásoby (dlouhé výrobky)

3 449

3 430

3 722

3 740

3 877

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

99

99

108

108

108

108

112

112

Zásoby (trouby)

861

1 132

1 050

1 137

1 639

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

132

132

122

122

132

132

190

190

Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (79) | Vývoj výroby byl u každé z těchto tří skupin odlišný. Během celého posuzovaného období se výroba plochých výrobků zvýšila o 5 %, výroba dlouhých výrobků vzrostla o 3 % a výroba trub poklesla o 11 %. Odchylky ve výrobě lze v každém případě považovat za poměrně stabilní. |
| --- | --- |

(79)

Vývoj výroby byl u každé z těchto tří skupin odlišný. Během celého posuzovaného období se výroba plochých výrobků zvýšila o 5 %, výroba dlouhých výrobků vzrostla o 3 % a výroba trub poklesla o 11 %. Odchylky ve výrobě lze v každém případě považovat za poměrně stabilní.

| (80) | Celková výrobní kapacita zůstala stabilní. Tento trend byl důsledně potvrzen při analýze každé skupiny výrobků: plochých výrobků (pokles o 1 %), dlouhých výrobků (zvýšení o 1 %) a trub (zvýšení o 1 %) během posuzovaného období. Využití kapacity se celkově zvýšilo u všech skupin výrobků (u plochých výrobků o 4 procentní body, u dlouhých výrobků o 1 procentní bod a u trub o 5 procentních bodů). |
| --- | --- |

(80)

Celková výrobní kapacita zůstala stabilní. Tento trend byl důsledně potvrzen při analýze každé skupiny výrobků: plochých výrobků (pokles o 1 %), dlouhých výrobků (zvýšení o 1 %) a trub (zvýšení o 1 %) během posuzovaného období. Využití kapacity se celkově zvýšilo u všech skupin výrobků (u plochých výrobků o 4 procentní body, u dlouhých výrobků o 1 procentní bod a u trub o 5 procentních bodů).

| (81) | Zásoby plochých a dlouhých výrobků se v letech 2013–2017 zvýšily na podobnou úroveň, zatímco zásoby trub se téměř zdvojnásobily. Ověřené a aktualizované údaje tedy potvrzují trend uvedený v prozatímním nařízení. |
| --- | --- |

(81)

Zásoby plochých a dlouhých výrobků se v letech 2013–2017 zvýšily na podobnou úroveň, zatímco zásoby trub se téměř zdvojnásobily. Ověřené a aktualizované údaje tedy potvrzují trend uvedený v prozatímním nařízení.

5.2.3.   Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok

Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok

| (82) | Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok se u těchto tří skupin vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Jednotková prodejní cena, ziskovost, peněžní tok podle skupin výrobků











  (EUR za tunu) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková prodejní cena (EUR za tunu, ploché výrobky) | 711,3 | 689,3 | 659,8 | 612,8 | 744,3 |
| index 2013 = 100 | 100 | 97 | 93 | 86 | 105 |
| Jednotková prodejní cena (EUR za tunu, dlouhé výrobky) | 607,0 | 591,3 | 546,4 | 509,1 | 584,4 |
| index 2013 = 100 | 100 | 97 | 90 | 84 | 96 |
| Jednotková prodejní cena (EUR za tunu, trouby) | 1 093,9 | 1 063,5 | 1 013,9 | 913,2 | 949,3 |
| index 2013 = 100 | 100 | 97 | 93 | 83 | 87 |
| Ziskovost (% obratu, ploché výrobky) | – 1,9 % | 0,2 % | 0,5 % | 2,5 % | 7,7 % |
| Ziskovost (% obratu, dlouhé výrobky) | 0,7 % | 2,1 % | 1,7 % | 2,1 % | 3,1 % |
| Ziskovost (% obratu, trouby) | 1,3 % | 0,4 % | – 3,4 % | – 1,2 % | – 1,7 % |
| Peněžní tok (v milionech EUR, ploché výrobky) | 2 309 | 3 997 | 5 209 | 4 235 | 5 177 |
| index 2013 = 100 | 100 | 173 | 226 | 183 | 224 |
| Peněžní tok (v milionech EUR, dlouhé výrobky) | 820 | 1 156 | 1 534 | 1 473 | 1 159 |
| index 2013 = 100 | 100 | 141 | 187 | 180 | 141 |
| Peněžní tok (v milionech EUR, trouby) | 592 | – 178 | – 283 | – 200 | – 135 |
| index 2013 = 100 | 100 | – 30 | – 48 | – 34 | – 23 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(82)

Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok se u těchto tří skupin vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Jednotková prodejní cena, ziskovost, peněžní tok podle skupin výrobků

Jednotková prodejní cena, ziskovost, peněžní tok podle skupin výrobků

(EUR za tunu)

2013

2014

2015

2016

2017

Jednotková prodejní cena (EUR za tunu, ploché výrobky)

711,3

689,3

659,8

612,8

744,3

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

97

97

93

93

86

86

105

105

Jednotková prodejní cena (EUR za tunu, dlouhé výrobky)

607,0

591,3

546,4

509,1

584,4

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

97

97

90

90

84

84

96

96

Jednotková prodejní cena (EUR za tunu, trouby)

1 093,9

1 063,5

1 013,9

913,2

949,3

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

97

97

93

93

83

83

87

87

Ziskovost (% obratu, ploché výrobky)

– 1,9 %

0,2 %

0,5 %

2,5 %

7,7 %

Ziskovost (% obratu, dlouhé výrobky)

0,7 %

2,1 %

1,7 %

2,1 %

3,1 %

Ziskovost (% obratu, trouby)

1,3 %

0,4 %

– 3,4 %

– 1,2 %

– 1,7 %

Peněžní tok (v milionech EUR, ploché výrobky)

2 309

3 997

5 209

4 235

5 177

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

173

173

226

226

183

183

224

224

Peněžní tok (v milionech EUR, dlouhé výrobky)

820

1 156

1 534

1 473

1 159

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

141

141

187

187

180

180

141

141

Peněžní tok (v milionech EUR, trouby)

592

– 178

– 283

– 200

– 135

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

– 30

– 30

– 48

– 48

– 34

– 34

– 23

– 23

Zdroj: Odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (83) | Prodejní ceny plochých výrobků do roku 2016 poklesly o 14 % a poté v roce 2017 vzrostly na úroveň vyšší než v roce 2013 (+5 %). Jednotkové prodejní ceny dlouhých výrobků a trub do roku 2016 také významně poklesly (o 16 %, respektive o 17 %) a poté v roce 2017 mírně vzrostly. Celkově ceny těchto výrobků poklesly o 4 %, resp. o 13 %. |
| --- | --- |

(83)

Prodejní ceny plochých výrobků do roku 2016 poklesly o 14 % a poté v roce 2017 vzrostly na úroveň vyšší než v roce 2013 (+5 %). Jednotkové prodejní ceny dlouhých výrobků a trub do roku 2016 také významně poklesly (o 16 %, respektive o 17 %) a poté v roce 2017 mírně vzrostly. Celkově ceny těchto výrobků poklesly o 4 %, resp. o 13 %.

| (84) | Pokud jde o ziskovost, i) v případě plochých výrobků dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2016 (po ztrátách a nulovém zisku v předchozích letech) dosáhnout mezní úrovně zisku a v roce 2017 zvýšilo svou ziskovost na 7,7 %; ii) ziskovost dlouhých výrobků dosáhla v roce 2014 úrovně 2,1 % a zůstala na přibližně stejné úrovni až do roku 2017, kdy vzrostla až na 3,1 %; iii) ziskovost trub, která v roce 2013 činila 1,3 %, v roce 2015 výrazně poklesla (na – 3,4 %) a v letech 2016 a 2017 byla nadále záporná (– 1,2 %, respektive – 1,7 %). |
| --- | --- |

(84)

Pokud jde o ziskovost, i) v případě plochých výrobků dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2016 (po ztrátách a nulovém zisku v předchozích letech) dosáhnout mezní úrovně zisku a v roce 2017 zvýšilo svou ziskovost na 7,7 %; ii) ziskovost dlouhých výrobků dosáhla v roce 2014 úrovně 2,1 % a zůstala na přibližně stejné úrovni až do roku 2017, kdy vzrostla až na 3,1 %; iii) ziskovost trub, která v roce 2013 činila 1,3 %, v roce 2015 výrazně poklesla (na – 3,4 %) a v letech 2016 a 2017 byla nadále záporná (– 1,2 %, respektive – 1,7 %).

| (85) | Peněžní toky se u plochých a dlouhých výrobků zlepšily (v případě plochých výrobků o 124 % a v případě dlouhých výrobků v mnohem menší míře, tj. pouze o 41 %), zatímco u trub se peněžní tok výrazně snížil – o 130 % v roce 2014 – a až do konce roku 2017 byl záporný. |
| --- | --- |

(85)

Peněžní toky se u plochých a dlouhých výrobků zlepšily (v případě plochých výrobků o 124 % a v případě dlouhých výrobků v mnohem menší míře, tj. pouze o 41 %), zatímco u trub se peněžní tok výrazně snížil – o 130 % v roce 2014 – a až do konce roku 2017 byl záporný.

5.2.4.   Zaměstnanost

Zaměstnanost

| (86) | Co se týče zaměstnanosti, postiženi byli zejména výrobci plochých výrobků, u nichž během tohoto období došlo k zániku téměř 8 600 pracovních míst. V procentuálním vyjádření byla nejzávažnější situace v odvětví výroby trub, kde ztráty pracovních míst během posuzovaného období činily 12 %.

  Tabulka 11


  Zaměstnanost podle jednotlivých skupin výrobků











  (FTE) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost (výroba plochých výrobků) | 134 720 | 129 256 | 127 743 | 126 300 | 126 124 |
| index 2013 = 100 | 100 | 96 | 95 | 94 | 94 |
| Zaměstnanost (výroba dlouhých výrobků) | 49 545 | 49 662 | 51 288 | 53 946 | 53 943 |
| index 2013 = 100 | 100 | 100 | 104 | 109 | 109 |
| Zaměstnanost (výroba trub) | 41 342 | 41 511 | 38 978 | 37 214 | 36 333 |
| index 2013 = 100 | 100 | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník |

(86)

Co se týče zaměstnanosti, postiženi byli zejména výrobci plochých výrobků, u nichž během tohoto období došlo k zániku téměř 8 600 pracovních míst. V procentuálním vyjádření byla nejzávažnější situace v odvětví výroby trub, kde ztráty pracovních míst během posuzovaného období činily 12 %.

Tabulka 11

Tabulka 11

Zaměstnanost podle jednotlivých skupin výrobků

Zaměstnanost podle jednotlivých skupin výrobků

(FTE)

2013

2014

2015

2016

2017

Zaměstnanost (výroba plochých výrobků)

134 720

129 256

127 743

126 300

126 124

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

96

96

95

95

94

94

94

94

Zaměstnanost (výroba dlouhých výrobků)

49 545

49 662

51 288

53 946

53 943

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

100

100

104

104

109

109

109

109

Zaměstnanost (výroba trub)

41 342

41 511

38 978

37 214

36 333

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

100

100

94

94

90

90

88

88

Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník

Zdroj:

5.3.   Závěr týkající se situace výrobního odvětví Unie a posledního vývoje

Závěr týkající se situace výrobního odvětví Unie a posledního vývoje

| (87) | Výše uvedená analýza ukázala, že výrobní odvětví Unie se – jak celkového hlediska, tak z hlediska jednotlivých tří skupin výrobků – do roku 2016 nacházelo v obtížné hospodářské situaci, ze které se v roce 2017 pouze částečně zotavilo. Výrobní odvětví je tedy nadále nestabilní a zranitelné. |
| --- | --- |

(87)

Výše uvedená analýza ukázala, že výrobní odvětví Unie se – jak celkového hlediska, tak z hlediska jednotlivých tří skupin výrobků – do roku 2016 nacházelo v obtížné hospodářské situaci, ze které se v roce 2017 pouze částečně zotavilo. Výrobní odvětví je tedy nadále nestabilní a zranitelné.

| (88) | V září 2018 požádala Komise průmyslová sdružení Unie o poskytnutí hospodářských údajů za první pololetí roku 2018, aby mohla posoudit, jak se situace vyvíjela během období šetření, tj. v letech 2013–2017. |
| --- | --- |

(88)

V září 2018 požádala Komise průmyslová sdružení Unie o poskytnutí hospodářských údajů za první pololetí roku 2018, aby mohla posoudit, jak se situace vyvíjela během období šetření, tj. v letech 2013–2017.

| (89) | Informace získané Komisí nebylo možné ověřit. Navíc vzhledem k tomu, že Komise neměla údaje odpovídající prvnímu pololetí roku 2017 (informace byly poskytnuty za celý rok 2017), nemohla na základě situace výrobního odvětví v prvním pololetí roku 2018 dospět k žádnému spolehlivému závěru. Na základě těchto údajů z roku 2018 však bylo možné potvrdit trend z roku 2017, kterým bylo částečné zotavení výrobního odvětví. Je však třeba podotknout, že – jak je uvedeno v tabulce 12 níže – měsíční dovoz do Unie začal vzrůstat, a to převážně od června 2018. Ceny oceli v Unii navíc začaly od třetího čtvrtletí roku 2018 klesat. Vliv tohoto dovozu a vývoje cen na situaci výrobního odvětví Unie v první polovině roku 2018 proto není možné vysledovat. Nejnovější údaje tudíž potvrzují problematickou situaci výrobního odvětví Unie a hrozbu, kterou představuje poslední nárůst dovozu. |
| --- | --- |

(89)

Informace získané Komisí nebylo možné ověřit. Navíc vzhledem k tomu, že Komise neměla údaje odpovídající prvnímu pololetí roku 2017 (informace byly poskytnuty za celý rok 2017), nemohla na základě situace výrobního odvětví v prvním pololetí roku 2018 dospět k žádnému spolehlivému závěru. Na základě těchto údajů z roku 2018 však bylo možné potvrdit trend z roku 2017, kterým bylo částečné zotavení výrobního odvětví. Je však třeba podotknout, že – jak je uvedeno v tabulce 12 níže – měsíční dovoz do Unie začal vzrůstat, a to převážně od června 2018. Ceny oceli v Unii navíc začaly od třetího čtvrtletí roku 2018 klesat. Vliv tohoto dovozu a vývoje cen na situaci výrobního odvětví Unie v první polovině roku 2018 proto není možné vysledovat. Nejnovější údaje tudíž potvrzují problematickou situaci výrobního odvětví Unie a hrozbu, kterou představuje poslední nárůst dovozu.

5.4.   Hrozba vážné újmy

Hrozba vážné újmy

| (90) | V prozatímním nařízení dospěla Komise k závěru, že situace výrobního odvětví Unie se v letech 2013–2016 výrazně zhoršila, přičemž v roce 2017 došlo k jeho částečnému zotavení. Komise však měla za to, že výrobní odvětví Unie se i přes toto dočasné zlepšení stále nachází v nestabilní situaci a že mu hrozí vážná újma, pokud bude vzestupný trend dovozu pokračovat a následně dojde ke stlačení cen a k poklesu ziskovosti pod udržitelnou úroveň. |
| --- | --- |

(90)

V prozatímním nařízení dospěla Komise k závěru, že situace výrobního odvětví Unie se v letech 2013–2016 výrazně zhoršila, přičemž v roce 2017 došlo k jeho částečnému zotavení. Komise však měla za to, že výrobní odvětví Unie se i přes toto dočasné zlepšení stále nachází v nestabilní situaci a že mu hrozí vážná újma, pokud bude vzestupný trend dovozu pokračovat a následně dojde ke stlačení cen a k poklesu ziskovosti pod udržitelnou úroveň.

| (91) | Toto prozatímní zjištění lze rovněž potvrdit v konečné fázi vzhledem k výše uvedené aktualizované analýze vývoje ukazatelů újmy, a to jak celkově, tak na úrovni jednotlivých tří skupin výrobků (ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby). |
| --- | --- |

(91)

Toto prozatímní zjištění lze rovněž potvrdit v konečné fázi vzhledem k výše uvedené aktualizované analýze vývoje ukazatelů újmy, a to jak celkově, tak na úrovni jednotlivých tří skupin výrobků (ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby).

| (92) | Aktualizované ukazatele újmy obsahují údaje o třech kategoriích výrobků, které byly prozatím vyňaty z oblasti působnosti. Pokud byly k dispozici, byly analyzovány nejnovější údaje, a tato komplexní analýza potvrdila klíčová zjištění z prozatímní fáze. |
| --- | --- |

(92)

Aktualizované ukazatele újmy obsahují údaje o třech kategoriích výrobků, které byly prozatím vyňaty z oblasti působnosti. Pokud byly k dispozici, byly analyzovány nejnovější údaje, a tato komplexní analýza potvrdila klíčová zjištění z prozatímní fáze.

| (93) | Zásadním prvkem při zjišťování hrozby újmy v prozatímní fázi byla skutečnost, že výrazný nárůst dovozu sledovaný od roku 2013 se nezastaví, a pokud nedojde k přijetí nápravných opatření, bude naopak ještě výraznější a způsobí vysokou úroveň újmy. Jak vyplývá z nejaktuálnějšího souboru údajů (viz oddíl 5.6 níže), tento očekávaný trend už nastal. |
| --- | --- |

(93)

Zásadním prvkem při zjišťování hrozby újmy v prozatímní fázi byla skutečnost, že výrazný nárůst dovozu sledovaný od roku 2013 se nezastaví, a pokud nedojde k přijetí nápravných opatření, bude naopak ještě výraznější a způsobí vysokou úroveň újmy. Jak vyplývá z nejaktuálnějšího souboru údajů (viz oddíl 5.6 níže), tento očekávaný trend už nastal.

5.5.   Připomínky obdržené po prozatímních opatřeních

Připomínky obdržené po prozatímních opatřeních

| (94) | Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie není zranitelné ani nestabilní, protože většina ukazatelů se během posuzovaného období zlepšila – například v roce 2017 dosáhlo výrobní odvětví Unie ziskovosti 6,2 % (jak se uvádí v prozatímním nařízení) a prodejní ceny mezi lety 2016 a 2017 vzrostly o téměř 20 %. Rovněž bylo zmíněno, že Evropský ocelářský svaz oznámil, že vyhlídky výrobního odvětví Unie jsou pozitivní. Obdobně tyto strany také tvrdily, že norma pro prokázání vážné újmy je velmi přísná a že je mnohem přísnější než norma pro prokázání podstatné újmy stanovená v antidumpingové dohodě a v Dohodě o subvencích, jelikož vážná újma musí jednoznačně bezprostředně hrozit. |
| --- | --- |

(94)

Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie není zranitelné ani nestabilní, protože většina ukazatelů se během posuzovaného období zlepšila – například v roce 2017 dosáhlo výrobní odvětví Unie ziskovosti 6,2 % (jak se uvádí v prozatímním nařízení) a prodejní ceny mezi lety 2016 a 2017 vzrostly o téměř 20 %. Rovněž bylo zmíněno, že Evropský ocelářský svaz oznámil, že vyhlídky výrobního odvětví Unie jsou pozitivní. Obdobně tyto strany také tvrdily, že norma pro prokázání vážné újmy je velmi přísná a že je mnohem přísnější než norma pro prokázání podstatné újmy stanovená v antidumpingové dohodě a v Dohodě o subvencích, jelikož vážná újma musí jednoznačně bezprostředně hrozit.

| (95) | V prozatímním nařízení dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie je nestabilní a zotavuje se z období, v němž se jeho situace výrazně zhoršila. Toto zotavování bylo přisouzeno mimo jiné účinnosti různých obchodních ochranných opatření, která byla přijata zejména od roku 2016. Vzhledem k tomu, že Komise nemohla prokázat existenci vážné újmy, posoudila její hrozbu. V této souvislosti Komise potvrdila, že pokud by došlo k dalšímu nárůstu dovozu, mohlo by být stávající prozatímní zotavení rychle zvráceno. Jak bylo uvedeno výše, je pravděpodobné, že takovýto další nárůst dovozu by v důsledku opatření USA podle § 232 mohl být ještě vyšší. Komise proto dospěla k závěru, že skutečnost, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2017 vykazovala ve srovnání s předchozími roky zlepšení, nebrání tomu, aby byla zjištěna existence hrozby vážné újmy. Tato zjištění byla ve výše uvedené analýze potvrzena a tvrzení se tedy zamítá. |
| --- | --- |

(95)

V prozatímním nařízení dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie je nestabilní a zotavuje se z období, v němž se jeho situace výrazně zhoršila. Toto zotavování bylo přisouzeno mimo jiné účinnosti různých obchodních ochranných opatření, která byla přijata zejména od roku 2016. Vzhledem k tomu, že Komise nemohla prokázat existenci vážné újmy, posoudila její hrozbu. V této souvislosti Komise potvrdila, že pokud by došlo k dalšímu nárůstu dovozu, mohlo by být stávající prozatímní zotavení rychle zvráceno. Jak bylo uvedeno výše, je pravděpodobné, že takovýto další nárůst dovozu by v důsledku opatření USA podle § 232 mohl být ještě vyšší. Komise proto dospěla k závěru, že skutečnost, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2017 vykazovala ve srovnání s předchozími roky zlepšení, nebrání tomu, aby byla zjištěna existence hrozby vážné újmy. Tato zjištění byla ve výše uvedené analýze potvrzena a tvrzení se tedy zamítá.

| (96) | Pokud jde o úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie, několik zúčastněných stran uvedlo, že v řadě případů týkajících se ochrany obchodu v ocelářství měla Komise za to, že zisk ve výši 3 % až 7 % lze považovat za přiměřený. Celková ziskovost ve výši 6,2 % by tedy měla – jak bylo předběžně stanoveno – dostačovat k tomu, aby výrobní odvětví Unie zůstalo životaschopné a vysoce konkurenceschopné. |
| --- | --- |

(96)

Pokud jde o úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie, několik zúčastněných stran uvedlo, že v řadě případů týkajících se ochrany obchodu v ocelářství měla Komise za to, že zisk ve výši 3 % až 7 % lze považovat za přiměřený. Celková ziskovost ve výši 6,2 % by tedy měla – jak bylo předběžně stanoveno – dostačovat k tomu, aby výrobní odvětví Unie zůstalo životaschopné a vysoce konkurenceschopné.

| (97) | Jak je vysvětleno v 90. až 93. bodě odůvodnění, navzdory tomu, že v roce 2017 se úroveň ziskovosti ve srovnání s předchozími lety (kdy výrobní odvětví Unie vykazovalo ztrátu nebo nulový zisk) výrazně zvýšila, tato situace by se mohla rychle zvrátit, pokud by dovoz i nadále narůstal (nebo pokud by – mimo jiné v důsledku opatření USA podle § 232 – prudce vzrostl). Ve skutečnosti musí analýza v situaci, kdy hrozí vážná újma, obsahovat prvky orientované do budoucna. V této souvislosti by bylo stanovené riziko odklonu obchodu klíčovým prvkem, který by negativně ovlivnil současnou hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie v případě, že by opatření nebyla přijata. V důsledku toho nemohou být úrovně ziskovosti, jichž bylo v odvětví dosaženo v roce 2017, posuzovány izolovaně a nevyvracejí zjištění hrozby vážné újmy. Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(97)

Jak je vysvětleno v 90. až 93. bodě odůvodnění, navzdory tomu, že v roce 2017 se úroveň ziskovosti ve srovnání s předchozími lety (kdy výrobní odvětví Unie vykazovalo ztrátu nebo nulový zisk) výrazně zvýšila, tato situace by se mohla rychle zvrátit, pokud by dovoz i nadále narůstal (nebo pokud by – mimo jiné v důsledku opatření USA podle § 232 – prudce vzrostl). Ve skutečnosti musí analýza v situaci, kdy hrozí vážná újma, obsahovat prvky orientované do budoucna. V této souvislosti by bylo stanovené riziko odklonu obchodu klíčovým prvkem, který by negativně ovlivnil současnou hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie v případě, že by opatření nebyla přijata. V důsledku toho nemohou být úrovně ziskovosti, jichž bylo v odvětví dosaženo v roce 2017, posuzovány izolovaně a nevyvracejí zjištění hrozby vážné újmy. Toto tvrzení se proto zamítá.

5.6.   Analýza údajů po roce 2017

Analýza údajů po roce 2017

| (98) | Vzhledem k tomu, že situace v posuzovaném období nebyla považována za situaci, v níž by došlo k vážné újmě, je v souvislosti s analýzou hrozby vážné újmy nutné provést výhledovou studii. Konkrétně čl. 9 odst. 2 nařízení 2015/478 a čl. 6 odst. 3 nařízení 2015/755 v případech hrozící újmy vyžadují, aby byla přezkoumána míra nárůstu vývozu do Unie a pravděpodobnost využití dostupné kapacity k vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(98)

Vzhledem k tomu, že situace v posuzovaném období nebyla považována za situaci, v níž by došlo k vážné újmě, je v souvislosti s analýzou hrozby vážné újmy nutné provést výhledovou studii. Konkrétně čl. 9 odst. 2 nařízení 2015/478 a čl. 6 odst. 3 nařízení 2015/755 v případech hrozící újmy vyžadují, aby byla přezkoumána míra nárůstu vývozu do Unie a pravděpodobnost využití dostupné kapacity k vývozu do Unie.

| (99) | I když míra nárůstu vývozu již byla zkoumána výše, Komise provedla přesnější analýzu pravděpodobnosti dalšího nárůstu vývozu na základě analýzy nejnovějších dostupných údajů, tj. za období od ledna do září 2018. Tento aktualizovaný soubor údajů Komisi umožnil potvrdit zjištění učiněná v prozatímní fázi, zejména s ohledem na trendy dovozu a riziko odklonu obchodu. |
| --- | --- |

(99)

I když míra nárůstu vývozu již byla zkoumána výše, Komise provedla přesnější analýzu pravděpodobnosti dalšího nárůstu vývozu na základě analýzy nejnovějších dostupných údajů, tj. za období od ledna do září 2018. Tento aktualizovaný soubor údajů Komisi umožnil potvrdit zjištění učiněná v prozatímní fázi, zejména s ohledem na trendy dovozu a riziko odklonu obchodu.

| (100) | Jak vyplývá ze statistických údajů v níže uvedených tabulkách, vzestupný trend dovozu pokračuje a první známky odklonu obchodu byly zjištěny již v měsících následujících po vstupu opatření USA podle § 232 v platnost, přičemž dovoz do USA postupně klesal a dovoz do Unie narůstal. (23) Komise se domnívá, že nebudou-li přijata konečná opatření, bude tento vzestupný trend z níže uvedených důvodů v budoucnu výraznější. |
| --- | --- |

(100)

Jak vyplývá ze statistických údajů v níže uvedených tabulkách, vzestupný trend dovozu pokračuje a první známky odklonu obchodu byly zjištěny již v měsících následujících po vstupu opatření USA podle § 232 v platnost, přičemž dovoz do USA postupně klesal a dovoz do Unie narůstal. (23) Komise se domnívá, že nebudou-li přijata konečná opatření, bude tento vzestupný trend z níže uvedených důvodů v budoucnu výraznější.

23

5.6.1.   Vývoj dovozu do Unie

Vývoj dovozu do Unie

| (101) | Období, které bylo analyzováno z hlediska vývoje dovozu, bylo prodlouženo o první pololetí roku 2018. Z této aktualizované analýzy vyplývá, že celkově se dovoz posuzovaného výrobku meziročně dále zvýšil. Nárůst dovozu v období od července 2017 do června 2018 v porovnání s obdobím od ledna 2017 do prosince 2017 lze vysvětlit poměrně vysokou mírou dovozu v prvním pololetí roku 2018, kdy celkový objem dovozu posuzovaných výrobků činil 17,4 milionu metrických tun, přičemž v prvním pololetí roku 2017 činil 15,4 milionu metrických tun a ve druhém pololetí roku 2017 dosáhl 14,5 milionu metrických tun. Tyto novější údaje proto potvrzují posouzení Komise v prozatímní fázi, podle kterého bylo pravděpodobné, že dovoz po roce 2017 dále vzroste. |
| --- | --- |

(101)

Období, které bylo analyzováno z hlediska vývoje dovozu, bylo prodlouženo o první pololetí roku 2018. Z této aktualizované analýzy vyplývá, že celkově se dovoz posuzovaného výrobku meziročně dále zvýšil. Nárůst dovozu v období od července 2017 do června 2018 v porovnání s obdobím od ledna 2017 do prosince 2017 lze vysvětlit poměrně vysokou mírou dovozu v prvním pololetí roku 2018, kdy celkový objem dovozu posuzovaných výrobků činil 17,4 milionu metrických tun, přičemž v prvním pololetí roku 2017 činil 15,4 milionu metrických tun a ve druhém pololetí roku 2017 dosáhl 14,5 milionu metrických tun. Tyto novější údaje proto potvrzují posouzení Komise v prozatímní fázi, podle kterého bylo pravděpodobné, že dovoz po roce 2017 dále vzroste.

| (102) | Dne 8. března 2018 byla uložena opatření USA podle § 232. Je proto důležité, aby byl objem dovozu v roce 2018 posuzován měsíčně a porovnáván se stejným obdobím předchozího roku (2017). Toto srovnání ukazuje, že ve všech měsících roku 2018 byly objemy dovozu do Unie vyšší než objemy dovozu v roce 2017. Rozdíly byly výraznější v červnu a červenci 2018, tedy několik měsíců po uložení opatření USA podle § 232. V srpnu a září 2018 byl tento nárůst stále značný, avšak méně výrazný než v předcházejících dvou měsících, což mohlo souviset s tím, že 18. července 2018 byla uložena prozatímní ochranná opatření. |
| --- | --- |

(102)

Dne 8. března 2018 byla uložena opatření USA podle § 232. Je proto důležité, aby byl objem dovozu v roce 2018 posuzován měsíčně a porovnáván se stejným obdobím předchozího roku (2017). Toto srovnání ukazuje, že ve všech měsících roku 2018 byly objemy dovozu do Unie vyšší než objemy dovozu v roce 2017. Rozdíly byly výraznější v červnu a červenci 2018, tedy několik měsíců po uložení opatření USA podle § 232. V srpnu a září 2018 byl tento nárůst stále značný, avšak méně výrazný než v předcházejících dvou měsících, což mohlo souviset s tím, že 18. července 2018 byla uložena prozatímní ochranná opatření.

| (103) | Obě analýzy poukazují na jasný trend nepřetržitého nárůstu dovozu do Unie, a potvrzují tedy hodnocení Komise v prozatímní fázi.

  Tabulka 12


  Měsíční dovoz do Unie















  EU (tisíce tun) | Leden | Únor | Březen | Duben | Květen | Červen | Červenec | Srpen | Září |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz 2017 (celkem) | 2 737 | 2 464 | 2 914 | 2 648 | 2 984 | 2 512 | 2 315 | 2 308 | 2 339 |
| Dovoz 2018 (celkem) | 3 080 | 2 490 | 2 934 | 3 033 | 2 999 | 2 940 | 2 828 | 2 414 | 2 587 |
| Nárůst v roce 2018 oproti roku 2017 | + 13 % | + 1 % | + 1 % | + 15 % | + 1 % | + 17 % | + 22 % | + 5 % | + 11 % |
| Zdroj: Eurostat |

(103)

Obě analýzy poukazují na jasný trend nepřetržitého nárůstu dovozu do Unie, a potvrzují tedy hodnocení Komise v prozatímní fázi.

Tabulka 12

Tabulka 12

Měsíční dovoz do Unie

Měsíční dovoz do Unie

EU (tisíce tun)

Leden

Únor

Březen

Duben

Květen

Červen

Červenec

Srpen

Září

Dovoz 2017 (celkem)

2 737

2 464

2 914

2 648

2 984

2 512

2 315

2 308

2 339

Dovoz 2018 (celkem)

3 080

2 490

2 934

3 033

2 999

2 940

2 828

2 414

2 587

Nárůst v roce 2018 oproti roku 2017

Nárůst v roce 2018 oproti roku 2017

- 13 %

- 13 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 15 %

- 15 %

- 1 %

- 1 %

- 17 %

- 17 %

- 22 %

- 22 %

- 5 %

- 5 %

- 11 %

- 11 %

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

5.6.2.   Vývoj dovozu do USA

Vývoj dovozu do USA

| (104) | Během slyšení zmíněných v 10. bodě odůvodnění několik zúčastněných stran uvedlo, že ceny dovozu do USA se od uložení opatření USA podle § 232 výrazně zvýšily, a to na úroveň, která navzdory 25 % clu umožňuje těmto společnostem dosáhnout zisku. Vzhledem k této situaci tedy údajně neexistuje žádný důvod k tomu, aby byl veškerý jejich prodej do USA přesměrován na jakékoli jiné trhy, jako je například Unie. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že v důsledku toho neměla tato opatření na úroveň dovozu do USA téměř žádný dopad. |
| --- | --- |

(104)

Během slyšení zmíněných v 10. bodě odůvodnění několik zúčastněných stran uvedlo, že ceny dovozu do USA se od uložení opatření USA podle § 232 výrazně zvýšily, a to na úroveň, která navzdory 25 % clu umožňuje těmto společnostem dosáhnout zisku. Vzhledem k této situaci tedy údajně neexistuje žádný důvod k tomu, aby byl veškerý jejich prodej do USA přesměrován na jakékoli jiné trhy, jako je například Unie. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že v důsledku toho neměla tato opatření na úroveň dovozu do USA téměř žádný dopad.

| (105) | Komise každý měsíc shromáždila statistické údaje týkající se dovozu posuzovaných výrobků do USA v roce 2018:

  Tabulka 13


  Měsíční dovoz do USA v roce 2018 | Leden | Únor | Březen | Duben | Květen | Červen | Červenec | Srpen | Září |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu (celkem)
  (tisíce tun) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| index leden 2018 = 100 | 100 | 86 | 106 | 124 | 105 | 80 | 94 | 89 | 81 |
| Zdroj: Národní statistiky USA |

(105)

Komise každý měsíc shromáždila statistické údaje týkající se dovozu posuzovaných výrobků do USA v roce 2018:

Tabulka 13

Tabulka 13

Měsíční dovoz do USA v roce 2018

Měsíční dovoz do USA v roce 2018

Leden

Únor

Březen

Duben

Květen

Červen

Červenec

Srpen

Září

Objem dovozu (celkem)

(tisíce tun)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

index leden 2018 = 100

index leden 2018 = 100

100

100

86

86

106

106

124

124

105

105

80

80

94

94

89

89

81

81

Zdroj: Národní statistiky USA

Zdroj:

| (106) | Z těchto údajů vyplývá, že dovoz 26 posuzovaných výrobků do USA prudce poklesl, zejména od uložení opatření USA podle § 232. V září 2018 byla úroveň dovozu o 35 % nižší než úroveň dovozu v dubnu téhož roku. Celkově pokles dovozu od ledna do září 2018 činil 19 %. |
| --- | --- |

(106)

Z těchto údajů vyplývá, že dovoz 26 posuzovaných výrobků do USA prudce poklesl, zejména od uložení opatření USA podle § 232. V září 2018 byla úroveň dovozu o 35 % nižší než úroveň dovozu v dubnu téhož roku. Celkově pokles dovozu od ledna do září 2018 činil 19 %.

| (107) | Je třeba rovněž poznamenat, že v roce 2018 oznámil velký počet amerických výrobců výrobků, na něž se vztahují opatření USA podle § 232, významné plány na rozšíření výroby. (24) Zatímco v krátkodobém horizontu nemusí být kromě dovážených výrobků k dispozici žádné nebo téměř žádné alternativní zdroje, je zřejmé, že odvětví Spojených států se ve střednědobém horizontu připravuje na zásobování trhu USA v mnohem větším měřítku na úkor dovozu. V důsledku toho nebude trh v USA již schopen absorbovat zvýšenou domácí produkci a stejnou úroveň dovozu jako dříve. Vyvážející výrobci budou proto muset hledat alternativní trhy a trh Unie je vzhledem ke své velikosti ideálním náhradním trhem. Jak je popsáno v oddílu 5.6.1 výše, trend nárůstu dovozu do Unie, který je částečně způsoben dopadem opatření USA podle § 232, již započal. Pokud nebudou přijata žádná opatření, bude tento trend v blízké budoucnosti ještě výraznější. |
| --- | --- |

(107)

Je třeba rovněž poznamenat, že v roce 2018 oznámil velký počet amerických výrobců výrobků, na něž se vztahují opatření USA podle § 232, významné plány na rozšíření výroby. (24) Zatímco v krátkodobém horizontu nemusí být kromě dovážených výrobků k dispozici žádné nebo téměř žádné alternativní zdroje, je zřejmé, že odvětví Spojených států se ve střednědobém horizontu připravuje na zásobování trhu USA v mnohem větším měřítku na úkor dovozu. V důsledku toho nebude trh v USA již schopen absorbovat zvýšenou domácí produkci a stejnou úroveň dovozu jako dříve. Vyvážející výrobci budou proto muset hledat alternativní trhy a trh Unie je vzhledem ke své velikosti ideálním náhradním trhem. Jak je popsáno v oddílu 5.6.1 výše, trend nárůstu dovozu do Unie, který je částečně způsoben dopadem opatření USA podle § 232, již započal. Pokud nebudou přijata žádná opatření, bude tento trend v blízké budoucnosti ještě výraznější.

24

| (108) | Komise rovněž měsíčně analyzovala objem dovozu do USA v roce 2018 ve srovnání se stejným obdobím roku 2017. |
| --- | --- |

(108)

Komise rovněž měsíčně analyzovala objem dovozu do USA v roce 2018 ve srovnání se stejným obdobím roku 2017.

| (109) | Výše uvedená tabulka potvrzuje trend popsaný v tabulce ve 105. bodě odůvodnění.

  Tabulka 14


  Měsíční dovoz do USA















  US (tisíce tun) | Leden | Únor | Březen | Duben | Květen | Červen | Červenec | Srpen | Září |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz 2017 (celkem) | 2 088 | 1 893 | 2 284 | 2 259 | 2 345 | 2 684 | 2 614 | 2 220 | 2 259 |
| Dovoz 2018 (celkem) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| Pokles v roce 2018 oproti roku 2017 | 0 % | – 5 % | – 3 % | 14 % | – 7 % | – 38 % | – 25 % | – 17 % | – 25 % |
| Zdroj: Národní statistiky USA |

(109)

Výše uvedená tabulka potvrzuje trend popsaný v tabulce ve 105. bodě odůvodnění.

Tabulka 14

Tabulka 14

Měsíční dovoz do USA

Měsíční dovoz do USA

US (tisíce tun)

Leden

Únor

Březen

Duben

Květen

Červen

Červenec

Srpen

Září

Dovoz 2017 (celkem)

2 088

1 893

2 284

2 259

2 345

2 684

2 614

2 220

2 259

Dovoz 2018 (celkem)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

Pokles v roce 2018 oproti roku 2017

Pokles v roce 2018 oproti roku 2017

0 %

0 %

– 5 %

– 5 %

– 3 %

– 3 %

14 %

14 %

– 7 %

– 7 %

– 38 %

– 38 %

– 25 %

– 25 %

– 17 %

– 17 %

– 25 %

– 25 %

Zdroj: Národní statistiky USA

Zdroj:

Údaje o dovozu do USA tedy – bez ohledu na to, jaký druh srovnávání byl proveden – setrvale svědčí o jasném a stálém klesajícím trendu. Tento postupný pokles již nyní způsobuje a bude dále způsobovat odklon obchodu, který by mohl zapříčinit urychlení vzestupného trendu dovozu do Unie.

5.7.   Závěr

Závěr

| (110) | Vzhledem k aktualizované analýze situace výrobního odvětví Unie, důkladné analýze připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních opatření a během slyšení a k podrobné analýze nejnovějších statistických údajů dospěla Komise k závěru, že ocelářský průmysl Unie je v situaci, kdy dotčenému výrobku, včetně 26 posuzovaných kategorií výrobků, hrozí vážná újma. Skutečnosti uvedené v 58. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují. |
| --- | --- |

(110)

Vzhledem k aktualizované analýze situace výrobního odvětví Unie, důkladné analýze připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních opatření a během slyšení a k podrobné analýze nejnovějších statistických údajů dospěla Komise k závěru, že ocelářský průmysl Unie je v situaci, kdy dotčenému výrobku, včetně 26 posuzovaných kategorií výrobků, hrozí vážná újma. Skutečnosti uvedené v 58. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.

6.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (111) | V 70. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení dospěla Komise k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi nárůstem dovozu posuzovaného výrobku a nestabilní situací výrobního odvětví Unie a vážnou újmou, která tomuto odvětví hrozí, jelikož výrobky z oceli vyráběné výrobci v Unii jsou obvykle obdobné nebo přímo konkurující dotčeným výrobkům z oceli. |
| --- | --- |

(111)

V 70. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení dospěla Komise k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi nárůstem dovozu posuzovaného výrobku a nestabilní situací výrobního odvětví Unie a vážnou újmou, která tomuto odvětví hrozí, jelikož výrobky z oceli vyráběné výrobci v Unii jsou obvykle obdobné nebo přímo konkurující dotčeným výrobkům z oceli.

6.1.   Připomínky obdržené po prozatímních opatřeních

Připomínky obdržené po prozatímních opatřeních

| (112) | Několik zúčastněných stran uvedlo, že mezi nárůstem dovozu a stavem výrobního odvětví Unie žádná příčinná souvislost neexistuje, neboť nárůst dovozu v posuzovaném období úzce souvisel se zvýšením ziskovosti a objemu výroby a prodeje. |
| --- | --- |

(112)

Několik zúčastněných stran uvedlo, že mezi nárůstem dovozu a stavem výrobního odvětví Unie žádná příčinná souvislost neexistuje, neboť nárůst dovozu v posuzovaném období úzce souvisel se zvýšením ziskovosti a objemu výroby a prodeje.

| (113) | Komise by nejprve ráda vysvětlila, že zjistila, že pokud bude dovoz nadále vzrůstat, hrozí vznik vážné újmy. V průběhu šetření Komise újmu způsobenou nárůstem dovozu v posuzovaném období nezjistila. |
| --- | --- |

(113)

Komise by nejprve ráda vysvětlila, že zjistila, že pokud bude dovoz nadále vzrůstat, hrozí vznik vážné újmy. V průběhu šetření Komise újmu způsobenou nárůstem dovozu v posuzovaném období nezjistila.

| (114) | S ohledem na toto tvrzení je obecně důležité zdůraznit, že výrobní odvětví Unie v roce 2017 dosáhlo ziskové úrovně výroby, která byla jednoznačně vyšší než úroveň dosažená ve všech ostatních letech posuzovaného období, kdy se pouze blížila hranici rentability. Celkově však k největšímu nárůstu dovozu během tohoto období došlo v letech 2014 a 2015 (viz tabulka 2 výše) a paralelní pokles ziskovosti v témže období (pokles z 0,8 % na 0,6 %, viz tabulka 6 výše) svědčí o tom, že mezi nárůstem dovozu a stavem výrobního odvětví Unie je nezpochybnitelná souvislost. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, by ziskovost dosažená v roce 2017 měla být za současných okolností, kdy trend dovozu setrvale roste, a vzhledem k výjimečně příznivým prodejním cenám na trhu v uvedeném období považována za dočasnou. Nicméně v tomto odvětví, které je náročné na kapitál, je úroveň zisku ve výši 5,6 % nízká. Je dokonce nižší než minimální úroveň cílového zisku stanovená pro všechna průmyslová odvětví při šetřeních týkajících se ochrany obchodu, jež provádí Komise. (25) Komise tedy dospěla k závěru, že pokud bude dovoz nadále narůstat, ocitne se výrobní odvětví Unie v nestabilní a kritické situaci. Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(114)

S ohledem na toto tvrzení je obecně důležité zdůraznit, že výrobní odvětví Unie v roce 2017 dosáhlo ziskové úrovně výroby, která byla jednoznačně vyšší než úroveň dosažená ve všech ostatních letech posuzovaného období, kdy se pouze blížila hranici rentability. Celkově však k největšímu nárůstu dovozu během tohoto období došlo v letech 2014 a 2015 (viz tabulka 2 výše) a paralelní pokles ziskovosti v témže období (pokles z 0,8 % na 0,6 %, viz tabulka 6 výše) svědčí o tom, že mezi nárůstem dovozu a stavem výrobního odvětví Unie je nezpochybnitelná souvislost. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, by ziskovost dosažená v roce 2017 měla být za současných okolností, kdy trend dovozu setrvale roste, a vzhledem k výjimečně příznivým prodejním cenám na trhu v uvedeném období považována za dočasnou. Nicméně v tomto odvětví, které je náročné na kapitál, je úroveň zisku ve výši 5,6 % nízká. Je dokonce nižší než minimální úroveň cílového zisku stanovená pro všechna průmyslová odvětví při šetřeních týkajících se ochrany obchodu, jež provádí Komise. (25) Komise tedy dospěla k závěru, že pokud bude dovoz nadále narůstat, ocitne se výrobní odvětví Unie v nestabilní a kritické situaci. Toto tvrzení se proto zamítá.

25

| (115) | Různé zúčastněné strany rovněž uvedly, že v předchozích antidumpingových a antisubvenčních šetřeních, která se týkala týchž výrobků, Komise tvrdila, že stlačení cen a újma byly způsobeny údajným dumpingem nebo subvencováním a nikoli pouhým nárůstem dovozu. Podle těchto zúčastněných stran už byl dumpingový nebo subvencovaný dovoz úspěšně vyřešen přijetím antidumpingových a antisubvenčních opatření po uzavření zmíněných šetření, a Komise by teď proto neměla tvrdit, že táž újma byla způsobena něčím jiným, tj. zvýšeným dovozem. |
| --- | --- |

(115)

Různé zúčastněné strany rovněž uvedly, že v předchozích antidumpingových a antisubvenčních šetřeních, která se týkala týchž výrobků, Komise tvrdila, že stlačení cen a újma byly způsobeny údajným dumpingem nebo subvencováním a nikoli pouhým nárůstem dovozu. Podle těchto zúčastněných stran už byl dumpingový nebo subvencovaný dovoz úspěšně vyřešen přijetím antidumpingových a antisubvenčních opatření po uzavření zmíněných šetření, a Komise by teď proto neměla tvrdit, že táž újma byla způsobena něčím jiným, tj. zvýšeným dovozem.

| (116) | S ohledem na toto tvrzení je důležité zdůraznit, že antidumpingová a antisubvenční opatření se neřídí stejnou logikou jako ochranná opatření. Ve skutečnosti mají různé cíle. K nejvýraznějším a nejrelevantnějším rozdílům patří skutečnost, že antidumpingová i antisubvenční opatření se specificky vztahují k omezené definici výrobku a řeší otázku nekalé hospodářské soutěže, k níž dochází prostřednictvím dumpingu nebo subvencování v souvislosti s dovozem z určité země původu, přičemž bývají zpravidla uplatňována po dobu pěti let s možností prodloužení této lhůty v případě splnění určitých podmínek. Ochranná opatření se naopak zabývají celkovým nárůstem dovozu, aniž by byla brána v potaz povaha hospodářské soutěže nebo původ (tj. neuplatňují se „sui generis“ na určitý druh dovozu) a jsou obvykle časově omezené. Kromě toho se antidumpingová a antisubvenční opatření zmíněná v tomto tvrzení týkají pouze několika kategorií výrobků, na které se vztahuje současné šetření a které pocházejí pouze z některých zemí původu. Navzdory těmto opatřením však Komise zjistila významný, náhlý a prudký celkový nárůst dovozu a s tím související hrozbu újmy. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto. |
| --- | --- |

(116)

S ohledem na toto tvrzení je důležité zdůraznit, že antidumpingová a antisubvenční opatření se neřídí stejnou logikou jako ochranná opatření. Ve skutečnosti mají různé cíle. K nejvýraznějším a nejrelevantnějším rozdílům patří skutečnost, že antidumpingová i antisubvenční opatření se specificky vztahují k omezené definici výrobku a řeší otázku nekalé hospodářské soutěže, k níž dochází prostřednictvím dumpingu nebo subvencování v souvislosti s dovozem z určité země původu, přičemž bývají zpravidla uplatňována po dobu pěti let s možností prodloužení této lhůty v případě splnění určitých podmínek. Ochranná opatření se naopak zabývají celkovým nárůstem dovozu, aniž by byla brána v potaz povaha hospodářské soutěže nebo původ (tj. neuplatňují se „sui generis“ na určitý druh dovozu) a jsou obvykle časově omezené. Kromě toho se antidumpingová a antisubvenční opatření zmíněná v tomto tvrzení týkají pouze několika kategorií výrobků, na které se vztahuje současné šetření a které pocházejí pouze z některých zemí původu. Navzdory těmto opatřením však Komise zjistila významný, náhlý a prudký celkový nárůst dovozu a s tím související hrozbu újmy. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

| (117) | Několik zúčastněných stran uvedlo, že Komise neprovedla analýzu nepřičtení újmy, v níž by se zabývala dalšími faktory, které mohly způsobit újmu, zejména, co se týče vývoje nákladů na suroviny, klesající vývozní výkonnosti a dovozu uskutečněného výrobci v Unii. Komise by ráda vysvětlila, že v prozatímní fázi skutečně neposoudila všechny faktory, jež by mohly přispět k vážné újmě, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo v případě, že by nebyla přijata žádná opatření, neboť vzhledem ke kritickým okolnostem bylo třeba neprodleně přijmout a uložit prozatímní opatření. Po uložení prozatímních opatření Komise posoudila dopad těchto tří faktorů na stav výrobního odvětví Unie, a tedy jejich možný podíl na způsobené hrozbě vážné újmy. |
| --- | --- |

(117)

Několik zúčastněných stran uvedlo, že Komise neprovedla analýzu nepřičtení újmy, v níž by se zabývala dalšími faktory, které mohly způsobit újmu, zejména, co se týče vývoje nákladů na suroviny, klesající vývozní výkonnosti a dovozu uskutečněného výrobci v Unii. Komise by ráda vysvětlila, že v prozatímní fázi skutečně neposoudila všechny faktory, jež by mohly přispět k vážné újmě, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo v případě, že by nebyla přijata žádná opatření, neboť vzhledem ke kritickým okolnostem bylo třeba neprodleně přijmout a uložit prozatímní opatření. Po uložení prozatímních opatření Komise posoudila dopad těchto tří faktorů na stav výrobního odvětví Unie, a tedy jejich možný podíl na způsobené hrozbě vážné újmy.

| (118) | Pokud jde o vývoj nákladů na suroviny, několik zúčastněných stran obecně uvedlo, že Komise by měla tento prvek prozkoumat, přičemž jedna zúčastněná strana tvrdila, že „údajné“ potíže, o kterých hovoří Komise, způsobila domnělá situace na trzích související s celosvětově nižšími cenami surovin. |
| --- | --- |

(118)

Pokud jde o vývoj nákladů na suroviny, několik zúčastněných stran obecně uvedlo, že Komise by měla tento prvek prozkoumat, přičemž jedna zúčastněná strana tvrdila, že „údajné“ potíže, o kterých hovoří Komise, způsobila domnělá situace na trzích související s celosvětově nižšími cenami surovin.

| (119) | Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie prokazují, že výrobní náklady se v případě dotčeného výrobku vyvíjely takto:

  Tabulka 15


  Výrobní náklady | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní náklady (v EUR za tunu) | 700 | 668 | 633 | 579 | 661 |
| index 2013 = 100 | 100 | 95 | 90 | 83 | 94 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(119)

Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie prokazují, že výrobní náklady se v případě dotčeného výrobku vyvíjely takto:

Tabulka 15

Tabulka 15

Výrobní náklady

Výrobní náklady

2013

2014

2015

2016

2017

Výrobní náklady (v EUR za tunu)

700

668

633

579

661

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

95

95

90

90

83

83

94

94

Zdroj: Odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (120) | Výše uvedený trend se podobá vývoji prodejních cen, který je popsán v oddíle 5.1.3 výše, s výjimkou roku 2017, kdy – jak bylo vysvětleno – byly prodejní ceny ve srovnání s náklady mimořádně příznivé, což vedlo k relativně vysokému zisku (i když stále pod úrovní cílového zisku). Tento trend neprokazuje žádnou zvláštní souvislost mezi náklady na suroviny a vývojem ziskovosti a svědčí pouze o tom, že v roce, kdy zisk výrobního odvětví Unie poklesl ve srovnání s předchozím rokem nejvíce (tj. o 25 % v roce 2015), došlo v tomto odvětví k výraznému snížení výrobních nákladů. Neexistuje tedy důvod, na jehož základě by bylo možné dospět k závěru, že vývoj cen surovin, ať už jde o nárůst nebo pokles, představuje hrozbu újmy. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(120)

Výše uvedený trend se podobá vývoji prodejních cen, který je popsán v oddíle 5.1.3 výše, s výjimkou roku 2017, kdy – jak bylo vysvětleno – byly prodejní ceny ve srovnání s náklady mimořádně příznivé, což vedlo k relativně vysokému zisku (i když stále pod úrovní cílového zisku). Tento trend neprokazuje žádnou zvláštní souvislost mezi náklady na suroviny a vývojem ziskovosti a svědčí pouze o tom, že v roce, kdy zisk výrobního odvětví Unie poklesl ve srovnání s předchozím rokem nejvíce (tj. o 25 % v roce 2015), došlo v tomto odvětví k výraznému snížení výrobních nákladů. Neexistuje tedy důvod, na jehož základě by bylo možné dospět k závěru, že vývoj cen surovin, ať už jde o nárůst nebo pokles, představuje hrozbu újmy. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (121) | Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie klesá. Vycházely přitom z prohlášení Evropského ocelářského svazu i z předpokladu či pravděpodobnosti, že vývoz do USA a Turecka s ohledem na opatření USA podle § 232 a na ochranné šetření v Turecku poklesne. |
| --- | --- |

(121)

Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie klesá. Vycházely přitom z prohlášení Evropského ocelářského svazu i z předpokladu či pravděpodobnosti, že vývoz do USA a Turecka s ohledem na opatření USA podle § 232 a na ochranné šetření v Turecku poklesne.

| (122) | Na základě údajů Eurostatu byla provedena analýza vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie s ohledem na dotčený výrobek:

  Tabulka 16


  Vývoz výrobního odvětví Unie | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (tisíce tun) | 31 181 | 31 599 | 29 449 | 27 578 | 27 603 |
| index 2013 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 | 89 |
| Vývozní cena (v EUR za tunu) | 962 | 931 | 934 | 850 | 953 |
| index 2013 = 100 | 100 | 97 | 97 | 88 | 99 |
| Zdroj: Eurostat |

(122)

Na základě údajů Eurostatu byla provedena analýza vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie s ohledem na dotčený výrobek:

Tabulka 16

Tabulka 16

Vývoz výrobního odvětví Unie

Vývoz výrobního odvětví Unie

2013

2014

2015

2016

2017

Objem vývozu (tisíce tun)

31 181

31 599

29 449

27 578

27 603

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

89

89

Vývozní cena (v EUR za tunu)

962

931

934

850

953

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

97

97

97

97

88

88

99

99

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (123) | Výše uvedená tabulka prokazuje dvě věci. Za prvé, objem vývozu výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období je ve srovnání s objemem prodávaným na trhu Unie poměrně malý – v závislosti na daném roce představoval pouze 17 % až 19 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Za druhé, s výjimkou roku 2016, kdy byly vývozní ceny celkově výrazně nižší než v ostatních letech (výrobní náklady byly v roce 2016 rovněž nízké), se jejich výše v posuzovaném období příliš neměnila. Vzhledem k objemu vývozu, vývoji tohoto objemu během posuzovaného období a vývozním prodejním cenám Komise nezjistila, že by byl důvod se domnívat, že významnou hrozbu vážné újmy pro výrobní odvětví Unie představuje vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(123)

Výše uvedená tabulka prokazuje dvě věci. Za prvé, objem vývozu výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období je ve srovnání s objemem prodávaným na trhu Unie poměrně malý – v závislosti na daném roce představoval pouze 17 % až 19 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Za druhé, s výjimkou roku 2016, kdy byly vývozní ceny celkově výrazně nižší než v ostatních letech (výrobní náklady byly v roce 2016 rovněž nízké), se jejich výše v posuzovaném období příliš neměnila. Vzhledem k objemu vývozu, vývoji tohoto objemu během posuzovaného období a vývozním prodejním cenám Komise nezjistila, že by byl důvod se domnívat, že významnou hrozbu vážné újmy pro výrobní odvětví Unie představuje vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie.

| (124) | Pokud jde o úlohu dovozu výrobců v Unii nebo obchodníků/distributorů, kteří jsou s nimi ve spojení, tento dovoz byl v posuzovaném období – jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění – okrajový a poměrně stabilní, přičemž v závislosti na daném roce představoval 0,3 % až 0,7 % celkového dovozu. Tento dovoz neměl vliv na dovozní trendy, a tvrzení bylo tedy zamítnuto. |
| --- | --- |

(124)

Pokud jde o úlohu dovozu výrobců v Unii nebo obchodníků/distributorů, kteří jsou s nimi ve spojení, tento dovoz byl v posuzovaném období – jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění – okrajový a poměrně stabilní, přičemž v závislosti na daném roce představoval 0,3 % až 0,7 % celkového dovozu. Tento dovoz neměl vliv na dovozní trendy, a tvrzení bylo tedy zamítnuto.

| (125) | Několik zúčastněných stran uvedlo, že Komise neposoudila podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými a domácími výrobky, jelikož údajně nezohlednila šíři a rozmanitost různých kategorií výrobků, na něž se ochranné šetření vztahuje, a ke svým závěrům dospěla pouze s ohledem na všechny kategorie výrobků souhrnně. Podobně několik zúčastněných stran tvrdilo, že Komise měla u každé kategorie výrobků provést samostatnou analýzu příčinných souvislostí. |
| --- | --- |

(125)

Několik zúčastněných stran uvedlo, že Komise neposoudila podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými a domácími výrobky, jelikož údajně nezohlednila šíři a rozmanitost různých kategorií výrobků, na něž se ochranné šetření vztahuje, a ke svým závěrům dospěla pouze s ohledem na všechny kategorie výrobků souhrnně. Podobně několik zúčastněných stran tvrdilo, že Komise měla u každé kategorie výrobků provést samostatnou analýzu příčinných souvislostí.

| (126) | Jak je vysvětleno v oddíle 2.1, Komise měla za to, že vzhledem k vysoké míře provázanosti kategorií výrobků, které tvoří dotčený výrobek, jsou dovážený výrobek a výrobek Unie „obdobné nebo přímo konkurující“. Zjištění, že celková analýza je vzhledem k významným vzájemným vztahům mezi všemi kategoriemi výrobků, které jsou předmětem šetření, opodstatněná, rovněž znamená, že nejvhodnějším způsobem, jak provést analýzu příčinných souvislostí, je sloučení uvedených tří skupin výrobků, které byly v určitých částech celkové analýzy od sebe odlišeny. Na základě toho bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(126)

Jak je vysvětleno v oddíle 2.1, Komise měla za to, že vzhledem k vysoké míře provázanosti kategorií výrobků, které tvoří dotčený výrobek, jsou dovážený výrobek a výrobek Unie „obdobné nebo přímo konkurující“. Zjištění, že celková analýza je vzhledem k významným vzájemným vztahům mezi všemi kategoriemi výrobků, které jsou předmětem šetření, opodstatněná, rovněž znamená, že nejvhodnějším způsobem, jak provést analýzu příčinných souvislostí, je sloučení uvedených tří skupin výrobků, které byly v určitých částech celkové analýzy od sebe odlišeny. Na základě toho bylo toto tvrzení zamítnuto.

6.2.   Závěr

Závěr

| (127) | Kumulativní analýza vlivu ostatních faktorů uvedená v 79. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v oddíle 6.1 výše prokázala, že ostatní faktory, a to samostatně i společně, příčinnou souvislost mezi nárůstem dovozu a hrozbou vážné újmy pro výrobní odvětví Unie nezmírňovaly. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 70. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(127)

Kumulativní analýza vlivu ostatních faktorů uvedená v 79. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v oddíle 6.1 výše prokázala, že ostatní faktory, a to samostatně i společně, příčinnou souvislost mezi nárůstem dovozu a hrozbou vážné újmy pro výrobní odvětví Unie nezmírňovaly. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 70. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (128) | Účelem ochranných opatření je napravit vážnou újmu, k níž došlo v důsledku zvýšeného dovozu, nebo takové újmě zabránit. V souladu s čl. 16 nařízení 2015/478 Komise rovněž zkoumala, zda existují závažné hospodářské důvody, které by mohly vést k závěru, že uložení opatření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(128)

Účelem ochranných opatření je napravit vážnou újmu, k níž došlo v důsledku zvýšeného dovozu, nebo takové újmě zabránit. V souladu s čl. 16 nařízení 2015/478 Komise rovněž zkoumala, zda existují závažné hospodářské důvody, které by mohly vést k závěru, že uložení opatření není v zájmu Unie.

| (129) | Za tímto účelem byl na základě dostupných důkazů posouzen dopad případných opatření na všechny výrobce, dovozce a uživatele dotčeného výrobku v Unii spolu s možnými důsledky přijetí či nepřijetí opatření. V nutných případech vytvořila Komise mechanismus, který zabrání vzniku vážné újmy a zároveň umožní tradiční obchodní toky, a to způsobem, jenž je slučitelný s trvale konkurenceschopným fungováním trhu s ocelí. |
| --- | --- |

(129)

Za tímto účelem byl na základě dostupných důkazů posouzen dopad případných opatření na všechny výrobce, dovozce a uživatele dotčeného výrobku v Unii spolu s možnými důsledky přijetí či nepřijetí opatření. V nutných případech vytvořila Komise mechanismus, který zabrání vzniku vážné újmy a zároveň umožní tradiční obchodní toky, a to způsobem, jenž je slučitelný s trvale konkurenceschopným fungováním trhu s ocelí.

7.1.   Zájem výrobců v Unii

Zájem výrobců v Unii

| (130) | Předběžně bylo rozhodnuto, že uložení ochranných opatření je v zájmu výrobců v Unii, neboť zabrání jakékoli vážné újmě způsobené dalším a významným nárůstem dovozu. Po uložení prozatímních opatření neobdržela Komise od výrobců v Unii žádné připomínky, které by byly s tímto názorem v rozporu. Prozatímní závěry byly proto potvrzeny. |
| --- | --- |

(130)

Předběžně bylo rozhodnuto, že uložení ochranných opatření je v zájmu výrobců v Unii, neboť zabrání jakékoli vážné újmě způsobené dalším a významným nárůstem dovozu. Po uložení prozatímních opatření neobdržela Komise od výrobců v Unii žádné připomínky, které by byly s tímto názorem v rozporu. Prozatímní závěry byly proto potvrzeny.

7.2.   Zájem dovozců a uživatelů v Unii

Zájem dovozců a uživatelů v Unii

| (131) | Komise zaslala dotazníky známým dovozcům a uživatelům s cílem posouzení jejich zájmu. |
| --- | --- |

(131)

Komise zaslala dotazníky známým dovozcům a uživatelům s cílem posouzení jejich zájmu.

| (132) | Komise obdržela 61 odpovědí od dovozců a 70 odpovědí od uživatelů, kteří nejsou ve spojení s dovozci. Dovozci a uživatelé rovněž ústně i písemně vyjádřili svá stanoviska. |
| --- | --- |

(132)

Komise obdržela 61 odpovědí od dovozců a 70 odpovědí od uživatelů, kteří nejsou ve spojení s dovozci. Dovozci a uživatelé rovněž ústně i písemně vyjádřili svá stanoviska.

| (133) | Několik dovozců a uživatelů v Unii tvrdilo, že uložení ochranných opatření by nebylo v zájmu Unie, protože by tím došlo ke zvýšení dovozních cen a k omezení hospodářské soutěže na trhu Unie. Rovněž tvrdili, že uložení opatření by mělo za následek nedostatečnou nabídku, jelikož výrobci v Unii údajně nevyrábějí všechny druhy výrobků z oceli nebo je nevyrábějí v dostatečném množství na to, aby uspokojili poptávku v Unii. Tuto situaci údajně dále zhoršuje skutečnost, že dostupnost některých výrobků v Unii je omezena, neboť se na ně vztahují antidumpingová nebo antisubvenční opatření. |
| --- | --- |

(133)

Několik dovozců a uživatelů v Unii tvrdilo, že uložení ochranných opatření by nebylo v zájmu Unie, protože by tím došlo ke zvýšení dovozních cen a k omezení hospodářské soutěže na trhu Unie. Rovněž tvrdili, že uložení opatření by mělo za následek nedostatečnou nabídku, jelikož výrobci v Unii údajně nevyrábějí všechny druhy výrobků z oceli nebo je nevyrábějí v dostatečném množství na to, aby uspokojili poptávku v Unii. Tuto situaci údajně dále zhoršuje skutečnost, že dostupnost některých výrobků v Unii je omezena, neboť se na ně vztahují antidumpingová nebo antisubvenční opatření.

| (134) | Po uložení prozatímních opatření několik uživatelů a dovozců v Unii tvrdilo, že pokud by měla být přijata konečná opatření, měly by být zohledněny následující prvky:






  — | Úroveň kvót stanovená na základě průměru za poslední tři roky by měla být zvýšena o 10 %, stejně jako tomu bylo u ochranných opatření Unie z roku 2002 týkajících se oceli, čímž by byl zohledněn pravděpodobný nárůst poptávky v navazujících odvětvích; |
| --- | --- | --- |

(134)

Po uložení prozatímních opatření několik uživatelů a dovozců v Unii tvrdilo, že pokud by měla být přijata konečná opatření, měly by být zohledněny následující prvky:

—

Úroveň kvót stanovená na základě průměru za poslední tři roky by měla být zvýšena o 10 %, stejně jako tomu bylo u ochranných opatření Unie z roku 2002 týkajících se oceli, čímž by byl zohledněn pravděpodobný nárůst poptávky v navazujících odvětvích;

| — | Aby byly zachovány tradiční obchodní toky a aby bylo zabráněno tomu, že některé dodavatelské země využijí svou zeměpisnou polohu nebo své vývozní kapacity k rychlému naplnění kvóty a k vytlačení jiných tradičních dodavatelských zemí, měly by být všechny kvóty přidělovány konkrétním dodavatelským zemím, a nikoli podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“; |
| --- | --- |

—

Aby byly zachovány tradiční obchodní toky a aby bylo zabráněno tomu, že některé dodavatelské země využijí svou zeměpisnou polohu nebo své vývozní kapacity k rychlému naplnění kvóty a k vytlačení jiných tradičních dodavatelských zemí, měly by být všechny kvóty přidělovány konkrétním dodavatelským zemím, a nikoli podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“;

| — | Zavedením systému kvót založeného na licencích by měla být zajištěna ekonomická jistota. Tím by byla zajištěna kontinuita dodávek a bylo by zaručeno, že zásilky budou procházet bezcelními kvótami v okamžiku, kdy opouštějí vyvážející zemi. Popřípadě byly vyjadřovány názory, že roční kvóta by měla být stanovována čtvrtletně, aby se zamezilo masivním dovozům na začátku roku, což by mělo nepříznivý dopad na uživatele, kteří si nemohou vytvářet zásoby a musí být stabilně zásobováni v průběhu celého roku. |
| --- | --- |

—

Zavedením systému kvót založeného na licencích by měla být zajištěna ekonomická jistota. Tím by byla zajištěna kontinuita dodávek a bylo by zaručeno, že zásilky budou procházet bezcelními kvótami v okamžiku, kdy opouštějí vyvážející zemi. Popřípadě byly vyjadřovány názory, že roční kvóta by měla být stanovována čtvrtletně, aby se zamezilo masivním dovozům na začátku roku, což by mělo nepříznivý dopad na uživatele, kteří si nemohou vytvářet zásoby a musí být stabilně zásobováni v průběhu celého roku.

| — | Na některé typy výrobků by se vzhledem k jejich specifičnosti ve srovnání s jinými typy výrobků spadajících do stejné kategorie měly vztahovat samostatné kvóty. U těchto výrobků by kvóty měly být dále pravidelně zvyšovány, aby odrážely předpokládaný významný nárůst poptávky na trhu Unie v následujících letech. |
| --- | --- |

—

Na některé typy výrobků by se vzhledem k jejich specifičnosti ve srovnání s jinými typy výrobků spadajících do stejné kategorie měly vztahovat samostatné kvóty. U těchto výrobků by kvóty měly být dále pravidelně zvyšovány, aby odrážely předpokládaný významný nárůst poptávky na trhu Unie v následujících letech.

| (135) | Komise tato tvrzení podrobně přezkoumala a dospěla k následujícím závěrům. |
| --- | --- |

(135)

Komise tato tvrzení podrobně přezkoumala a dospěla k následujícím závěrům.

| (136) | Zaprvé, jak již bylo stanoveno v prozatímním nařízení, Komise souhlasí s tím, že by měly být co nejvíce zachovány tradiční obchodní toky. Z výše uvedených závěrů ohledně hrozící vážné újmy lze vyvodit, že vážnou újmu by výrobnímu odvětví Unie způsobil pouze dovoz přesahující tyto tradiční obchodní toky. Komise se domnívá, že při zavedení ochranných opatření v podobě celní kvóty bude zachována účinná hospodářská soutěž mezi dovozem a výrobním odvětvím Unie a že riziko všeobecného zvyšování cen a jakéhokoli nedostatku není pravděpodobné. Při takovéto formě opatření se totiž očekává, že dovoz bude pokračovat na tradičních úrovních nepůsobících újmu, přičemž ochranná opatření budou uplatňována pouze v případech, kdy bude dosažena úroveň kvóty a kdy se objeví hrozba vážné újmy. |
| --- | --- |

(136)

Zaprvé, jak již bylo stanoveno v prozatímním nařízení, Komise souhlasí s tím, že by měly být co nejvíce zachovány tradiční obchodní toky. Z výše uvedených závěrů ohledně hrozící vážné újmy lze vyvodit, že vážnou újmu by výrobnímu odvětví Unie způsobil pouze dovoz přesahující tyto tradiční obchodní toky. Komise se domnívá, že při zavedení ochranných opatření v podobě celní kvóty bude zachována účinná hospodářská soutěž mezi dovozem a výrobním odvětvím Unie a že riziko všeobecného zvyšování cen a jakéhokoli nedostatku není pravděpodobné. Při takovéto formě opatření se totiž očekává, že dovoz bude pokračovat na tradičních úrovních nepůsobících újmu, přičemž ochranná opatření budou uplatňována pouze v případech, kdy bude dosažena úroveň kvóty a kdy se objeví hrozba vážné újmy.

| (137) | Výrobní odvětví Unie navíc tvrdilo, že dokáže vyrábět všechny typy výrobků z oceli. Dovoz bude v každém případě udržován – bez opatření – na své tradiční úrovni, a přesto bude možné, aby přesáhly rámec kvóty, i když pak se na ně budou vztahovat ochranná opatření. |
| --- | --- |

(137)

Výrobní odvětví Unie navíc tvrdilo, že dokáže vyrábět všechny typy výrobků z oceli. Dovoz bude v každém případě udržován – bez opatření – na své tradiční úrovni, a přesto bude možné, aby přesáhly rámec kvóty, i když pak se na ně budou vztahovat ochranná opatření.

| (138) | Pokud jde o antidumpingová nebo antisubvenční opatření, jejich účelem je napravovat nekalé obchodní praktiky. Ačkoli tato opatření skutečně mohou mít dopad na úroveň vývozu z některých dodavatelských zemí, nemají vliv na úroveň dovozu za přiměřené ceny, který by vstoupil na trh Unie, pokud by neexistovalo subvencování nebo dumping působící újmu. Tato otázka, zejména kumulace ochranných opatření s antidumpingovými či antisubvenčními, se zvažuje ve 186. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(138)

Pokud jde o antidumpingová nebo antisubvenční opatření, jejich účelem je napravovat nekalé obchodní praktiky. Ačkoli tato opatření skutečně mohou mít dopad na úroveň vývozu z některých dodavatelských zemí, nemají vliv na úroveň dovozu za přiměřené ceny, který by vstoupil na trh Unie, pokud by neexistovalo subvencování nebo dumping působící újmu. Tato otázka, zejména kumulace ochranných opatření s antidumpingovými či antisubvenčními, se zvažuje ve 186. bodě odůvodnění.

| (139) | Z výše uvedených důvodů se tvrzení stran nastíněná ve 133. bodě odůvodnění zamítají. |
| --- | --- |

(139)

Z výše uvedených důvodů se tvrzení stran nastíněná ve 133. bodě odůvodnění zamítají.

| (140) | Pokud jde o tvrzení týkající se formy a úrovně opatření, Komise posoudila následující prvky. |
| --- | --- |

(140)

Pokud jde o tvrzení týkající se formy a úrovně opatření, Komise posoudila následující prvky.

Výše celní kvóty

Výše celní kvóty

| (141) | Zatímco uživatelé a dovozci se domnívají, že jelikož spotřeba oceli v Unii v určitých kategoriích výrobků pravděpodobně dosáhne dvouciferné míry růstu, měly by být veškeré celní kvóty stanoveny ve výši 10 % nad průměrným dovozem za poslední tři roky, výrobci v Unii tvrdili, že spotřeba oceli v Unii zůstane v nadcházejících letech poměrně vyrovnaná. |
| --- | --- |

(141)

Zatímco uživatelé a dovozci se domnívají, že jelikož spotřeba oceli v Unii v určitých kategoriích výrobků pravděpodobně dosáhne dvouciferné míry růstu, měly by být veškeré celní kvóty stanoveny ve výši 10 % nad průměrným dovozem za poslední tři roky, výrobci v Unii tvrdili, že spotřeba oceli v Unii zůstane v nadcházejících letech poměrně vyrovnaná.

| (142) | Podle čl. 15 odst. 3 nařízení 2015/478 se všechny kvóty v zásadě stanoví tak, aby odpovídaly průměrné úrovni dovozu za poslední tři reprezentativní roky. Toto ustanovení se však použije pouze v případě, že opatření budou mít podobu kvóty. Jak potvrzuje příslušná judikatura, (26) celní kvóta nepodléhá množstevním omezením podle Dohody WTO o ochranných opatřeních, a Komise proto není v tomto konkrétním případě povinna stanovit výši celní kvóty ve výši, která přesně odpovídá průměrnému dovozu za poslední tři roky. |
| --- | --- |

(142)

Podle čl. 15 odst. 3 nařízení 2015/478 se všechny kvóty v zásadě stanoví tak, aby odpovídaly průměrné úrovni dovozu za poslední tři reprezentativní roky. Toto ustanovení se však použije pouze v případě, že opatření budou mít podobu kvóty. Jak potvrzuje příslušná judikatura, (26) celní kvóta nepodléhá množstevním omezením podle Dohody WTO o ochranných opatřeních, a Komise proto není v tomto konkrétním případě povinna stanovit výši celní kvóty ve výši, která přesně odpovídá průměrnému dovozu za poslední tři roky.

26

| (143) | Vzhledem k tvrzením uvedeným ve 141. bodě odůvodnění výše a v souladu se značnou rozhodovací pravomocí v hospodářských, politických a právních otázkách, kterou Komisi poskytuje čl. 16 nařízení 2015/478 a čl. 13 nařízení 2015/755, považovala Komise za nezbytné zvýšit celní kvótu nad průměrnou úroveň dovozu za poslední tři roky, a zohlednit tak konkurenční zájmy uživatelů a dovozců na jedné straně a výrobního odvětví Unie na straně druhé. Jak je prokázáno ve 32. bodě odůvodnění, Komise v tomto ohledu uvádí, že dovoz dotčených kategorií výrobků od roku 2017 až po poslední období vzrostl o 4 %, aniž by způsobil vážnou újmu. S ohledem na budoucí (byť rovnoměrnější) míru růstu dovozu za běžných tržních podmínek, spolu s hospodářskými a politickými zájmy celého výrobního odvětví Unie, tedy existují oprávněné důvody k uložení množstevní výše celní kvóty těsně přesahující průměrnou roční úroveň dovozu mezi rokem 2017 a posledním obdobím. |
| --- | --- |

(143)

Vzhledem k tvrzením uvedeným ve 141. bodě odůvodnění výše a v souladu se značnou rozhodovací pravomocí v hospodářských, politických a právních otázkách, kterou Komisi poskytuje čl. 16 nařízení 2015/478 a čl. 13 nařízení 2015/755, považovala Komise za nezbytné zvýšit celní kvótu nad průměrnou úroveň dovozu za poslední tři roky, a zohlednit tak konkurenční zájmy uživatelů a dovozců na jedné straně a výrobního odvětví Unie na straně druhé. Jak je prokázáno ve 32. bodě odůvodnění, Komise v tomto ohledu uvádí, že dovoz dotčených kategorií výrobků od roku 2017 až po poslední období vzrostl o 4 %, aniž by způsobil vážnou újmu. S ohledem na budoucí (byť rovnoměrnější) míru růstu dovozu za běžných tržních podmínek, spolu s hospodářskými a politickými zájmy celého výrobního odvětví Unie, tedy existují oprávněné důvody k uložení množstevní výše celní kvóty těsně přesahující průměrnou roční úroveň dovozu mezi rokem 2017 a posledním obdobím.

| (144) | Na základě toho – s cílem omezit nárůst dovozu na úroveň, která pravděpodobně nezpůsobí výrobnímu odvětví Unie vážnou újmu, a současně zajistit zachování tradičních obchodních toků a dostatečnou podporu stávajícího uživatelského a dovozního odvětví – se Komise domnívá, že množstevní výše celních kvót by měla vycházet z průměrného dovozu v letech 2015–2017 s navýšením o 5 %. |
| --- | --- |

(144)

Na základě toho – s cílem omezit nárůst dovozu na úroveň, která pravděpodobně nezpůsobí výrobnímu odvětví Unie vážnou újmu, a současně zajistit zachování tradičních obchodních toků a dostatečnou podporu stávajícího uživatelského a dovozního odvětví – se Komise domnívá, že množstevní výše celních kvót by měla vycházet z průměrného dovozu v letech 2015–2017 s navýšením o 5 %.

Přidělování celních kvót

Přidělování celních kvót

| (145) | Téměř všechny zúčastněné strany včetně výrobního odvětví Unie se vyjádřily ve prospěch přidělování celních kvót konkrétním dodavatelským zemím namísto celkového systému kvót stanoveného v prozatímní fázi. |
| --- | --- |

(145)

Téměř všechny zúčastněné strany včetně výrobního odvětví Unie se vyjádřily ve prospěch přidělování celních kvót konkrétním dodavatelským zemím namísto celkového systému kvót stanoveného v prozatímní fázi.

| (146) | Komise souhlasí s tím, že nejvhodnějším systémem pro zajištění tradičních obchodních toků je systém celních kvót pro jednotlivé země. Jsou zde však určitá omezení. Za prvé, počet dodavatelských zemí je u všech kategorií výrobků značný. Není tedy prakticky proveditelné přidělit každé z nich celní kvótu. Za druhé se Komise domnívá, že za účelem přiměřeného přidělování celních kvót je nezbytné zohlednit zvláštní faktory, které ovlivní obchod s dotčenými výrobky. V případě řady výrobků spadajících do oblasti působnosti tohoto šetření uložila Unie v poslední době na některé vyvážející země antidumpingová/vyrovnávací celní opatření. To v posledním roce často vedlo k významnému poklesu dovozu z těchto zemí a bude tomu tak i nadále během období platnosti těchto opatření. Je tedy více než pravděpodobné, že individuální celní kvóty pro tyto země budou využity jen okrajově, jelikož výše celních kvót vychází z průměrné úrovně dovozu v letech 2015–2017, tj. včetně období, kdy ještě nebyla zavedena antidumpingová/vyrovnávací celní opatření a kdy dovoz vlivem nekalých obchodních praktik dosahoval významné úrovně. Nebylo by tudíž v zájmu Unie přidělovat za těchto okolností zvláštní celní kvóty jednotlivým zemím, jelikož úroveň budoucího dovozu by se nevyhnutelně pohybovala pod jejich tradičními obchodními úrovněmi. |
| --- | --- |

(146)

Komise souhlasí s tím, že nejvhodnějším systémem pro zajištění tradičních obchodních toků je systém celních kvót pro jednotlivé země. Jsou zde však určitá omezení. Za prvé, počet dodavatelských zemí je u všech kategorií výrobků značný. Není tedy prakticky proveditelné přidělit každé z nich celní kvótu. Za druhé se Komise domnívá, že za účelem přiměřeného přidělování celních kvót je nezbytné zohlednit zvláštní faktory, které ovlivní obchod s dotčenými výrobky. V případě řady výrobků spadajících do oblasti působnosti tohoto šetření uložila Unie v poslední době na některé vyvážející země antidumpingová/vyrovnávací celní opatření. To v posledním roce často vedlo k významnému poklesu dovozu z těchto zemí a bude tomu tak i nadále během období platnosti těchto opatření. Je tedy více než pravděpodobné, že individuální celní kvóty pro tyto země budou využity jen okrajově, jelikož výše celních kvót vychází z průměrné úrovně dovozu v letech 2015–2017, tj. včetně období, kdy ještě nebyla zavedena antidumpingová/vyrovnávací celní opatření a kdy dovoz vlivem nekalých obchodních praktik dosahoval významné úrovně. Nebylo by tudíž v zájmu Unie přidělovat za těchto okolností zvláštní celní kvóty jednotlivým zemím, jelikož úroveň budoucího dovozu by se nevyhnutelně pohybovala pod jejich tradičními obchodními úrovněmi.

| (147) | Komise dospěla k závěru, že vzhledem k výše uvedeným okolnostem bude nejvhodnější zvolit smíšený přístup. Za prvé by zvláštní celní kvóty pro jednotlivé země měly být přidělovány zemím, jež mají významný dodavatelský zájem, a to na základě jejich dovozu za poslední 3 roky. Pro účely tohoto nařízení se má za to, že významný dodavatelský zájem mají země s podílem přesahujícím 5 % dovozu v dotčené kategorii výrobků. Všem ostatním dodavatelským zemím by měla být přidělena celková celní kvóta (dále jen „zbytková kvóta“) vycházející z průměru zbývajících dovozů za poslední tři roky. |
| --- | --- |

(147)

Komise dospěla k závěru, že vzhledem k výše uvedeným okolnostem bude nejvhodnější zvolit smíšený přístup. Za prvé by zvláštní celní kvóty pro jednotlivé země měly být přidělovány zemím, jež mají významný dodavatelský zájem, a to na základě jejich dovozu za poslední 3 roky. Pro účely tohoto nařízení se má za to, že významný dodavatelský zájem mají země s podílem přesahujícím 5 % dovozu v dotčené kategorii výrobků. Všem ostatním dodavatelským zemím by měla být přidělena celková celní kvóta (dále jen „zbytková kvóta“) vycházející z průměru zbývajících dovozů za poslední tři roky.

| (148) | Zvláštní celní kvóty pro jednotlivé země by však neměly být přidělovány zemím, jejichž úroveň vývozu – u každé kategorie výrobků – v důsledku platných antidumpingových/vyrovnávacích celních opatření z výše uvedených důvodů v nedávné době podstatně poklesla. Na tyto země by se měla vztahovat zbytková celní kvóta. |
| --- | --- |

(148)

Zvláštní celní kvóty pro jednotlivé země by však neměly být přidělovány zemím, jejichž úroveň vývozu – u každé kategorie výrobků – v důsledku platných antidumpingových/vyrovnávacích celních opatření z výše uvedených důvodů v nedávné době podstatně poklesla. Na tyto země by se měla vztahovat zbytková celní kvóta.

| (149) | V případě kategorie výrobků 1 (za tepla válcované svitky) se Komise domnívá, že vzhledem k tomu, že na téměř 60 % jejich dovozu se v současné době vztahují antidumpingová opatření, je nejvhodnější zavedení celkové kvóty, a nikoli přidělování zvláštních kvót jednotlivým zemím. |
| --- | --- |

(149)

V případě kategorie výrobků 1 (za tepla válcované svitky) se Komise domnívá, že vzhledem k tomu, že na téměř 60 % jejich dovozu se v současné době vztahují antidumpingová opatření, je nejvhodnější zavedení celkové kvóty, a nikoli přidělování zvláštních kvót jednotlivým zemím.

| (150) | A konečně, Komise se domnívá, že je rovněž v zájmu Unie, aby dodávající zemi, která vyčerpala svou zvláštní celní kvótu, byl umožněn přístup ke zbytkové celní kvótě. Tato možnost by však měla být uplatněna až v posledním čtvrtletí daného období, aby bylo dosaženo rovnováhy mezi zájmy zemí, jimž byla přidělena zvláštní celní kvóta, a zájmy zemí, které čerpají celkovou celní kvótu. Tím by bylo zajištěno nejen zachování tradičních obchodních toků, ale také by se zabránilo tomu, aby části zbytkové celní kvóty zůstaly nevyužity. |
| --- | --- |

(150)

A konečně, Komise se domnívá, že je rovněž v zájmu Unie, aby dodávající zemi, která vyčerpala svou zvláštní celní kvótu, byl umožněn přístup ke zbytkové celní kvótě. Tato možnost by však měla být uplatněna až v posledním čtvrtletí daného období, aby bylo dosaženo rovnováhy mezi zájmy zemí, jimž byla přidělena zvláštní celní kvóta, a zájmy zemí, které čerpají celkovou celní kvótu. Tím by bylo zajištěno nejen zachování tradičních obchodních toků, ale také by se zabránilo tomu, aby části zbytkové celní kvóty zůstaly nevyužity.

Předvídatelnost celní kvóty v průběhu času

Předvídatelnost celní kvóty v průběhu času

| (151) | Komise se domnívá, že kvůli zajištění předvídatelnosti není nutné zavádět systém licencí. |
| --- | --- |

(151)

Komise se domnívá, že kvůli zajištění předvídatelnosti není nutné zavádět systém licencí.

| (152) | Za prvé, údaje týkající se vývoje dovozu v rámci celní kvóty a využívání bezcelní kvóty jsou veřejně dostupné a denně aktualizované. Údaje o používání celní kvóty jsou k dispozici na této internetové adrese:
  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp |
| --- | --- |

(152)

Za prvé, údaje týkající se vývoje dovozu v rámci celní kvóty a využívání bezcelní kvóty jsou veřejně dostupné a denně aktualizované. Údaje o používání celní kvóty jsou k dispozici na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp

| (153) | Vyšší úroveň předvídatelnosti v případě tradičních dodavatelů a uživatelů by navíc mělo zajistit přidělování zvláštních kvót jednotlivým zemím. Kromě toho, pokud dojde k vyčerpání zvláštní celní kvóty přidělené konkrétní zemi, dotyčná země bude schopna vyvážet prostřednictvím dostupné zbytkové kvóty, i když pouze v posledním čtvrtletí daného období, což je z hlediska dostupnosti kvót nejkritičtější doba. |
| --- | --- |

(153)

Vyšší úroveň předvídatelnosti v případě tradičních dodavatelů a uživatelů by navíc mělo zajistit přidělování zvláštních kvót jednotlivým zemím. Kromě toho, pokud dojde k vyčerpání zvláštní celní kvóty přidělené konkrétní zemi, dotyčná země bude schopna vyvážet prostřednictvím dostupné zbytkové kvóty, i když pouze v posledním čtvrtletí daného období, což je z hlediska dostupnosti kvót nejkritičtější doba.

| (154) | A konečně, Komise má za to, že zbytková celní kvóta by měla být rozdělována čtvrtletně, čímž se zajistí rovnoměrné rozložení dovozu v průběhu roku a zabrání se uskladňování významného množství dovezených standardních výrobků, jehož cílem je vyhnout se případnému placení cla. Nevyužité příděly čtvrtletních celních kvót by rovněž byly automaticky převedeny do dalšího období. |
| --- | --- |

(154)

A konečně, Komise má za to, že zbytková celní kvóta by měla být rozdělována čtvrtletně, čímž se zajistí rovnoměrné rozložení dovozu v průběhu roku a zabrání se uskladňování významného množství dovezených standardních výrobků, jehož cílem je vyhnout se případnému placení cla. Nevyužité příděly čtvrtletních celních kvót by rovněž byly automaticky převedeny do dalšího období.

Klasifikace výrobků

Klasifikace výrobků

| (155) | Komise posoudila tvrzení uživatelů a dovozců pro vytvoření konkrétních podkategorií jejich výrobků. Komise zejména zjistila, že dvě kategorie výrobků, konkrétně kategorie 3 a 4, mají výrazné vlastnosti, v jejichž případě jsou tato tvrzení přijatelná. |
| --- | --- |

(155)

Komise posoudila tvrzení uživatelů a dovozců pro vytvoření konkrétních podkategorií jejich výrobků. Komise zejména zjistila, že dvě kategorie výrobků, konkrétně kategorie 3 a 4, mají výrazné vlastnosti, v jejichž případě jsou tato tvrzení přijatelná.

| (156) | Kategorie 4 (korozivzdorné plechy) zahrnuje výrobky určené speciálně pro automobilový průmysl – na základě přesných specifikací výrobků a podle dlouhodobých smluv – i jiné standardní výrobky. V případě prvně zmíněných výrobků musí dodavatelé nejprve získat osvědčení nezbytné k tomu, aby mohly automobilový průmysl dlouhodobě zásobovat na základě systému „just-in-time“. U této kategorie výrobků Komise uznává, že existuje riziko, že některé konkrétní typy výrobků budou z bezcelních kvót vytlačeny standardními výrobky, které lze dodávat hromadně a uskladňovat na začátku roku. |
| --- | --- |

(156)

Kategorie 4 (korozivzdorné plechy) zahrnuje výrobky určené speciálně pro automobilový průmysl – na základě přesných specifikací výrobků a podle dlouhodobých smluv – i jiné standardní výrobky. V případě prvně zmíněných výrobků musí dodavatelé nejprve získat osvědčení nezbytné k tomu, aby mohly automobilový průmysl dlouhodobě zásobovat na základě systému „just-in-time“. U této kategorie výrobků Komise uznává, že existuje riziko, že některé konkrétní typy výrobků budou z bezcelních kvót vytlačeny standardními výrobky, které lze dodávat hromadně a uskladňovat na začátku roku.

| (157) | Kromě toho se na standardní typy výrobků v rámci této kategorie v současné době vztahují antidumpingová cla, jež mají rovněž dopad na budoucí vývoj dovozu i na přidělování kvót, jak je vysvětleno výše. Skutečnost, že na tyto specializovanější výrobky se nevztahovala žádost daného odvětví o antidumpingová opatření, svědčí také o tom, že tyto výrobky by měly být posuzovány odděleně od standardních typů výrobků. |
| --- | --- |

(157)

Kromě toho se na standardní typy výrobků v rámci této kategorie v současné době vztahují antidumpingová cla, jež mají rovněž dopad na budoucí vývoj dovozu i na přidělování kvót, jak je vysvětleno výše. Skutečnost, že na tyto specializovanější výrobky se nevztahovala žádost daného odvětví o antidumpingová opatření, svědčí také o tom, že tyto výrobky by měly být posuzovány odděleně od standardních typů výrobků.

| (158) | Pokud jde o kategorii 3 (elektroplechy), příslušné uživatelské odvětví rovněž tvrdilo, že některé specializované výrobky, tj. elektroplechy s neorientovanou strukturou, (27) by měly být od ostatních výrobků zařazených do této kategorie. Toto tvrzení je založeno na skutečnosti, že tyto typy výrobků jsou pro hospodářství Unie strategické, protože se používají v odvětví nových zdrojů energie/nové mobility (např. automobily využívající nové zdroje energie, větrné turbíny). Uživatelé a dovozci tvrdí, že jde o speciální výrobky vysoké hodnoty, kterým hrozí, že budou vytlačeny standardními výrobky zařazenými do stejné kategorie. Kromě toho uživatelé rovněž tvrdili, že poptávka v Unii se v blízké budoucnosti pravděpodobně výrazně zvýší a že příslušná specifická kvóta by měla být v budoucnu odpovídajícím způsobem zvýšena. I když toto tvrzení nemohlo být řádně doloženo důkazy, samostatná kvóta pro tyto výrobky by v budoucnu umožnila přezkoumání dalších řádně odůvodněných žádostí. |
| --- | --- |

(158)

Pokud jde o kategorii 3 (elektroplechy), příslušné uživatelské odvětví rovněž tvrdilo, že některé specializované výrobky, tj. elektroplechy s neorientovanou strukturou, (27) by měly být od ostatních výrobků zařazených do této kategorie. Toto tvrzení je založeno na skutečnosti, že tyto typy výrobků jsou pro hospodářství Unie strategické, protože se používají v odvětví nových zdrojů energie/nové mobility (např. automobily využívající nové zdroje energie, větrné turbíny). Uživatelé a dovozci tvrdí, že jde o speciální výrobky vysoké hodnoty, kterým hrozí, že budou vytlačeny standardními výrobky zařazenými do stejné kategorie. Kromě toho uživatelé rovněž tvrdili, že poptávka v Unii se v blízké budoucnosti pravděpodobně výrazně zvýší a že příslušná specifická kvóta by měla být v budoucnu odpovídajícím způsobem zvýšena. I když toto tvrzení nemohlo být řádně doloženo důkazy, samostatná kvóta pro tyto výrobky by v budoucnu umožnila přezkoumání dalších řádně odůvodněných žádostí.

27

| (159) | Komise se dále domnívá, že aniž by tím byl jakkoli oslaben nápravný účinek tohoto opatření, lze v rámci těchto dvou stávajících kategorií výrobků vytvořit dílčí soubory výrobků, kterým by tak byla přidělena vlastní kvóta. |
| --- | --- |

(159)

Komise se dále domnívá, že aniž by tím byl jakkoli oslaben nápravný účinek tohoto opatření, lze v rámci těchto dvou stávajících kategorií výrobků vytvořit dílčí soubory výrobků, kterým by tak byla přidělena vlastní kvóta.

| (160) | Na základě výše uvedených skutečností Komise přijala tvrzení týkající se rozdělení kategorie výrobků 4 (pokovené plechy) a kategorie výrobků 3 (elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou)) do dvou dílčích kategorií. |
| --- | --- |

(160)

Na základě výše uvedených skutečností Komise přijala tvrzení týkající se rozdělení kategorie výrobků 4 (pokovené plechy) a kategorie výrobků 3 (elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou)) do dvou dílčích kategorií.

Ustanovení o přezkumu

Ustanovení o přezkumu

| (161) | A konečně, Komise se rovněž domnívá, že v případě změny okolností v době uložení opatření může být na základě zájmu Unie nutné upravit výši nebo přidělování celních kvót podle příloh IV.1 a IV.2. Takový přezkum by se mohl týkat jakékoli kategorie výrobků, na které se vztahují opatření, včetně (ale nikoli výlučně) kategorií výrobků 3, 4, 6 a 16, jichž se týkala podrobná a odůvodněná podání během šetření, jakož i v souvislosti s dvoustrannými konzultacemi pořádanými Komisí. Změněné okolnosti by se mohly projevit například v případě celkového zvýšení nebo poklesu poptávky po některých kategoriích výrobků v Unii, které by si vyžádalo přehodnocení výše celní kvóty, uložení antidumpingových nebo antisubvenčních opatření, jež by mohla mít významný dopad na budoucí vývoj dovozu nebo dokonce na jakýkoli vývoj týkající se opatření USA podle § 232, který by mohl mít přímý dopad na závěry tohoto šetření, zejména pokud jde o odklon obchodu. Komise může rovněž přezkoumat, zda by fungování opatření mohlo mít neblahé účinky při dosahování cílů v oblasti integrace sledovaných s preferenčními obchodními partnery, jako je podstatné ohrožení jejich stabilizace či hospodářského vývoje. Komise bude pravidelně provádět posouzení situace a alespoň na konci každého roku uložení opatření zváží přezkum. Komise nejpozději 1. července 2019 zahájí první přezkumné šetření. |
| --- | --- |

(161)

A konečně, Komise se rovněž domnívá, že v případě změny okolností v době uložení opatření může být na základě zájmu Unie nutné upravit výši nebo přidělování celních kvót podle příloh IV.1 a IV.2. Takový přezkum by se mohl týkat jakékoli kategorie výrobků, na které se vztahují opatření, včetně (ale nikoli výlučně) kategorií výrobků 3, 4, 6 a 16, jichž se týkala podrobná a odůvodněná podání během šetření, jakož i v souvislosti s dvoustrannými konzultacemi pořádanými Komisí. Změněné okolnosti by se mohly projevit například v případě celkového zvýšení nebo poklesu poptávky po některých kategoriích výrobků v Unii, které by si vyžádalo přehodnocení výše celní kvóty, uložení antidumpingových nebo antisubvenčních opatření, jež by mohla mít významný dopad na budoucí vývoj dovozu nebo dokonce na jakýkoli vývoj týkající se opatření USA podle § 232, který by mohl mít přímý dopad na závěry tohoto šetření, zejména pokud jde o odklon obchodu. Komise může rovněž přezkoumat, zda by fungování opatření mohlo mít neblahé účinky při dosahování cílů v oblasti integrace sledovaných s preferenčními obchodními partnery, jako je podstatné ohrožení jejich stabilizace či hospodářského vývoje. Komise bude pravidelně provádět posouzení situace a alespoň na konci každého roku uložení opatření zváží přezkum. Komise nejpozději 1. července 2019 zahájí první přezkumné šetření.

7.3.   Závěr týkající se zájmu unie

Závěr týkající se zájmu unie

| (162) | Na základě výše uvedených úvah a pečlivého přezkoumání různých dotčených zájmů dospěla Komise k závěru, že zájem Unie vyžaduje přijetí konečných ochranných opatření v podobě celní kvóty, aby se zabránilo dalšímu zhoršování situace výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(162)

Na základě výše uvedených úvah a pečlivého přezkoumání různých dotčených zájmů dospěla Komise k závěru, že zájem Unie vyžaduje přijetí konečných ochranných opatření v podobě celní kvóty, aby se zabránilo dalšímu zhoršování situace výrobců v Unii.

8.   ZÁVĚREČNÉ ÚVAHY

ZÁVĚREČNÉ ÚVAHY

| (163) | Byl vyvozen závěr, že ocelářský průmysl Unie je v situaci, kdy 26 kategoriím výrobků hrozí vážná újma, a že je pravděpodobné, že v dohledné době ke způsobení vážné újmy skutečně dojde, nebudou-li přijata ochranná opatření. Dále byl vyvozen závěr, že by bylo v zájmu Unie přijmout vhodná opatření, aby se zabránilo dalšímu nárůstu dovozu. |
| --- | --- |

(163)

Byl vyvozen závěr, že ocelářský průmysl Unie je v situaci, kdy 26 kategoriím výrobků hrozí vážná újma, a že je pravděpodobné, že v dohledné době ke způsobení vážné újmy skutečně dojde, nebudou-li přijata ochranná opatření. Dále byl vyvozen závěr, že by bylo v zájmu Unie přijmout vhodná opatření, aby se zabránilo dalšímu nárůstu dovozu.

8.1.   Forma a úroveň opatření

Forma a úroveň opatření

| (164) | V prozatímní fázi Komise zjistila, že opatření ve formě celní kvóty je nejlepším způsobem, jak sladit zájmy výrobců a uživatelů oceli v Unii. Pokud by tato forma byla vhodně upravena, umožnila by dočasné snížit nárůst dovozu na úroveň, která by ocelářskému průmyslu Unie nepůsobila újmu, přičemž by zůstal zachován vhodný výběr zdrojů dodávek pro jeho zákazníky, tak aby to bylo slučitelné s trvale konkurenceschopným fungováním trhu s ocelí. |
| --- | --- |

(164)

V prozatímní fázi Komise zjistila, že opatření ve formě celní kvóty je nejlepším způsobem, jak sladit zájmy výrobců a uživatelů oceli v Unii. Pokud by tato forma byla vhodně upravena, umožnila by dočasné snížit nárůst dovozu na úroveň, která by ocelářskému průmyslu Unie nepůsobila újmu, přičemž by zůstal zachován vhodný výběr zdrojů dodávek pro jeho zákazníky, tak aby to bylo slučitelné s trvale konkurenceschopným fungováním trhu s ocelí.

| (165) | Na základě výše uvedené analýzy zájmu Unie se Komise domnívá, že celní kvóta je skutečně nejlepší formou opatření, které má vyvážit různé dotčené zájmy – konkrétně zabránit vážné újmě a zajistit zachování tradičních obchodních toků. |
| --- | --- |

(165)

Na základě výše uvedené analýzy zájmu Unie se Komise domnívá, že celní kvóta je skutečně nejlepší formou opatření, které má vyvážit různé dotčené zájmy – konkrétně zabránit vážné újmě a zajistit zachování tradičních obchodních toků.

| (166) | Ačkoli většina uživatelů oceli v připomínkách, které Komise obdržela po prozatímních opatřeních, přijetí těchto opatření napadla, předložili také užitečné návrhy, jak je upravit a jak minimalizovat jejich negativní dopady na trh. |
| --- | --- |

(166)

Ačkoli většina uživatelů oceli v připomínkách, které Komise obdržela po prozatímních opatřeních, přijetí těchto opatření napadla, předložili také užitečné návrhy, jak je upravit a jak minimalizovat jejich negativní dopady na trh.

| (167) | Velice málo obdržených připomínek se týkalo mikrosimulací a makroekonomického modelu předložených Komisí za účelem ověření přiměřenosti výše cla uplatňovaného při překročení kvóty. |
| --- | --- |

(167)

Velice málo obdržených připomínek se týkalo mikrosimulací a makroekonomického modelu předložených Komisí za účelem ověření přiměřenosti výše cla uplatňovaného při překročení kvóty.

| (168) | Pokud jde o makroekonomický model, sdružení vývozců v jedné třetí zemi kritizovalo skutečnost, že elasticity použité v Armingtonově modelu pro celkový soubor kategorií výrobků se liší od elasticit použitých v některých více rozčleněných studiích pojednávajících o konkrétních kategoriích výrobků z oceli; tyto strany však pro celkový výpočet nenavrhly žádnou alternativní úroveň. Totéž sdružení také tvrdilo, že Komise nevzala v potaz významné zvýšení cen na trhu Spojených států, které způsobilo, že navzdory opatřením podle § 232 tento trh nadále přitahuje dovoz. Pokud jde o mikrosimulace, jedno sdružení uživatelů v Unii a někteří vývozci tvrdili, že srovnání mikrosimulací bylo provedeno pouze s ohledem na omezený počet kategorií výrobků, zatímco opatření se týkala většího souboru; a kritizovali také to, že výpočty údajně vycházely z nákladů čínských výrobců, které nelze považovat za reprezentativní pro všechny zdroje dovozu. Několik vývozců tvrdilo, že Komise dostatečně nevysvětlila použití výše uvedených modelů a že stanovení 25 % cla uplatňovaného při překročení kvóty, které vychází z tohoto základu, je nahodilé. |
| --- | --- |

(168)

Pokud jde o makroekonomický model, sdružení vývozců v jedné třetí zemi kritizovalo skutečnost, že elasticity použité v Armingtonově modelu pro celkový soubor kategorií výrobků se liší od elasticit použitých v některých více rozčleněných studiích pojednávajících o konkrétních kategoriích výrobků z oceli; tyto strany však pro celkový výpočet nenavrhly žádnou alternativní úroveň. Totéž sdružení také tvrdilo, že Komise nevzala v potaz významné zvýšení cen na trhu Spojených států, které způsobilo, že navzdory opatřením podle § 232 tento trh nadále přitahuje dovoz. Pokud jde o mikrosimulace, jedno sdružení uživatelů v Unii a někteří vývozci tvrdili, že srovnání mikrosimulací bylo provedeno pouze s ohledem na omezený počet kategorií výrobků, zatímco opatření se týkala většího souboru; a kritizovali také to, že výpočty údajně vycházely z nákladů čínských výrobců, které nelze považovat za reprezentativní pro všechny zdroje dovozu. Několik vývozců tvrdilo, že Komise dostatečně nevysvětlila použití výše uvedených modelů a že stanovení 25 % cla uplatňovaného při překročení kvóty, které vychází z tohoto základu, je nahodilé.

| (169) | Komise se domnívá, že jak mikrosimulace, tak makroekonomický model jsou určitou stylizací skutečnosti, ale navzdory některým připomínkám jde o prostředky, které umožňují technickou diskusi o alternativních scénářích s cílem učinit politické rozhodnutí na základě skutečností, a nikoli na základě nahodilých úsudků. |
| --- | --- |

(169)

Komise se domnívá, že jak mikrosimulace, tak makroekonomický model jsou určitou stylizací skutečnosti, ale navzdory některým připomínkám jde o prostředky, které umožňují technickou diskusi o alternativních scénářích s cílem učinit politické rozhodnutí na základě skutečností, a nikoli na základě nahodilých úsudků.

| (170) | Komise chce zdůraznit, že účelem 25 % cla uplatňovaného při překročení kvóty, které bylo stanoveno ve fázi prozatímních opatření, je vyřešit výrazný nárůst dovozu oceli do Unie, jenž v posledním období probíhá rychleji vlivem 25 % cla, které Spojené státy uvalily na dovoz oceli (s omezeným počtem výjimek pro určitý původ podléhajících velmi restriktivním kvótám), a 50 % cla na dovoz z Turecka. Jasným záměrem Spojených států je dosáhnout cíle průmyslové politiky, kterým je umělé snížení úrovně dovozu oceli o 13,3 milionu tun, což umožní ocelářskému průmyslu Spojených států provoz s 80 % mírou využití kapacity. |
| --- | --- |

(170)

Komise chce zdůraznit, že účelem 25 % cla uplatňovaného při překročení kvóty, které bylo stanoveno ve fázi prozatímních opatření, je vyřešit výrazný nárůst dovozu oceli do Unie, jenž v posledním období probíhá rychleji vlivem 25 % cla, které Spojené státy uvalily na dovoz oceli (s omezeným počtem výjimek pro určitý původ podléhajících velmi restriktivním kvótám), a 50 % cla na dovoz z Turecka. Jasným záměrem Spojených států je dosáhnout cíle průmyslové politiky, kterým je umělé snížení úrovně dovozu oceli o 13,3 milionu tun, což umožní ocelářskému průmyslu Spojených států provoz s 80 % mírou využití kapacity.

| (171) | Navzdory názorům několika zúčastněných stran je v této souvislosti jasné, že 25 % celní sazba Unie uplatňovaná při překročení kvóty není nahodilá, nýbrž zjevně představuje zcela přiměřené opatření a je zcela v souladu s cílem chránit unijní trh s ocelí před prudkým nárůstem dovozu, který je v posledním období do značné míry důsledkem obchodní odchylky vzniklé vlivem protekcionistických opatření USA. Světoví vývozci oceli, na které se vztahuje 25 % nebo 50 % clo či restriktivní kvóty v USA, by svůj vývoz mohli přesměrovat do Unie a zvýšit jej nad úroveň svého tradičního prodeje, a způsobit tak výrobnímu odvětví Unie újmu, pokud ve chvíli, kdy dovoz začne překračovat svou tradiční úroveň, nebude v Unii existovat dostatečně odrazující překážka. |
| --- | --- |

(171)

Navzdory názorům několika zúčastněných stran je v této souvislosti jasné, že 25 % celní sazba Unie uplatňovaná při překročení kvóty není nahodilá, nýbrž zjevně představuje zcela přiměřené opatření a je zcela v souladu s cílem chránit unijní trh s ocelí před prudkým nárůstem dovozu, který je v posledním období do značné míry důsledkem obchodní odchylky vzniklé vlivem protekcionistických opatření USA. Světoví vývozci oceli, na které se vztahuje 25 % nebo 50 % clo či restriktivní kvóty v USA, by svůj vývoz mohli přesměrovat do Unie a zvýšit jej nad úroveň svého tradičního prodeje, a způsobit tak výrobnímu odvětví Unie újmu, pokud ve chvíli, kdy dovoz začne překračovat svou tradiční úroveň, nebude v Unii existovat dostatečně odrazující překážka.

| (172) | Je důležité zde znovu zdůraznit, že zatímco cla v rámci opatření podle § 232 se vybírají z prvního dovozu, a tudíž závažným způsobem snižují obchodní toky dovozu, celní kvóta Unie bez dalších překážek umožňuje setrvalý vstup dovozu ze všech zemí původu a mají účinek pouze tehdy, pokud jsou překročeny příslušné hodnoty pro kvóty představující tradiční tok dovozu z každé země původu, a to zejména z důvodu odklonu obchodu v důsledku opatření USA. |
| --- | --- |

(172)

Je důležité zde znovu zdůraznit, že zatímco cla v rámci opatření podle § 232 se vybírají z prvního dovozu, a tudíž závažným způsobem snižují obchodní toky dovozu, celní kvóta Unie bez dalších překážek umožňuje setrvalý vstup dovozu ze všech zemí původu a mají účinek pouze tehdy, pokud jsou překročeny příslušné hodnoty pro kvóty představující tradiční tok dovozu z každé země původu, a to zejména z důvodu odklonu obchodu v důsledku opatření USA.

| (173) | Pokud za těchto okolností Unie neuloží na příslušný dovoz oceli clo při překročení kvóty, jehož výše se bude alespoň rovnat výši cla uplatňovaného Spojenými státy, dosáhne vývozce do USA dalších výnosů nebo sníží jejich ztrátu přesměrováním prodeje do EU. Z této analýzy vyplývá, že nižší clo uplatňované při překročení kvóty, které umožní zajistit minimální ochranu Unie proti odklonu obchodu, by mělo činit alespoň 25 %. Tato sazba však odklon obchodu nezastaví. Vzhledem k tomu, že dovozní ceny jsou v USA prostřednictvím protekcionistických opatření tlačeny směrem nahoru, významná část výroby oceli v USA, která byla dříve nerentabilní, se stává ziskovou a vytlačuje dovoz a přesměrovává obchod na jiné trhy, přičemž Unie je nejatraktivnějším místem určení. |
| --- | --- |

(173)

Pokud za těchto okolností Unie neuloží na příslušný dovoz oceli clo při překročení kvóty, jehož výše se bude alespoň rovnat výši cla uplatňovaného Spojenými státy, dosáhne vývozce do USA dalších výnosů nebo sníží jejich ztrátu přesměrováním prodeje do EU. Z této analýzy vyplývá, že nižší clo uplatňované při překročení kvóty, které umožní zajistit minimální ochranu Unie proti odklonu obchodu, by mělo činit alespoň 25 %. Tato sazba však odklon obchodu nezastaví. Vzhledem k tomu, že dovozní ceny jsou v USA prostřednictvím protekcionistických opatření tlačeny směrem nahoru, významná část výroby oceli v USA, která byla dříve nerentabilní, se stává ziskovou a vytlačuje dovoz a přesměrovává obchod na jiné trhy, přičemž Unie je nejatraktivnějším místem určení.

| (174) | Klíčem k diskusi o obchodním chování vývozce, který má – jak je uvedeno výše – na výběr mezi prodejem na trhu USA po zaplacení cla podle § 232 a postupným vývozem do Unie nad rámec svého tradičního prodeje, přičemž v druhém případě se platbě cla vyhne, jsou v této souvislosti mikroekonomické simulace příspěvku na úhradu unijní dovozní ceny franko navrhované výrobním odvětvím Unie a předložené Komisí v prozatímní fázi. |
| --- | --- |

(174)

Klíčem k diskusi o obchodním chování vývozce, který má – jak je uvedeno výše – na výběr mezi prodejem na trhu USA po zaplacení cla podle § 232 a postupným vývozem do Unie nad rámec svého tradičního prodeje, přičemž v druhém případě se platbě cla vyhne, jsou v této souvislosti mikroekonomické simulace příspěvku na úhradu unijní dovozní ceny franko navrhované výrobním odvětvím Unie a předložené Komisí v prozatímní fázi.

| (175) | Na rozdíl od připomínek některých stran jsou předpoklady obsažené v simulacích realistické a konzervativní. Nejsou založeny především na čínských nákladech. Nejdůležitější složkou nákladů použitých v simulaci je koš surovin, jehož hodnota je stanovena v mezinárodních cenách. Čínské referenční hodnoty jsou použity pouze pro relativně nižší podíl vedlejších variabilních nákladů nesouvisejících s cenou surovin, protože Čína patří k nejvýznamnějším vývozcům napříč kategoriemi výrobků. A konečně, výběr nákladů na přepravu z Číny do Unie pro vypočtení ceny franko je při této kalkulaci velmi konzervativním předpokladem, neboť pokud by byly použity nižší náklady na přepravu z jiných možných zemí původu, byl by příspěvek na úhradu vyšší. |
| --- | --- |

(175)

Na rozdíl od připomínek některých stran jsou předpoklady obsažené v simulacích realistické a konzervativní. Nejsou založeny především na čínských nákladech. Nejdůležitější složkou nákladů použitých v simulaci je koš surovin, jehož hodnota je stanovena v mezinárodních cenách. Čínské referenční hodnoty jsou použity pouze pro relativně nižší podíl vedlejších variabilních nákladů nesouvisejících s cenou surovin, protože Čína patří k nejvýznamnějším vývozcům napříč kategoriemi výrobků. A konečně, výběr nákladů na přepravu z Číny do Unie pro vypočtení ceny franko je při této kalkulaci velmi konzervativním předpokladem, neboť pokud by byly použity nižší náklady na přepravu z jiných možných zemí původu, byl by příspěvek na úhradu vyšší.

| (176) | Tyto simulace umožňují vypočítat skutečnou výši cla uplatňovaného při překročení kvóty, které může zabraňovat odklonu obchodu. Jak je vysvětleno v nařízení o prozatímních opatřeních, z těchto simulací vyplývá, že příspěvek na úhradu v případě prodeje vývozce oceli do Unie v celé řadě nejreprezentativnějších kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, přesahuje 30 % a medián je 34 %. Příspěvek na úhradu v případě příslušných dovozů oceli na trh Unie by mohla vyvážit pouze cla při překročení kvóty stanovená v této výši, přičemž tímto způsobem by došlo k odstranění pobídky pro vývozce do USA k tomu, aby přesměrovali prodej na trh Unie, jelikož při takové sazbě by byl tento prodej nerentabilní. |
| --- | --- |

(176)

Tyto simulace umožňují vypočítat skutečnou výši cla uplatňovaného při překročení kvóty, které může zabraňovat odklonu obchodu. Jak je vysvětleno v nařízení o prozatímních opatřeních, z těchto simulací vyplývá, že příspěvek na úhradu v případě prodeje vývozce oceli do Unie v celé řadě nejreprezentativnějších kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, přesahuje 30 % a medián je 34 %. Příspěvek na úhradu v případě příslušných dovozů oceli na trh Unie by mohla vyvážit pouze cla při překročení kvóty stanovená v této výši, přičemž tímto způsobem by došlo k odstranění pobídky pro vývozce do USA k tomu, aby přesměrovali prodej na trh Unie, jelikož při takové sazbě by byl tento prodej nerentabilní.

| (177) | V této souvislosti se Unie rozhodla přijmout nejméně narušující clo při překročení kvóty, jehož výše činí 25 % a je na dolním konci řady výše uvedených možností. Jak už bylo vysvětleno, výše uvedené clo při překročení kvóty neposkytuje úplnou ochranu Unie proti odklonu obchodu. Naopak bude zachován volný tok tradičních dovozů a navíc výše uvedené úrovně celních sazeb umožní, že navzdory platbě cla zůstane na trhu Unie i nadále možný omezený podíl prodeje pocházejícího z odkloněného obchodu, a to i v případě, že budou za účelem uspokojení předpokládané rostoucí poptávky překročeny tradiční úrovně obchodu. |
| --- | --- |

(177)

V této souvislosti se Unie rozhodla přijmout nejméně narušující clo při překročení kvóty, jehož výše činí 25 % a je na dolním konci řady výše uvedených možností. Jak už bylo vysvětleno, výše uvedené clo při překročení kvóty neposkytuje úplnou ochranu Unie proti odklonu obchodu. Naopak bude zachován volný tok tradičních dovozů a navíc výše uvedené úrovně celních sazeb umožní, že navzdory platbě cla zůstane na trhu Unie i nadále možný omezený podíl prodeje pocházejícího z odkloněného obchodu, a to i v případě, že budou za účelem uspokojení předpokládané rostoucí poptávky překročeny tradiční úrovně obchodu.

| (178) | Co se týče připomínek zúčastněných stran k používání jednotného makroekonomického modelu, ve kterém jsou všechny kategorie výrobků sloučeny, namísto využití více oddělené analýzy společně s tímto modelem, Komise se – jak je vysvětleno v prozatímní fázi a v oddíle 2 výše – domnívá, že vzhledem k vysoké míře propojení mezi kategoriemi výrobků z hlediska nabídky a poptávky je takové celkové hodnocení naprosto relevantní, zejména pokud jsou použity konzervativní hodnoty elasticity. |
| --- | --- |

(178)

Co se týče připomínek zúčastněných stran k používání jednotného makroekonomického modelu, ve kterém jsou všechny kategorie výrobků sloučeny, namísto využití více oddělené analýzy společně s tímto modelem, Komise se – jak je vysvětleno v prozatímní fázi a v oddíle 2 výše – domnívá, že vzhledem k vysoké míře propojení mezi kategoriemi výrobků z hlediska nabídky a poptávky je takové celkové hodnocení naprosto relevantní, zejména pokud jsou použity konzervativní hodnoty elasticity.

| (179) | V prozatímním nařízení Komise uvedla, že bude pozorně sledovat vývoj dovozu před přijetím konečného stanoviska. Ze statistických údajů USA a EU o dovozu kategorií, které byly předmětem šetření, vyplývá, že navzdory významnému nárůstu cen na trhu USA v důsledku opatření podle § 232 došlo v posledních šesti měsících od května 2018 v USA k významnému trvalému poklesu dovozu, což odpovídá trvalému nárůstu dovozu týchž kategorií výrobků z oceli do Unie ve stejném období. Od května do září 2018 poklesl dovoz kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, do USA o 2,6 milionu tun ve srovnání se stejným obdobím v roce 2017, zatímco dovoz týchž výrobků do EU podstatnou měrou prudce vzrostl, a to o 2 miliony tun (77 % množství, o něž poklesl dovoz v USA) během téhož období. To představuje jasný vzestupný trend. Tyto údaje zjevně prokazují, že zamýšlené účinky protekcionistických opatření USA podle § 232, jejichž cílem je dosáhnout snížení dovozu oceli o 13,3 milionu tun oproti množství z roku 2017, se již projevují. Poslední zaznamenané trendy dovozu tedy zřejmě nejsou v rozporu s předpoklady uvedenými v modelu možné přibližně 70 % míry odklonu obchodu, jíž by opatření USA mohla dosáhnout, jakmile se jejich protekcionistické účinky v průběhu času projeví naplno. Stejně tak to není v rozporu ani s vyplývající potřebou zavést 30 % clo při překročení kvóty s cílem plně ochránit unijní trh před vyvolanými účinky těchto opatření. Tato sazba se rovněž shoduje s výše uvedeným výsledkem mikroekonomických simulací. |
| --- | --- |

(179)

V prozatímním nařízení Komise uvedla, že bude pozorně sledovat vývoj dovozu před přijetím konečného stanoviska. Ze statistických údajů USA a EU o dovozu kategorií, které byly předmětem šetření, vyplývá, že navzdory významnému nárůstu cen na trhu USA v důsledku opatření podle § 232 došlo v posledních šesti měsících od května 2018 v USA k významnému trvalému poklesu dovozu, což odpovídá trvalému nárůstu dovozu týchž kategorií výrobků z oceli do Unie ve stejném období. Od května do září 2018 poklesl dovoz kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, do USA o 2,6 milionu tun ve srovnání se stejným obdobím v roce 2017, zatímco dovoz týchž výrobků do EU podstatnou měrou prudce vzrostl, a to o 2 miliony tun (77 % množství, o něž poklesl dovoz v USA) během téhož období. To představuje jasný vzestupný trend. Tyto údaje zjevně prokazují, že zamýšlené účinky protekcionistických opatření USA podle § 232, jejichž cílem je dosáhnout snížení dovozu oceli o 13,3 milionu tun oproti množství z roku 2017, se již projevují. Poslední zaznamenané trendy dovozu tedy zřejmě nejsou v rozporu s předpoklady uvedenými v modelu možné přibližně 70 % míry odklonu obchodu, jíž by opatření USA mohla dosáhnout, jakmile se jejich protekcionistické účinky v průběhu času projeví naplno. Stejně tak to není v rozporu ani s vyplývající potřebou zavést 30 % clo při překročení kvóty s cílem plně ochránit unijní trh před vyvolanými účinky těchto opatření. Tato sazba se rovněž shoduje s výše uvedeným výsledkem mikroekonomických simulací.

| (180) | Komise se proto rozhodla potvrdit 25 % clo při překročení kvóty, které představuje dolní hranici celních sazeb a nejméně narušující nápravné opatření proti odklonu obchodu vzniklému následkem opatření USA podle § 232. |
| --- | --- |

(180)

Komise se proto rozhodla potvrdit 25 % clo při překročení kvóty, které představuje dolní hranici celních sazeb a nejméně narušující nápravné opatření proti odklonu obchodu vzniklému následkem opatření USA podle § 232.

8.2.   Správa celních kvót

Správa celních kvót

| (181) | Jak je vysvětleno výše, na základě úvah o zájmu Unie a s cílem co nejvíce zachovat tradiční obchodní toky je nejlepším způsobem, jak zajistit optimální využití celních kvót, jejich rozdělení mezi země, které mají podstatný zájem na dodávání dotčeného výrobku, a mezi ostatní země v chronologickém pořadí podle data přijetí prohlášení k propuštění do volného oběhu, jak stanoví prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447. (28) Tento způsob správy vyžaduje úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí. |
| --- | --- |

(181)

Jak je vysvětleno výše, na základě úvah o zájmu Unie a s cílem co nejvíce zachovat tradiční obchodní toky je nejlepším způsobem, jak zajistit optimální využití celních kvót, jejich rozdělení mezi země, které mají podstatný zájem na dodávání dotčeného výrobku, a mezi ostatní země v chronologickém pořadí podle data přijetí prohlášení k propuštění do volného oběhu, jak stanoví prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447. (28) Tento způsob správy vyžaduje úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí.

28

| (182) | Způsobilost zboží dováženého z rozvojových zemí, které má být vyňato z celních kvót, závisí na původu zboží. Proto by měla být použita kritéria pro určení nepreferenčního původu zboží aktuálně platná v Unii. |
| --- | --- |

(182)

Způsobilost zboží dováženého z rozvojových zemí, které má být vyňato z celních kvót, závisí na původu zboží. Proto by měla být použita kritéria pro určení nepreferenčního původu zboží aktuálně platná v Unii.

| (183) | Pro účely konečných opatření se za účelem zachování tradičních obchodních toků stanoví zvláštní kvóta pro každou kategorii výrobků, pro kterou toto nařízení ukládá konečná opatření. |
| --- | --- |

(183)

Pro účely konečných opatření se za účelem zachování tradičních obchodních toků stanoví zvláštní kvóta pro každou kategorii výrobků, pro kterou toto nařízení ukládá konečná opatření.

8.3.   Příslušná antidumpingová a antisubvenční opatření

Příslušná antidumpingová a antisubvenční opatření

| (184) | Po uložení prozatímních opatření několik uživatelů a dovozců zopakovalo svá tvrzení o tom, že výrobci v Unii vzhledem ke stávajícím antidumpingovým a antisubvenčním opatřením nepotřebují další ochranu a že ochranná a antidumpingová/antisubvenční opatření by se v žádném případě neměla kumulovat. |
| --- | --- |

(184)

Po uložení prozatímních opatření několik uživatelů a dovozců zopakovalo svá tvrzení o tom, že výrobci v Unii vzhledem ke stávajícím antidumpingovým a antisubvenčním opatřením nepotřebují další ochranu a že ochranná a antidumpingová/antisubvenční opatření by se v žádném případě neměla kumulovat.

| (185) | Komise připomíná, že účelem antidumpingových opatření a vyrovnávacích celních opatření není uzavřít trh Unie, nýbrž pouze napravovat obchodní praktiky způsobující újmu. Tato opatření jako taková se zaměřují na dumping a subvencování v jednotlivých zemích, mají jinou oblast uplatnění a jiný účel než ochranná opatření uložená tímto nařízením a vzájemně se nevylučují. |
| --- | --- |

(185)

Komise připomíná, že účelem antidumpingových opatření a vyrovnávacích celních opatření není uzavřít trh Unie, nýbrž pouze napravovat obchodní praktiky způsobující újmu. Tato opatření jako taková se zaměřují na dumping a subvencování v jednotlivých zemích, mají jinou oblast uplatnění a jiný účel než ochranná opatření uložená tímto nařízením a vzájemně se nevylučují.

| (186) | Jak je však uvedeno ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise uznává, že kumulace antidumpingových/antisubvenčních opatření s ochrannými opatřeními může mít větší účinek, než by bylo žádoucí. Jelikož tato otázka kumulace by mohla vyvstat až poté, co bude dosaženo hranic celních kvót, prozkoumá Komise potřebu zabývat se touto otázkou v pozdější fázi a včas. Aby se v tomto rámci zabránilo uložení zavedení „dvojitých nápravných opatření“, bude při překročení celní kvóty pozastavena nebo snížena úroveň stávajících antidumpingových a vyrovnávacích cel, aby kombinovaný účinek těchto opatření nepřekročil nejvyšší úroveň platných ochranných nebo antidumpingových/vyrovnávacích cel. |
| --- | --- |

(186)

Jak je však uvedeno ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise uznává, že kumulace antidumpingových/antisubvenčních opatření s ochrannými opatřeními může mít větší účinek, než by bylo žádoucí. Jelikož tato otázka kumulace by mohla vyvstat až poté, co bude dosaženo hranic celních kvót, prozkoumá Komise potřebu zabývat se touto otázkou v pozdější fázi a včas. Aby se v tomto rámci zabránilo uložení zavedení „dvojitých nápravných opatření“, bude při překročení celní kvóty pozastavena nebo snížena úroveň stávajících antidumpingových a vyrovnávacích cel, aby kombinovaný účinek těchto opatření nepřekročil nejvyšší úroveň platných ochranných nebo antidumpingových/vyrovnávacích cel.

8.4.   Doba trvání

Doba trvání

| (187) | Komise se domnívá, že opatření by měla být v platnosti po období tří let (včetně období uložení prozatímních opatření), které skončí 30. června 2021. Celní kvóta by se měla otevřít na období od 2. února do 30. června 2019, poté na období od 1. července 2019 do 30. června 2020 a poté na období od 1. července 2020 do 30. června 2021, jak je uvedeno v příloze IV u každé dotčené kategorie výrobků. |
| --- | --- |

(187)

Komise se domnívá, že opatření by měla být v platnosti po období tří let (včetně období uložení prozatímních opatření), které skončí 30. června 2021. Celní kvóta by se měla otevřít na období od 2. února do 30. června 2019, poté na období od 1. července 2019 do 30. června 2020 a poté na období od 1. července 2020 do 30. června 2021, jak je uvedeno v příloze IV u každé dotčené kategorie výrobků.

| (188) | Jelikož doba trvání opatření je delší než jeden rok, je třeba je během období uplatňování v pravidelných odstupech postupně liberalizovat. Komise se domnívá, že nejvhodnějším způsobem liberalizace opatření je zvyšování bezcelní kvóty o 5 % po každém roce. Období liberalizace by mělo zahrnovat dobu uplatňování prozatímních opatření, což znamená, že první liberalizace se uskuteční 1. července 2019 a druhá liberalizace 1. července 2020. Následná liberalizace bude probíhat podle téhož časového schématu. |
| --- | --- |

(188)

Jelikož doba trvání opatření je delší než jeden rok, je třeba je během období uplatňování v pravidelných odstupech postupně liberalizovat. Komise se domnívá, že nejvhodnějším způsobem liberalizace opatření je zvyšování bezcelní kvóty o 5 % po každém roce. Období liberalizace by mělo zahrnovat dobu uplatňování prozatímních opatření, což znamená, že první liberalizace se uskuteční 1. července 2019 a druhá liberalizace 1. července 2020. Následná liberalizace bude probíhat podle téhož časového schématu.

8.5.   Kontrola v oblasti výrobků z oceli

Kontrola v oblasti výrobků z oceli

| (189) | Kontrolní opatření pro výrobky z oceli, které byly předmětem tohoto šetření, byla zavedena v dubnu 2016, neboť se zdálo, že hrozí, že vývoj dovozu způsobí vážnou újmu. S ohledem na zjištění tohoto šetření a na uložení konečných ochranných opatření se Komise domnívá, že systém kontroly pro výrobky z oceli, na něž se vztahují ochranná opatření, by měl být v období uložení ochranných opatření pozastaven. |
| --- | --- |

(189)

Kontrolní opatření pro výrobky z oceli, které byly předmětem tohoto šetření, byla zavedena v dubnu 2016, neboť se zdálo, že hrozí, že vývoj dovozu způsobí vážnou újmu. S ohledem na zjištění tohoto šetření a na uložení konečných ochranných opatření se Komise domnívá, že systém kontroly pro výrobky z oceli, na něž se vztahují ochranná opatření, by měl být v období uložení ochranných opatření pozastaven.

9.   VYNĚTÍ NĚKTERÝCH ZEMÍ Z OBLASTI PŮSOBNOSTI KONEČNÝCH OPATŘENÍ

VYNĚTÍ NĚKTERÝCH ZEMÍ Z OBLASTI PŮSOBNOSTI KONEČNÝCH OPATŘENÍ

| (190) | V souladu s článkem 18 nařízení (EU) 2015/478 a mezinárodními závazky Unie by se prozatímní opatření neměla vztahovat na žádný výrobek pocházející z rozvojové země, která je členem WTO, pokud její podíl na dovozu tohoto výrobku do Unie nepřekračuje 3 %, za předpokladu, že rozvojové země, které jsou členy WTO a jejichž podíl na dovozu je nižší než 3 %, nemají společně více než 9 % podíl na celkovém dovozu dotčeného výrobku do Unie. |
| --- | --- |

(190)

V souladu s článkem 18 nařízení (EU) 2015/478 a mezinárodními závazky Unie by se prozatímní opatření neměla vztahovat na žádný výrobek pocházející z rozvojové země, která je členem WTO, pokud její podíl na dovozu tohoto výrobku do Unie nepřekračuje 3 %, za předpokladu, že rozvojové země, které jsou členy WTO a jejichž podíl na dovozu je nižší než 3 %, nemají společně více než 9 % podíl na celkovém dovozu dotčeného výrobku do Unie.

| (191) | Konečné rozhodnutí Komise ukazuje, že dotčené kategorie výrobků pocházející z některých rozvojových zemí splňují požadavky pro využití výše uvedené výjimky. V příloze III.2 (Seznam kategorií výrobků pocházejících z rozvojových zemí, na které se vztahují konečná opatření) jsou uvedeny rozvojové země pro účely tohoto nařízení. U všech 26 kategorií výrobků jsou rovněž uvedeny rozvojové země, na něž se vztahují prozatímní opatření. Komise považuje za vhodné vypočítat objem dovozu z rozvojových zemí na základě statistik dostupných v posledním období pro každou kategorii výrobků, neboť celní kvóta je rovněž stanovena odkazem na tradiční obchodní toky z každé jednotlivé kategorie. |
| --- | --- |

(191)

Konečné rozhodnutí Komise ukazuje, že dotčené kategorie výrobků pocházející z některých rozvojových zemí splňují požadavky pro využití výše uvedené výjimky. V příloze III.2 (Seznam kategorií výrobků pocházejících z rozvojových zemí, na které se vztahují konečná opatření) jsou uvedeny rozvojové země pro účely tohoto nařízení. U všech 26 kategorií výrobků jsou rovněž uvedeny rozvojové země, na něž se vztahují prozatímní opatření. Komise považuje za vhodné vypočítat objem dovozu z rozvojových zemí na základě statistik dostupných v posledním období pro každou kategorii výrobků, neboť celní kvóta je rovněž stanovena odkazem na tradiční obchodní toky z každé jednotlivé kategorie.

Seznam kategorií výrobků pocházejících z rozvojových zemí, na které se vztahují konečná opatření

| (192) | Vzhledem k tomu, že vynětí rozvojových zemí, které jsou členy WTO, by mělo platit tak dlouho, dokud jejich podíl na dovozu do Unie nepřesáhne 3 %, Komise pravidelně, alespoň na konci každého roku uložení opatření, hodnotí situaci, aby posoudila, zda některá země výše uvedenou hraniční hodnotu nepřekročila a zda by neměla být zahrnuta do oblasti působnosti ochranných opatření. |
| --- | --- |

(192)

Vzhledem k tomu, že vynětí rozvojových zemí, které jsou členy WTO, by mělo platit tak dlouho, dokud jejich podíl na dovozu do Unie nepřesáhne 3 %, Komise pravidelně, alespoň na konci každého roku uložení opatření, hodnotí situaci, aby posoudila, zda některá země výše uvedenou hraniční hodnotu nepřekročila a zda by neměla být zahrnuta do oblasti působnosti ochranných opatření.

| (193) | Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzhledem k úzké integraci trhů s členy EHP, celkovým údajům o dovozu z těchto zemí a nízkému riziku odklonu obchodu se Komise domnívá, že by z uplatňování tohoto nařízení měly být vyňaty posuzované výrobky, které pocházející z Norska, Islandu a Lichtenštejnska, Aby byly dodrženy dvoustranné závazky, měly by být z uplatňování tohoto nařízení navíc vyňaty také některé země, s nimiž Unie podepsala dohodu o hospodářském partnerství, jež je v současné době v platnosti. (29) Po uložení prozatímních opatření Komise neobdržela žádné připomínky, které by vedly ke změně těchto závěrů, jež jsou tudíž potvrzeny. |
| --- | --- |

(193)

Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzhledem k úzké integraci trhů s členy EHP, celkovým údajům o dovozu z těchto zemí a nízkému riziku odklonu obchodu se Komise domnívá, že by z uplatňování tohoto nařízení měly být vyňaty posuzované výrobky, které pocházející z Norska, Islandu a Lichtenštejnska, Aby byly dodrženy dvoustranné závazky, měly by být z uplatňování tohoto nařízení navíc vyňaty také některé země, s nimiž Unie podepsala dohodu o hospodářském partnerství, jež je v současné době v platnosti. (29) Po uložení prozatímních opatření Komise neobdržela žádné připomínky, které by vedly ke změně těchto závěrů, jež jsou tudíž potvrzeny.

29

10.   POVINNOSTI VYPLÝVAJÍCÍ Z DVOUSTRANNÝCH DOHOD MEZI UNIÍ A TŘETÍMI ZEMĚMI.

POVINNOSTI VYPLÝVAJÍCÍ Z DVOUSTRANNÝCH DOHOD MEZI UNIÍ A TŘETÍMI ZEMĚMI.

| (194) | Komise zajistila, že ochranná opatření přijatá dle tohoto nařízení dodržují rovněž povinosti vyplývající z dvoustranných dohod podepsaných s některými třetími zeměmi. |
| --- | --- |

(194)

Komise zajistila, že ochranná opatření přijatá dle tohoto nařízení dodržují rovněž povinosti vyplývající z dvoustranných dohod podepsaných s některými třetími zeměmi.

| (195) | V tomto ohledu se podotýká, že dovoz z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie do Unie se dle zjištění v období, které je předmětem šetření, výrazně zvýšil a přispěl k vážné újmě, kterou utrpěl ocelářský průmysl Unie. Tento dovoz tak splňuje podmínky nezbytné pro uložení ochranných opatření podle čl. 37 odst. 1 Dohody o stabilizaci a přidružení uzavřené mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií (30). |
| --- | --- |

(195)

V tomto ohledu se podotýká, že dovoz z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie do Unie se dle zjištění v období, které je předmětem šetření, výrazně zvýšil a přispěl k vážné újmě, kterou utrpěl ocelářský průmysl Unie. Tento dovoz tak splňuje podmínky nezbytné pro uložení ochranných opatření podle čl. 37 odst. 1 Dohody o stabilizaci a přidružení uzavřené mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií (30).

30

| (196) | Rovněž se má za to, že vzhledem k rozsahu a závěrům šetření dochází k závažným narušením v ocelářském odvětví, a že ochranná opatření jsou proto opodstatněná podle článku 26 dohody uzavřené mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací v roce 1972 (31). |
| --- | --- |

(196)

Rovněž se má za to, že vzhledem k rozsahu a závěrům šetření dochází k závažným narušením v ocelářském odvětví, a že ochranná opatření jsou proto opodstatněná podle článku 26 dohody uzavřené mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací v roce 1972 (31).

31

| (197) | A konečně, dovoz pocházející z Turecka taktéž splňuje podmínky požadované článkem 12 dohody uzavřené mezi Evropským společenstvím uhlí a oceli a Tureckou republikou o obchodování s výrobky, na něž se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství uhlí a oceli (32), a článkem 60 dodatkového protokolu podepsaného dne 23. listopadu 1970 a připojeného k Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem (33). |
| --- | --- |

(197)

A konečně, dovoz pocházející z Turecka taktéž splňuje podmínky požadované článkem 12 dohody uzavřené mezi Evropským společenstvím uhlí a oceli a Tureckou republikou o obchodování s výrobky, na něž se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství uhlí a oceli (32), a článkem 60 dodatkového protokolu podepsaného dne 23. listopadu 1970 a připojeného k Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem (33).

32

33

11.   ZÁVĚREČNÉ ÚVAHY

ZÁVĚREČNÉ ÚVAHY

| (198) | S ohledem na judikaturu Soudního dvora (34) je vhodné stanovit sazbu úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě vrácení konečného cla, protože příslušná platná ustanovení o clech takovou úrokovou sazbu neuvádějí a použití vnitrostátních pravidel by vedlo k nepřiměřeným narušením mezi hospodářskými subjekty v závislosti na tom, který členský stát je zvolen pro celní řízení. |
| --- | --- |

(198)

S ohledem na judikaturu Soudního dvora (34) je vhodné stanovit sazbu úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě vrácení konečného cla, protože příslušná platná ustanovení o clech takovou úrokovou sazbu neuvádějí a použití vnitrostátních pravidel by vedlo k nepřiměřeným narušením mezi hospodářskými subjekty v závislosti na tom, který členský stát je zvolen pro celní řízení.

34

| (199) | Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ochranná opatření zřízeným podle čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) 2015/478 a čl. 22 odst. 3 nařízení (EU) 2015/755, |
| --- | --- |

(199)

Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ochranná opatření zřízeným podle čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) 2015/478 a čl. 22 odst. 3 nařízení (EU) 2015/755,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   S výhradou článků 6 a 7 se otevírá celní kvóta vztahující se na dovoz každé z 26 dotčených kategorií výrobků do Unie (vymezených odkazem na příslušné kódy KN, které jsou uvedeny v příloze I) a na každé období uvedené v příloze IV.1 a IV.2.

2.   U každé dotčené kategorie výrobků s výjimkou kategorie 1 se část každé celní kvóty přidělí zemím uvedeným v příloze IV.

3.   Zbývající část každé celní kvóty, jakož i celní kvóta pro kategorii výrobků 1, se přidělí podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“, a to na základě celní kvóty stanovené rovnoměrně pro každé čtvrtletí období platnosti.

4.   Čerpání každé čtvrtletní kvóty se ukončí dvacátým pracovním dnem Komise po skončení čtvrtletí. Na konci každého čtvrtletí se nevyužité zůstatky z celní kvóty automaticky převádějí do dalšího čtvrtletí. Na konci posledního čtvrtletí každého roku uplatňování konečné celní kvóty se žádný nevyužitý zůstatek nepřevádí.

5.   Pokud jedna konkrétní země příslušnou kvótu podle odstavce 2 vyčerpá, může dovoz z této země probíhat v rámci zbývající části celní kvóty pro stejnou kategorii výrobků. Uvedené ustanovení se použije pouze v posledním čtvrtletí každého roku uplatňování konečné celní kvóty.

6.   Pokud je příslušná celní kvóta vyčerpána nebo pokud dovoz daných kategorií výrobků příslušnou celní kvótu nevyužívá, uplatní se na skupiny výrobků stanovené v příloze IV.1 dodatečné clo ve výši 25 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.

Článek 2

1.   Původ výrobku, na který se vztahuje toto nařízení, se stanoví v souladu s ustanoveními platnými v Unii ohledně nepreferenčního původu zboží.

2.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy. Jako sazba úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě vrácení zakládajícího právo na vyplacení úroku z prodlení, se použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první kalendářní den měsíce splatnosti, zvýšená o jeden procentní bod.

Článek 3

Celní kvóty stanovené v článku 1 spravuje Komise a členské státy v souladu se systémem správy celních kvót stanoveným v článcích 49 až 54 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447.

Článek 4

Členské státy úzce spolupracují s Komisí, aby zajistily dodržování tohoto nařízení.

Článek 5

1.   S výhradou odstavce 2 se na dovoz 26 kategorií produktů uvedených v příloze IV, které pocházejí z jedné ze zemí uvedených v příloze III, nevztahují opatření stanovená v článku 1.

2.   Pro každou ze 26 kategorií výrobků uvedených v příloze IV uvádí příloha III.2 země původu, na které se vztahují opatření stanovená v čl. 1.

Článek 6

1.   Opatření stanovená v článku 1 se nevztahují na výrobky pocházející z Norska, Islandu a Lichtenštejnska.

2.   Opatření stanovená v čl. 1 se rovněž nevztahují na následující země: Botswana, Fidži, Ghana, Jižní Afrika, Kamerun, Lesotho, Mosambik, Namibie, Pobřeží slonoviny, Svazijsko.

Článek 7

V průběhu uložení ochranných opatření uvedených v článku 1 se pozastavují opatření předchozí kontroly, která platí v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/670 (35) ze dne 28. dubna 2016 pro výrobky uvedené v příloze IV.

Článek 8

V případě změny okolností během období stanoveného v přílohách IV.1 a IV.2 může Komise opatření přezkoumat.

Článek 9

Veškeré částky zaplacené v souvislosti s dodatečnými cly uloženými podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1013 ve vztahu k výrobkům uvedeným v příloze IV tohoto nařízení se s konečnou platností vybírají ve výši stanovené v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1013.

Článek 10

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. ledna 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 83, 27.3.2015, s. 16.

1

(2)  
  Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1013 ze dne 17. července 2018, kterým se zavádějí prozatímní ochranná opatření týkající se dovozu určitých výrobků z oceli (Úř. věst. L 181, 18.7.2018, s. 39).

3

(4)  Oznámení o zahájení ochranného šetření v souvislosti s dovozem výrobků z oceli (Úř. věst. C 111, 26.3.2018, s. 29).

4

(5)  Oznámení, kterým se mění oznámení o zahájení ochranného šetření v souvislosti s dovozem výrobků z oceli (Úř. věst. C 225, 28.6.2018, s. 54).

5

(6)  Zpráva Odvolacího orgánu WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/AB/R, bod 319.

6

(7)  Nařízení Komise (ES) č. 1694/2002, Úř. věst. L 261, 28.9.2002, s. 1.

7

(8)  Zpráva panelu WTO, Dominican Republic – Safeguard Measures on Imports of Polypropylene Bags and Tubular Fabric, WT/DS415/R, WT/DS416/R, WT/DS417/R, WT/DS418/R, body 7.177 a 7.236.

8

(9)  Botswana, Fidži, Ghana, Jižní Afrika, Kamerun, Lesotho, Mosambik, Namibie, Pobřeží slonoviny, Svazijsko.

9

(10)  Jednalo se o kategorie výrobků 10, 11, 19, 24 a 27.

10

(11)  Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Čínská lidová republika, Indie, Jižní Korea, Rusko a Turecko.

11

(12)  Zpráva odvolacího orgánu WTO, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/9, bod 131.

12

(13)  Zpráva panelu WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Wheat Gluten from the European Communities, WT/DS166/R, bod 8.31.

13

(14)  Zpráva panelu WTO, Ukraine – Definitive Safeguard Measures on Passenger Cars, WT/DS468/R, zpráva panelu ze dne 26. června 2015, bod 7.146.

14

(15)  Zpráva panelu WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, bod 10.168.

15

(16)  Zpráva odvolacího orgánu WTO, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/AB/R, přijatá dne 12. ledna 2000, bod 130.

16

(17)  Zpráva panelu WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, poznámka pod čarou 17, bod 374.

17

(18)  Zpráva panelu WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Productsi, WT/DS259/R, bod 10.168, poznámka pod čarou 16, bod 7.132.

18

(19)  https://www.globaltradealert.org/reports/download/44, s. 11.

19

(20)  COM(2016) 155 final ze dne 16. března 2016.

20

(21)  
  Zdroj: Global Trade Atlas

21

Zdroj:

(22)  https://www.cbp.gov/trade/quota/bulletins/qb-18-126-absolute-quota-aluminum-products-argentina-brazil-south-korea

22

(23)  Dne 8. března 2018 vstoupila v platnost opatření USA podle § 232 a Komise analyzovala údaje až do září 2018.

23

(24)  Společnost a datum (data) oznámení, miliony malých tun: Big River, 25.4.2018 a 29.6.2018, 3,2; US Steel, 5.3.2018, 2,8; JSW Steel, 26.3.2018 a 21.6.2018, 2,5; Nucor, 10.1.2018, 2.3.2018, 11.5.2018 a 7.9.2018, 2,25; North Star Bluescope, 13.8.2018, 0,7–1,0; Liberty Steel Group, 26.6.2018, 0,75; Republic Steel Group, 12.3.2018 a 19.7.2018, 0,66; Steel Dynamics, 26.6.2018, 0,4. Celkový plánovaný nárůst kapacity oznámený v tomto demonstračním seznamu tiskových zpráv za rok 2018 (většinou jde o tiskové zprávy společností) činí 13,5 milionu malých tun, což se rovná přibližně 12 milionům metrických tun.

24

(25)  Ustanovení čl. 7 odst. 2c nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/825 ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/825 ze dne 30. května 2018 (Úř. věst. L 143, 7.6.2018, s. 6).

25

(26)  Zpráva odvolacího orgánu WTO, US – Line Pipe, WT/DS202, bod 235.

26

(27)  Kódy KN 7225 19 90, 7226 19 80.

27

(28)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

28

(29)  Botswana, Fidži, Ghana, Jižní Afrika, Kamerun, Lesotho, Mosambik, Namibie, Pobřeží slonoviny, Svazijsko.

29

(30)  
  Úř. věst. L 84, 20.3.2004, s. 13.

30

(31)  
  Úř. věst. L 300, 31.12.1972, s. 189.

31

(32)  
  Úř. věst. L 227, 7.9.1996, s. 3.

32

(33)  
  Úř. věst. L 293, 29.12.1972, s. 3.

33

(34)  Rozsudek Soudního dvora (třetího senátu) ze dne 18. ledna 2017, C-365/15, Wortmann v Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, body 35 až 39.

34

(35)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/670 ze dne 28. dubna 2016, kterým se zavádí předchozí kontrola Unie nad dovozem některých výrobků ze železa a oceli pocházejících z určitých třetích zemí (Úř. věst. L 115, 29.4.2016, s. 37)

35

---

PŘÍLOHA I

Dotčený výrobek

| Číslo výrobku | Kategorie výrobku | Kódy KN |
| --- | --- | --- |
| 1 | Plechy a pásy z nelegované nebo ostatní legované oceli válcované za tepla | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 2 | Plechy z nelegované oceli a ostatní legované oceli válcované za studena | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
| 3 | Elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
| 4 | Pokovené plechy | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 5 | Plechy s organickým povlakem | 7210 70 80 , 7212 40 80 |
| 6 | Výrobky z bílého plechu | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
| 7 | Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
| 8 | Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za tepla | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
| 9 | Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za studena | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
| 10 | Kvarto plechy z nerezavějící oceli válcované za tepla | 7219 21 10 , 7219 21 90 |
| 11 | Elektroplech s orientovanou strukturou | 7225 11 00 , 7226 11 00 |
| 12 | Nelegovaná a ostatní legovaná tyčová ocel a lehké profily | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
| 13 | Betonářská ocel | 7214 20 00 , 7214 99 10 |
| 14 | Tyče a lehké profily z nerezavějící oceli | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
| 15 | Válcovaný drát z nerezavějící oceli | 7221 00 10 , 7221 00 90 |
| 16 | Válcovaný drát z nelegované a ostatní legované oceli | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
| 17 | Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
| 18 | Štětovnice | 7301 10 00 |
| 19 | Železniční materiál | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 |
| 20 | Plynové trubky | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
| 21 | Duté profily | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
| 22 | Bezešvé trouby a trubky z nerezavějící oceli | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
| 23 | Ložiskové trouby a trubky | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
| 24 | Ostatní bezešvé trubky | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 |
| 25 | Velké svařované trubky | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
| 26 | Ostatní svařované trubky | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
| 27 | Tyče z nelegované oceli a ostatní legované oceli, povrchově upravené za studena | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 |
| 28 | Drát z nelegované oceli | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Číslo výrobku

Kategorie výrobku

Kódy KN

1

Plechy a pásy z nelegované nebo ostatní legované oceli válcované za tepla

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

2

Plechy z nelegované oceli a ostatní legované oceli válcované za studena

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

3

Elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

4

Pokovené plechy

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

5

Plechy s organickým povlakem

7210 70 80 , 7212 40 80

6

Výrobky z bílého plechu

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

7

Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

8

Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za tepla

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

9

Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za studena

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

10

Kvarto plechy z nerezavějící oceli válcované za tepla

7219 21 10 , 7219 21 90

11

Elektroplech s orientovanou strukturou

7225 11 00 , 7226 11 00

12

Nelegovaná a ostatní legovaná tyčová ocel a lehké profily

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

13

Betonářská ocel

7214 20 00 , 7214 99 10

14

Tyče a lehké profily z nerezavějící oceli

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

15

Válcovaný drát z nerezavějící oceli

7221 00 10 , 7221 00 90

16

Válcovaný drát z nelegované a ostatní legované oceli

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

17

Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

18

Štětovnice

7301 10 00

19

Železniční materiál

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

20

Plynové trubky

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

21

Duté profily

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

22

Bezešvé trouby a trubky z nerezavějící oceli

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

23

Ložiskové trouby a trubky

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

24

Ostatní bezešvé trubky

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

25

Velké svařované trubky

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

26

Ostatní svařované trubky

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

27

Tyče z nelegované oceli a ostatní legované oceli, povrchově upravené za studena

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

28

Drát z nelegované oceli

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

---

PŘÍLOHA II

II 1 - Růst dovozu u 26 kategorií výrobků (v tunách)

| Číslo výrobku | Kategorie výrobku | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | PO | Růst v PO oproti roku 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Plechy a pásy z nelegované nebo ostatní legované oceli válcované za tepla | 4 867 242 | 5 263 815 | 7 854 395 | 8 610 847 | 7 048 217 | 7 209 718 | 48 % |
| 2 | Plechy z nelegované oceli a ostatní legované oceli válcované za studena | 1 837 875 | 1 906 067 | 2 761 337 | 2 007 299 | 2 463 937 | 2 463 941 | 34 % |
| 3 | Elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou) | 266 355 | 284 376 | 279 777 | 312 647 | 377 744 | 433 526 | 63 % |
| 4 | Pokovené plechy | 1 855 325 | 2 203 135 | 2 688 830 | 3 924 906 | 5 019 132 | 4 637 052 | 150 % |
| 5 | Plechy s organickým povlakem | 681 646 | 725 004 | 622 482 | 730 619 | 919 000 | 937 693 | 38 % |
| 6 | Výrobky z bílého plechu | 549 941 | 660 743 | 634 722 | 754 638 | 616 810 | 735 928 | 34 % |
| 7 | Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli | 1 439 430 | 1 968 634 | 2 573 220 | 2 834 744 | 2 549 694 | 2 374 170 | 65 % |
| 8 | Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za tepla | 157 197 | 213 885 | 247 090 | 326 631 | 407 886 | 408 468 | 160 % |
| 9 | Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za studena | 645 004 | 954 179 | 697 199 | 753 058 | 869 091 | 972 415 | 51 % |
| 10 | Kvarto plechy z nerezavějící oceli válcované za tepla | 26 799 | 34 700 | 31 586 | 25 995 | 27 704 | 28 677 | 7 % |
| 12 | Nelegovaná a ostatní legovaná tyčová ocel a lehké profily | 942 999 | 1 265 397 | 1 233 328 | 1 429 511 | 1 419 973 | 1 792 392 | 90 % |
| 13 | Betonářská ocel | 528 702 | 972 572 | 1 430 000 | 1 292 936 | 1 191 379 | 1 755 338 | 232 % |
| 14 | Tyče a lehké profily z nerezavějící oceli | 114 638 | 149 670 | 144 875 | 149 499 | 161 973 | 184 811 | 61 % |
| 15 | Válcovaný drát z nerezavějící oceli | 52 068 | 71 209 | 57 542 | 58 659 | 63 022 | 69 786 | 34 % |
| 16 | Válcovaný drát z nelegované a ostatní legované oceli | 1 107 169 | 1 267 308 | 1 694 707 | 2 001 322 | 2 093 877 | 2 354 164 | 113 % |
| 17 | Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli | 222 797 | 274 863 | 267 851 | 387 353 | 262 759 | 373 732 | 68 % |
| 18 | Štětovnice | 15 871 | 16 497 | 14 051 | 36 683 | 84 549 | 83 502 | 426 % |
| 19 | Železniční materiál | 14 587 | 25 532 | 23 202 | 12 494 | 18 232 | 23 013 | 58 % |
| 20 | Plynové trubky | 275 378 | 349 078 | 314 471 | 354 261 | 401 410 | 445 569 | 62 % |
| 21 | Duté profily | 485 038 | 578 426 | 602 190 | 757 274 | 862 889 | 956 360 | 97 % |
| 22 | Bezešvé trouby a trubky z nerezavějící oceli | 42 417 | 55 590 | 54 948 | 51 614 | 49 593 | 49 781 | 17 % |
| 24 | Ostatní bezešvé trubky | 440 696 | 509 052 | 448 761 | 448 333 | 410 822 | 480 600 | 9 % |
| 25 | Velké svařované trubky | 295 502 | 418 808 | 218 549 | 171 512 | 1 053 049 | 720 886 | 144 % |
| 26 | Ostatní svařované trubky | 462 137 | 484 915 | 494 914 | 526 634 | 551 764 | 558 457 | 21 % |
| 27 | Tyče z nelegované oceli a ostatní legované oceli, povrchově upravené za studena | 446 086 | 514 066 | 479 271 | 454 924 | 454 921 | 501 232 | 12 % |
| 28 | Drát z nelegované oceli | 555 798 | 700 560 | 683 041 | 726 158 | 714 480 | 762 600 | 37 % |

Číslo výrobku

Kategorie výrobku

2013

2014

2015

2016

2017

PO

Růst v PO oproti roku 2013

1

Plechy a pásy z nelegované nebo ostatní legované oceli válcované za tepla

4 867 242

5 263 815

7 854 395

8 610 847

7 048 217

7 209 718

48 %

2

Plechy z nelegované oceli a ostatní legované oceli válcované za studena

1 837 875

1 906 067

2 761 337

2 007 299

2 463 937

2 463 941

34 %

3

Elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou)

266 355

284 376

279 777

312 647

377 744

433 526

63 %

4

Pokovené plechy

1 855 325

2 203 135

2 688 830

3 924 906

5 019 132

4 637 052

150 %

5

Plechy s organickým povlakem

681 646

725 004

622 482

730 619

919 000

937 693

38 %

6

Výrobky z bílého plechu

549 941

660 743

634 722

754 638

616 810

735 928

34 %

7

Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli

1 439 430

1 968 634

2 573 220

2 834 744

2 549 694

2 374 170

65 %

8

Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za tepla

157 197

213 885

247 090

326 631

407 886

408 468

160 %

9

Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za studena

645 004

954 179

697 199

753 058

869 091

972 415

51 %

10

Kvarto plechy z nerezavějící oceli válcované za tepla

26 799

34 700

31 586

25 995

27 704

28 677

7 %

12

Nelegovaná a ostatní legovaná tyčová ocel a lehké profily

942 999

1 265 397

1 233 328

1 429 511

1 419 973

1 792 392

90 %

13

Betonářská ocel

528 702

972 572

1 430 000

1 292 936

1 191 379

1 755 338

232 %

14

Tyče a lehké profily z nerezavějící oceli

114 638

149 670

144 875

149 499

161 973

184 811

61 %

15

Válcovaný drát z nerezavějící oceli

52 068

71 209

57 542

58 659

63 022

69 786

34 %

16

Válcovaný drát z nelegované a ostatní legované oceli

1 107 169

1 267 308

1 694 707

2 001 322

2 093 877

2 354 164

113 %

17

Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli

222 797

274 863

267 851

387 353

262 759

373 732

68 %

18

Štětovnice

15 871

16 497

14 051

36 683

84 549

83 502

426 %

19

Železniční materiál

14 587

25 532

23 202

12 494

18 232

23 013

58 %

20

Plynové trubky

275 378

349 078

314 471

354 261

401 410

445 569

62 %

21

Duté profily

485 038

578 426

602 190

757 274

862 889

956 360

97 %

22

Bezešvé trouby a trubky z nerezavějící oceli

42 417

55 590

54 948

51 614

49 593

49 781

17 %

24

Ostatní bezešvé trubky

440 696

509 052

448 761

448 333

410 822

480 600

9 %

25

Velké svařované trubky

295 502

418 808

218 549

171 512

1 053 049

720 886

144 %

26

Ostatní svařované trubky

462 137

484 915

494 914

526 634

551 764

558 457

21 %

27

Tyče z nelegované oceli a ostatní legované oceli, povrchově upravené za studena

446 086

514 066

479 271

454 924

454 921

501 232

12 %

28

Drát z nelegované oceli

555 798

700 560

683 041

726 158

714 480

762 600

37 %

II 2 - Růst dovozu u 2 kategorií výrobků (v tunách)

| Číslo výrobku | Kategorie výrobku | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | PO | Růst v PO oproti roku 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 | Elektroplech s orientovanou strukturou | 114 388 | 112 258 | 101 737 | 109 518 | 99 917 | 106 570 | – 7 % |
| 23 | Ložiskové trouby a trubky | 7 475 | 8 998 | 8 337 | 7 035 | 6 137 | 6 265 | – 16 % |

Číslo výrobku

Kategorie výrobku

2013

2014

2015

2016

2017

PO

Růst v PO oproti roku 2013

11

Elektroplech s orientovanou strukturou

114 388

112 258

101 737

109 518

99 917

106 570

– 7 %

23

Ložiskové trouby a trubky

7 475

8 998

8 337

7 035

6 137

6 265

– 16 %

---

PŘÍLOHA III

III.1 – Seznam rozvojových zemí, které jsou členy WTO

Afghánistán, Albánie, Angola, Antigua a Barbuda, Argentina, Arménie, Bahrajn, Bangladéš, Barbados, Belize, Benin, Bolívie, Botswana, Brazílie, Brunej Darussalam, Burkina Faso, Burundi, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Čad, Černá Hora, Čína, Demokratická republika Kongo, Dominika, Dominikánská republika, Džibutsko, Egypt, Ekvádor, Fidži, Filipíny, Gabon, Gambie, Ghana, Grenada, Gruzie, Guatemala, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Honduras, Hongkong, Chile, Indie, Indonésie, Jamajka, Jemen, Jihoafrická republika, Jordánsko, Kambodža, Kamerun, Kapverdy, Katar, Kazachstán, Keňa, Kolumbie, Kongo, Kostarika, Kuba, Kuvajt, Kyrgyzská republika, Laoská lidově demokratická republika, Lesotho, Libérie, Macao, Madagaskar, Malajsie, Malawi, Maledivy, Mali, Maroko, Mauricius, Mauritánie, Mexiko, Moldavsko, Mongolsko, Mosambik, Myanmar, Namibie, Nepál, Niger, Nigérie, Nikaragua, Omán, Pákistán, Panama, Papua-Nová Guinea, Paraguay, Peru, Pobřeží slonoviny, Rwanda, Salvador, Samoa, Saúdská Arábie, Senegal, Seychely, Sierra Leone, Spojené arabské emiráty, Středoafrická republika, Surinam, Svatá Lucie, Svatý Kryštof a Nevis, Svatý Vincenc a Grenadiny, Svazijsko, Šalamounovy ostrovy, Šrí Lanka, Tádžikistán, Tanzanie, Thajsko, Togo, Tonga, Trinidad a Tobago, Tunisko, Turecko, Uganda, Ukrajina, Uruguay, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Zambie, Zimbabwe

III.2 – Seznam kategorií výrobků pocházejících z rozvojových zemí, na něž se vztahují konečná opatření

| Země/Skupina výrobků | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazílie | x | x | | | | x | x | x | | | | | | | | x | | | | | | x | | | | |
| Čína | | | x | x | | x | | x | | x | x | | | x | | | x | x | | x | x | x | x | x | x | x |
| Egypt | x | | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bývalá jugoslávská republika Makedonie | | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| Indie | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | | | x | x | | | | | x | | x | | | x | | |
| Indonésie | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malajsie | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mexiko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Moldavsko | | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | | | | |
| Thajsko | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Turecko | x | x | | x | x | | | | x | x | x | x | | | x | x | | x | x | x | | | x | x | x | x |
| Ukrajina | x | x | | | | | x | | | | | x | x | | x | x | | x | x | x | x | x | | | x | x |
| Spojené arabské emiráty | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | x | | | | | x | | |
| Vietnam | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Země/Skupina výrobků

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

12

13

14

15

16

17

18

19

20

21

22

24

25

26

27

28

Brazílie

x

x

x

x

x

x

x

Čína

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Egypt

x

x

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

x

x

x

x

Indie

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indonésie

x

Malajsie

x

Mexiko

x

Moldavsko

x

x

Thajsko

x

Turecko

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ukrajina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Spojené arabské emiráty

x

x

x

x

Vietnam

x

x

x

---

PŘÍLOHA IV

IV.1 – Objemy celních kvót

| Číslo výrobku | Kategorie výrobku | Kódy KN | Rozdělení podle zemí (v příslušných případech) | Od 2.2.2019 do 30.6.2019 | Od 1.7.2019 do 30.6.2020 | Od 1.7.2020 do 30.6.2021 | Dodatečné clo | Pořadová čísla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem celní kvóty (v tunách netto) | Objem celní kvóty (v tunách netto) | Objem celní kvóty (v tunách netto) |
| 1 | Plechy a pásy z nelegované nebo ostatní legované oceli válcované za tepla | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | Všechny třetí země | 3 359 532,08 | 8 641 212,54 | 9 073 273,16 | 25 % | (1) |
| 2 | Plechy z nelegované oceli a ostatní legované oceli válcované za studena | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | Indie | 234 714,39 | 603 720,07 | 633 906,07 | 25 % | 09 8801 |
| Korejská republika | 144 402,99 | 371 425,82 | 389 997,11 | 25 % | 09 8802 |
| Ukrajina | 102 325,83 | 263 197,14 | 276 357,00 | 25 % | 09 8803 |
| Brazílie | 65 398,61 | 168 214,89 | 176 625,64 | 25 % | 09 8804 |
| Srbsko | 56 480,21 | 145 275,43 | 152 539,20 | 25 % | 09 8805 |
| Ostatní země | 430 048,96 | 1 106 149,42 | 1 161 456,89 | 25 % | (2) |
| 3.A | Elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 | Korejská republika | 1 923,96 | 4 948,72 | 5 196,15 | 25 % | 09 8806 |
| Čína | 822,98 | 2 116,84 | 2 222,68 | 25 % | 09 8807 |
| Rusko | 519,69 | 1 336,71 | 1 403,54 | 25 % | 09 8808 |
| Írán (Íránská islámská republika) | 227,52 | 585,21 | 614,47 | 25 % | 09 8809 |
| Ostatní země | 306,34 | 787,96 | 827,35 | 25 % | (3) |
| 3.B | 7225 19 90 , 7226 19 80 | Rusko | 51 426,29 | 132 276,00 | 138 889,80 | 25 % | 09 8811 |
| Korejská republika | 31 380,40 | 80 715,02 | 84 750,77 | 25 % | 09 8812 |
| Čína | 24 187,01 | 62 212,57 | 65 323,20 | 25 % | 09 8813 |
| Tchaj-wan | 18 144,97 | 46 671,54 | 49 005,12 | 25 % | 09 8814 |
| Ostatní země | 8 395,39 | 21 594,19 | 22 673,90 | 25 % | (4) |
| 4.A (5) | Pokovené plechy | Kódy TARIC: 7210 41 00 20, 7210 49 00 20, 7210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 94 | Korejská republika | 69 571,10 | 178 947,15 | 187 894,51 | 25 % | 09 8816 |
| Indie | 83 060,42 | 213 643,66 | 224 325,84 | 25 % | 09 8817 |
| Ostatní země | 761 518,93 | 1 958 739,13 | 2 056 676,09 | 25 % | (6) |
| 4.B (7) | Kódy KN: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10
  Kódy TARIC: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96 | Čína | 204 951,07 | 527 164,42 | 553 522,64 | 25 % | 09 8821 |
| Korejská republika | 249 533,26 | 641 836,39 | 673 928,21 | 25 % | 09 8822 |
| Indie | 118 594,25 | 305 041,91 | 320 294,00 | 25 % | 09 8823 |
| Tchaj-wan | 49 248,78 | 126 675,12 | 133 008,88 | 25 % | 09 8824 |
| Ostatní země | 125 598,05 | 323 056,72 | 339 209,55 | 25 % | (8) |
| 5 | Plechy s organickým povlakem | 7210 70 80 , 7212 40 80 | Indie | 108 042,36 | 277 900,89 | 291 795,94 | 25 % | 09 8826 |
| Korejská republika | 103 354,11 | 265 842,04 | 279 134,14 | 25 % | 09 8827 |
| Tchaj-wan | 31 975,79 | 82 246,46 | 86 358,79 | 25 % | 09 8828 |
| Turecko | 21 834,45 | 56 161,42 | 58 969,49 | 25 % | 09 8829 |
| Bývalá jugoslávská republika Makedonie | 16 331,15 | 42 006,13 | 44 106,44 | 25 % | 09 8830 |
| Ostatní země | 43 114,71 | 110 897,39 | 116 442,26 | 25 % | (9) |
| 6 | Výrobky z bílého plechu | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | Čína | 158 139,17 | 406 757,31 | 427 095,17 | 25 % | 09 8831 |
| Srbsko | 30 545,88 | 78 568,52 | 82 496,95 | 25 % | 09 8832 |
| Korejská republika | 23 885,70 | 61 437,55 | 64 509,42 | 25 % | 09 8833 |
| Tchaj-wan | 21 167,00 | 54 444,65 | 57 166,88 | 25 % | 09 8834 |
| Brazílie | 19 730,03 | 50 748,55 | 53 285,98 | 25 % | 09 8835 |
| Ostatní země | 33 167,30 | 85 311,19 | 89 576,75 | 25 % | (10) |
| 7 | Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 | Ukrajina | 339 678,24 | 873 702,59 | 917 387,71 | 25 % | 09 8836 |
| Korejská republika | 140 011,38 | 360 129,93 | 378 136,43 | 25 % | 09 8837 |
| Rusko | 115 485,12 | 297 044,77 | 311 897,01 | 25 % | 09 8838 |
| Indie | 74 811,09 | 192 425,17 | 202 046,43 | 25 % | 09 8839 |
| Ostatní země | 466 980,80 | 1 201 143,58 | 1 261 200,76 | 25 % | (11) |
| 8 | Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za tepla | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | Čína | 87 328,82 | 224 622,62 | 235 853,75 | 25 % | 09 8841 |
| Korejská republika | 18 082,33 | 46 510,43 | 48 835,95 | 25 % | 09 8842 |
| Tchaj-wan | 12 831,07 | 33 003,41 | 34 653,58 | 25 % | 09 8843 |
| Spojené státy americké | 11 810,30 | 30 377,84 | 31 896,74 | 25 % | 09 8844 |
| Ostatní země | 10 196,61 | 26 227,19 | 27 538,55 | 25 % | (12) |
| 9 | Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za studena | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | Korejská republika | 70 813,18 | 182 141,97 | 191 249,07 | 25 % | 09 8846 |
| Tchaj-wan | 65 579,14 | 168 679,23 | 177 113,19 | 25 % | 09 8847 |
| Indie | 42 720,54 | 109 883,53 | 115 377,71 | 25 % | 09 8848 |
| Spojené státy americké | 35 609,52 | 91 592,94 | 96 172,59 | 25 % | 09 8849 |
| Turecko | 29 310,69 | 75 391,41 | 79 160,98 | 25 % | 09 8850 |
| Malajsie | 19 799,24 | 50 926,57 | 53 472,90 | 25 % | 09 8851 |
| Vietnam | 16 832,28 | 43 295,10 | 45 459,86 | 25 % | 09 8852 |
| Ostatní země | 50 746,86 | 130 528,43 | 137 054,85 | 25 % | (13) |
| 10 | Kvarto plechy z nerezavějící oceli válcované za tepla | 7219 21 10 , 7219 21 90 | Čína | 6 765,50 | 17 401,86 | 18 271,95 | 25 % | 09 8856 |
| Indie | 2 860,33 | 7 357,20 | 7 725,06 | 25 % | 09 8857 |
| Tchaj-wan | 1 119,34 | 2 879,11 | 3 023,06 | 25 % | 09 8858 |
| Ostatní země | 1 440,07 | 3 704,07 | 3 889,27 | 25 % | (14) |
| 12 | Nelegovaná a ostatní legovaná tyčová ocel a lehké profily | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | Čína | 166 217,87 | 427 536,89 | 448 913,74 | 25 % | 09 8861 |
| Turecko | 114 807,87 | 295 302,79 | 310 067,93 | 25 % | 09 8862 |
| Rusko | 94 792,44 | 243 820,15 | 256 011,16 | 25 % | 09 8863 |
| Švýcarsko | 73 380,52 | 188 745,54 | 198 182,81 | 25 % | 09 8864 |
| Bělorusko | 57 907,73 | 148 947,24 | 156 394,60 | 25 % | 09 8865 |
| Ostatní země | 76 245,19 | 196 113,88 | 205 919,57 | 25 % | (15) |
| 13 | Betonářská ocel | 7214 20 00 , 7214 99 10 | Turecko | 117 231,80 | 301 537,50 | 316 614,37 | 25 % | 09 8866 |
| Rusko | 94 084,20 | 241 998,46 | 254 098,38 | 25 % | 09 8867 |
| Ukrajina | 62 534,65 | 160 848,36 | 168 890,77 | 25 % | 09 8868 |
| Bosna a Hercegovina | 39 356,10 | 101 229,71 | 106 291,20 | 25 % | 09 8869 |
| Moldavsko | 28 284,59 | 72 752,14 | 76 389,74 | 25 % | 09 8870 |
| Ostatní země | 217 775,50 | 560 150,74 | 588 158,28 | | (16) |
| 14 | Tyče a lehké profily z nerezavějící oceli | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | Indie | 44 433,00 | 114 288,24 | 120 002,65 | 25 % | 09 8871 |
| Švýcarsko | 6 502,75 | 16 726,03 | 17 562,33 | 25 % | 09 8872 |
| Ukrajina | 5 733,50 | 14 747,41 | 15 484,78 | 25 % | 09 8873 |
| Ostatní země | 8 533,24 | 21 948,75 | 23 046,19 | 25 % | (17) |
| 15 | Válcovaný drát z nerezavějící oceli | 7221 00 10 , 7221 00 90 | Indie | 10 135,23 | 26 069,31 | 27 372,78 | 25 % | 09 8876 |
| Tchaj-wan | 6 619,68 | 17 026,79 | 17 878,13 | 25 % | 09 8877 |
| Korejská republika | 3 300,07 | 8 488,26 | 8 912,67 | 25 % | 09 8878 |
| Čína | 2 216,86 | 5 702,09 | 5 987,20 | 25 % | 09 8879 |
| Japan | 2 190,40 | 5 634,03 | 5 915,73 | 25 % | 09 8880 |
| Ostatní země | 1 144,43 | 2 943,64 | 3 090,82 | 25 % | (18) |
| 16 | Válcovaný drát z nelegované a ostatní legované oceli | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | Ukrajina | 149 009,10 | 383 273,39 | 402 437,06 | 25 % | 09 8881 |
| Švýcarsko | 141 995,22 | 365 232,67 | 383 494,31 | 25 % | 09 8882 |
| Rusko | 122 883,63 | 316 074,84 | 331 878,59 | 25 % | 09 8883 |
| Turecko | 121 331,08 | 312 081,44 | 327 685,51 | 25 % | 09 8884 |
| Bělorusko | 97 436,46 | 250 620,96 | 263 152,01 | 25 % | 09 8885 |
| Moldavsko | 73 031,65 | 187 848,18 | 197 240,59 | 25 % | 09 8886 |
| Ostatní země | 122 013,20 | 313 835,96 | 329 527,76 | 25 % | (19) |
| 17 | Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukrajina | 42 915,19 | 110 384,21 | 115 903,42 | 25 % | 09 8891 |
| Turecko | 38 465,03 | 98 937,73 | 103 884,61 | 25 % | 09 8892 |
| Korejská republika | 10 366,76 | 26 664,84 | 27 998,09 | 25 % | 09 8893 |
| Rusko | 9 424,08 | 24 240,12 | 25 452,12 | 25 % | 09 8894 |
| Brazílie | 8 577,95 | 22 063,74 | 23 166,93 | 25 % | 09 8895 |
| Švýcarsko | 6 648,01 | 17 099,66 | 17 954,65 | 25 % | 09 8896 |
| Ostatní země | 14 759,92 | 37 964,70 | 39 862,93 | 25 % | (20) |
| 18 | Štětovnice | 7301 10 00 | Čína | 12 198,24 | 31 375,68 | 32 944,46 | 25 % | 09 8901 |
| Spojené arabské emiráty | 6 650,41 | 17 105,84 | 17 961,13 | 25 % | 09 8902 |
| Ostatní země | 480,04 | 1 234,73 | 1 296,46 | 25 % | (21) |
| 19 | Železniční materiál | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 | Rusko | 2 147,19 | 5 522,90 | 5 799,05 | 25 % | 09 8906 |
| Čína | 2 145,07 | 5 517,42 | 5 793,30 | 25 % | 09 8907 |
| Turecko | 1 744,68 | 4 487,58 | 4 711,96 | 25 % | 09 8908 |
| Ukrajina | 657,60 | 1 691,46 | 1 776,03 | 25 % | 09 8909 |
| Ostatní země | 1 010,85 | 2 600,06 | 2 730,07 | 25 % | (22) |
| 20 | Plynové trubky | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | Turecko | 88 914,68 | 228 701,68 | 240 136,77 | 25 % | 09 8911 |
| Indie | 32 317,40 | 83 125,12 | 87 281,37 | 25 % | 09 8912 |
| Bývalá jugoslávská republika Makedonie | 9 637,48 | 24 789,01 | 26 028,46 | 25 % | 09 8913 |
| Ostatní země | 22 028,87 | 56 661,52 | 59 494,59 | 25 % | (23) |
| 21 | Duté profily | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | Turecko | 154 436,15 | 397 232,59 | 417 094,22 | 25 % | 09 8916 |
| Rusko | 35 406,28 | 91 070,18 | 95 623,68 | 25 % | 09 8917 |
| Bývalá jugoslávská republika Makedonie | 34 028,95 | 87 527,48 | 91 903,85 | 25 % | 09 8918 |
| Ukrajina | 25 240,74 | 64 922,92 | 68 169,06 | 25 % | 09 8919 |
| Švýcarsko | 25 265,29 | 57 369,40 | 60 237,87 | 25 % | 09 8920 |
| Bělorusko | 20 898,79 | 53 754,78 | 56 442,52 | 25 % | 09 8921 |
| Ostatní země | 25 265,29 | 64 986,05 | 68 235,36 | 25 % | (24) |
| 22 | Bezešvé trouby a trubky z nerezavějící oceli | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | Indie | 8 315,90 | 21 389,71 | 22 459,20 | 25 % | 09 8926 |
| Ukrajina | 5 224,94 | 13 439,33 | 14 111,29 | 25 % | 09 8927 |
| Korejská republika | 1 649,31 | 4 242,27 | 4 454,39 | 25 % | 09 8928 |
| Japonsko | 1 590,45 | 4 090,86 | 4 295,41 | 25 % | 09 8929 |
| Spojené státy americké | 1 393,26 | 3 583,68 | 3 762,86 | 25 % | 09 8930 |
| Čína | 1 299,98 | 3 343,74 | 3 510,92 | 25 % | 09 8931 |
| Ostatní země | 2 838,17 | 7 300,20 | 7 665,21 | 25 % | (25) |
| 24 | Ostatní bezešvé trubky | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 | Čína | 49 483,75 | 127 279,51 | 133 643,48 | 25 % | 09 8936 |
| Ukrajina | 36 779,89 | 94 603,32 | 99 333,49 | 25 % | 09 8937 |
| Bělorusko | 19 655,31 | 50 556,35 | 53 084,17 | 25 % | 09 8938 |
| Japonsko | 13 766,04 | 35 408,29 | 37 178,71 | 25 % | 09 8939 |
| Spojené státy americké | 12 109,53 | 31 147,50 | 32 704,87 | 25 % | 09 8940 |
| Ostatní země | 55 345,57 | 142 356,97 | 149 474,82 | 25 % | (26) |
| 25 | Velké svařované trubky | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | Rusko | 140 602,32 | 361 649,91 | 379 732,41 | 25 % | 09 8941 |
| Turecko | 17 543,40 | 45 124,22 | 47 380,43 | 25 % | 09 8942 |
| Čína | 14 213,63 | 36 559,56 | 38 387,54 | 25 % | 09 8943 |
| Ostatní země | 34 011,86 | 87 483,52 | 91 857,70 | 25 % | (27) |
| 26 | Ostatní svařované trubky | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | Švýcarsko | 64 797,98 | 166 669,96 | 175 003,46 | 25 % | 09 8946 |
| Turecko | 60 693,64 | 156 113,01 | 163 918,66 | 25 % | 09 8947 |
| Spojené arabské emiráty | 18 676,40 | 48 038,46 | 50 440,38 | 25 % | 09 8948 |
| Čína | 18 010,22 | 46 324,96 | 48 641,20 | 25 % | 09 8949 |
| Tchaj-wan | 14 374,20 | 36 972,56 | 38 821,19 | 25 % | 09 8950 |
| Indie | 11 358,87 | 29 216,69 | 30 677,53 | 25 % | 09 8951 |
| Ostatní země | 36 898,57 | 94 908,57 | 99 653,99 | 25 % | (28) |
| 27 | Tyče z nelegované oceli a ostatní legované oceli, povrchově upravené za studena | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 | Rusko | 117 519,41 | 302 277,28 | 317 391,14 | 25 % | 09 8956 |
| Švýcarsko | 27 173,22 | 69 893,54 | 73 388,22 | 25 % | 09 8957 |
| Čína | 20 273,26 | 52 145,82 | 54 753,12 | 25 % | 09 8958 |
| Ukrajina | 15 969,02 | 41 074,67 | 43 128,40 | 25 % | 09 8959 |
| Ostatní země | 17 540,47 | 45 116,69 | 47 372,52 | 25 % | (29) |
| 28 | Drát z nelegované oceli | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | Bělorusko | 88 294,51 | 227 106,51 | 238 461,84 | 25 % | 09 8961 |
| Čína | 66 719,82 | 171 613,24 | 180 193,90 | 25 % | 09 8962 |
| Rusko | 41 609,21 | 107 025,04 | 112 376,29 | 25 % | 09 8963 |
| Turecko | 40 302,46 | 103 663,89 | 108 847,08 | 25 % | 09 8964 |
| Ukrajina | 26 755,09 | 68 818,05 | 72 258,95 | 25 % | 09 8965 |
| Ostatní země | 39 770,29 | 102 295,06 | 107 409,81 | 25 % | (30) |

Číslo výrobku

Kategorie výrobku

Kódy KN

Rozdělení podle zemí (v příslušných případech)

Od 2.2.2019 do 30.6.2019

Od 1.7.2019 do 30.6.2020

Od 1.7.2020 do 30.6.2021

Dodatečné clo

Pořadová čísla

Objem celní kvóty (v tunách netto)

Objem celní kvóty (v tunách netto)

Objem celní kvóty (v tunách netto)

1

Plechy a pásy z nelegované nebo ostatní legované oceli válcované za tepla

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

Všechny třetí země

3 359 532,08

8 641 212,54

9 073 273,16

25 %

(1)

2

Plechy z nelegované oceli a ostatní legované oceli válcované za studena

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

Indie

234 714,39

603 720,07

633 906,07

25 %

09 8801

Korejská republika

144 402,99

371 425,82

389 997,11

25 %

09 8802

Ukrajina

102 325,83

263 197,14

276 357,00

25 %

09 8803

Brazílie

65 398,61

168 214,89

176 625,64

25 %

09 8804

Srbsko

56 480,21

145 275,43

152 539,20

25 %

09 8805

Ostatní země

430 048,96

1 106 149,42

1 161 456,89

25 %

(2)

3.A

Elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10

Korejská republika

1 923,96

4 948,72

5 196,15

25 %

09 8806

Čína

822,98

2 116,84

2 222,68

25 %

09 8807

Rusko

519,69

1 336,71

1 403,54

25 %

09 8808

Írán (Íránská islámská republika)

227,52

585,21

614,47

25 %

09 8809

Ostatní země

306,34

787,96

827,35

25 %

(3)

3.B

7225 19 90 , 7226 19 80

Rusko

51 426,29

132 276,00

138 889,80

25 %

09 8811

Korejská republika

31 380,40

80 715,02

84 750,77

25 %

09 8812

Čína

24 187,01

62 212,57

65 323,20

25 %

09 8813

Tchaj-wan

18 144,97

46 671,54

49 005,12

25 %

09 8814

Ostatní země

8 395,39

21 594,19

22 673,90

25 %

(4)

4.A (5)

Pokovené plechy

Kódy TARIC: 7210 41 00 20, 7210 49 00 20, 7210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 94

Korejská republika

69 571,10

178 947,15

187 894,51

25 %

09 8816

Indie

83 060,42

213 643,66

224 325,84

25 %

09 8817

Ostatní země

761 518,93

1 958 739,13

2 056 676,09

25 %

(6)

4.B (7)

Kódy KN: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10

Kódy TARIC: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96

Čína

204 951,07

527 164,42

553 522,64

25 %

09 8821

Korejská republika

249 533,26

641 836,39

673 928,21

25 %

09 8822

Indie

118 594,25

305 041,91

320 294,00

25 %

09 8823

Tchaj-wan

49 248,78

126 675,12

133 008,88

25 %

09 8824

Ostatní země

125 598,05

323 056,72

339 209,55

25 %

(8)

5

Plechy s organickým povlakem

7210 70 80 , 7212 40 80

Indie

108 042,36

277 900,89

291 795,94

25 %

09 8826

Korejská republika

103 354,11

265 842,04

279 134,14

25 %

09 8827

Tchaj-wan

31 975,79

82 246,46

86 358,79

25 %

09 8828

Turecko

21 834,45

56 161,42

58 969,49

25 %

09 8829

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

16 331,15

42 006,13

44 106,44

25 %

09 8830

Ostatní země

43 114,71

110 897,39

116 442,26

25 %

(9)

6

Výrobky z bílého plechu

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

Čína

158 139,17

406 757,31

427 095,17

25 %

09 8831

Srbsko

30 545,88

78 568,52

82 496,95

25 %

09 8832

Korejská republika

23 885,70

61 437,55

64 509,42

25 %

09 8833

Tchaj-wan

21 167,00

54 444,65

57 166,88

25 %

09 8834

Brazílie

19 730,03

50 748,55

53 285,98

25 %

09 8835

Ostatní země

33 167,30

85 311,19

89 576,75

25 %

(10)

7

Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

Ukrajina

339 678,24

873 702,59

917 387,71

25 %

09 8836

Korejská republika

140 011,38

360 129,93

378 136,43

25 %

09 8837

Rusko

115 485,12

297 044,77

311 897,01

25 %

09 8838

Indie

74 811,09

192 425,17

202 046,43

25 %

09 8839

Ostatní země

466 980,80

1 201 143,58

1 261 200,76

25 %

(11)

8

Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za tepla

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

Čína

87 328,82

224 622,62

235 853,75

25 %

09 8841

Korejská republika

18 082,33

46 510,43

48 835,95

25 %

09 8842

Tchaj-wan

12 831,07

33 003,41

34 653,58

25 %

09 8843

Spojené státy americké

11 810,30

30 377,84

31 896,74

25 %

09 8844

Ostatní země

10 196,61

26 227,19

27 538,55

25 %

(12)

9

Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za studena

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

Korejská republika

70 813,18

182 141,97

191 249,07

25 %

09 8846

Tchaj-wan

65 579,14

168 679,23

177 113,19

25 %

09 8847

Indie

42 720,54

109 883,53

115 377,71

25 %

09 8848

Spojené státy americké

35 609,52

91 592,94

96 172,59

25 %

09 8849

Turecko

29 310,69

75 391,41

79 160,98

25 %

09 8850

Malajsie

19 799,24

50 926,57

53 472,90

25 %

09 8851

Vietnam

16 832,28

43 295,10

45 459,86

25 %

09 8852

Ostatní země

50 746,86

130 528,43

137 054,85

25 %

(13)

10

Kvarto plechy z nerezavějící oceli válcované za tepla

7219 21 10 , 7219 21 90

Čína

6 765,50

17 401,86

18 271,95

25 %

09 8856

Indie

2 860,33

7 357,20

7 725,06

25 %

09 8857

Tchaj-wan

1 119,34

2 879,11

3 023,06

25 %

09 8858

Ostatní země

1 440,07

3 704,07

3 889,27

25 %

(14)

12

Nelegovaná a ostatní legovaná tyčová ocel a lehké profily

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

Čína

166 217,87

427 536,89

448 913,74

25 %

09 8861

Turecko

114 807,87

295 302,79

310 067,93

25 %

09 8862

Rusko

94 792,44

243 820,15

256 011,16

25 %

09 8863

Švýcarsko

73 380,52

188 745,54

198 182,81

25 %

09 8864

Bělorusko

57 907,73

148 947,24

156 394,60

25 %

09 8865

Ostatní země

76 245,19

196 113,88

205 919,57

25 %

(15)

13

Betonářská ocel

7214 20 00 , 7214 99 10

Turecko

117 231,80

301 537,50

316 614,37

25 %

09 8866

Rusko

94 084,20

241 998,46

254 098,38

25 %

09 8867

Ukrajina

62 534,65

160 848,36

168 890,77

25 %

09 8868

Bosna a Hercegovina

39 356,10

101 229,71

106 291,20

25 %

09 8869

Moldavsko

28 284,59

72 752,14

76 389,74

25 %

09 8870

Ostatní země

217 775,50

560 150,74

588 158,28

(16)

14

Tyče a lehké profily z nerezavějící oceli

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

Indie

44 433,00

114 288,24

120 002,65

25 %

09 8871

Švýcarsko

6 502,75

16 726,03

17 562,33

25 %

09 8872

Ukrajina

5 733,50

14 747,41

15 484,78

25 %

09 8873

Ostatní země

8 533,24

21 948,75

23 046,19

25 %

(17)

15

Válcovaný drát z nerezavějící oceli

7221 00 10 , 7221 00 90

Indie

10 135,23

26 069,31

27 372,78

25 %

09 8876

Tchaj-wan

6 619,68

17 026,79

17 878,13

25 %

09 8877

Korejská republika

3 300,07

8 488,26

8 912,67

25 %

09 8878

Čína

2 216,86

5 702,09

5 987,20

25 %

09 8879

Japan

2 190,40

5 634,03

5 915,73

25 %

09 8880

Ostatní země

1 144,43

2 943,64

3 090,82

25 %

(18)

16

Válcovaný drát z nelegované a ostatní legované oceli

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

Ukrajina

149 009,10

383 273,39

402 437,06

25 %

09 8881

Švýcarsko

141 995,22

365 232,67

383 494,31

25 %

09 8882

Rusko

122 883,63

316 074,84

331 878,59

25 %

09 8883

Turecko

121 331,08

312 081,44

327 685,51

25 %

09 8884

Bělorusko

97 436,46

250 620,96

263 152,01

25 %

09 8885

Moldavsko

73 031,65

187 848,18

197 240,59

25 %

09 8886

Ostatní země

122 013,20

313 835,96

329 527,76

25 %

(19)

17

Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukrajina

42 915,19

110 384,21

115 903,42

25 %

09 8891

Turecko

38 465,03

98 937,73

103 884,61

25 %

09 8892

Korejská republika

10 366,76

26 664,84

27 998,09

25 %

09 8893

Rusko

9 424,08

24 240,12

25 452,12

25 %

09 8894

Brazílie

8 577,95

22 063,74

23 166,93

25 %

09 8895

Švýcarsko

6 648,01

17 099,66

17 954,65

25 %

09 8896

Ostatní země

14 759,92

37 964,70

39 862,93

25 %

(20)

18

Štětovnice

7301 10 00

Čína

12 198,24

31 375,68

32 944,46

25 %

09 8901

Spojené arabské emiráty

6 650,41

17 105,84

17 961,13

25 %

09 8902

Ostatní země

480,04

1 234,73

1 296,46

25 %

(21)

19

Železniční materiál

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

Rusko

2 147,19

5 522,90

5 799,05

25 %

09 8906

Čína

2 145,07

5 517,42

5 793,30

25 %

09 8907

Turecko

1 744,68

4 487,58

4 711,96

25 %

09 8908

Ukrajina

657,60

1 691,46

1 776,03

25 %

09 8909

Ostatní země

1 010,85

2 600,06

2 730,07

25 %

(22)

20

Plynové trubky

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

Turecko

88 914,68

228 701,68

240 136,77

25 %

09 8911

Indie

32 317,40

83 125,12

87 281,37

25 %

09 8912

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

9 637,48

24 789,01

26 028,46

25 %

09 8913

Ostatní země

22 028,87

56 661,52

59 494,59

25 %

(23)

21

Duté profily

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

Turecko

154 436,15

397 232,59

417 094,22

25 %

09 8916

Rusko

35 406,28

91 070,18

95 623,68

25 %

09 8917

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

34 028,95

87 527,48

91 903,85

25 %

09 8918

Ukrajina

25 240,74

64 922,92

68 169,06

25 %

09 8919

Švýcarsko

25 265,29

57 369,40

60 237,87

25 %

09 8920

Bělorusko

20 898,79

53 754,78

56 442,52

25 %

09 8921

Ostatní země

25 265,29

64 986,05

68 235,36

25 %

(24)

22

Bezešvé trouby a trubky z nerezavějící oceli

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

Indie

8 315,90

21 389,71

22 459,20

25 %

09 8926

Ukrajina

5 224,94

13 439,33

14 111,29

25 %

09 8927

Korejská republika

1 649,31

4 242,27

4 454,39

25 %

09 8928

Japonsko

1 590,45

4 090,86

4 295,41

25 %

09 8929

Spojené státy americké

1 393,26

3 583,68

3 762,86

25 %

09 8930

Čína

1 299,98

3 343,74

3 510,92

25 %

09 8931

Ostatní země

2 838,17

7 300,20

7 665,21

25 %

(25)

24

Ostatní bezešvé trubky

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

Čína

49 483,75

127 279,51

133 643,48

25 %

09 8936

Ukrajina

36 779,89

94 603,32

99 333,49

25 %

09 8937

Bělorusko

19 655,31

50 556,35

53 084,17

25 %

09 8938

Japonsko

13 766,04

35 408,29

37 178,71

25 %

09 8939

Spojené státy americké

12 109,53

31 147,50

32 704,87

25 %

09 8940

Ostatní země

55 345,57

142 356,97

149 474,82

25 %

(26)

25

Velké svařované trubky

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

Rusko

140 602,32

361 649,91

379 732,41

25 %

09 8941

Turecko

17 543,40

45 124,22

47 380,43

25 %

09 8942

Čína

14 213,63

36 559,56

38 387,54

25 %

09 8943

Ostatní země

34 011,86

87 483,52

91 857,70

25 %

(27)

26

Ostatní svařované trubky

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

Švýcarsko

64 797,98

166 669,96

175 003,46

25 %

09 8946

Turecko

60 693,64

156 113,01

163 918,66

25 %

09 8947

Spojené arabské emiráty

18 676,40

48 038,46

50 440,38

25 %

09 8948

Čína

18 010,22

46 324,96

48 641,20

25 %

09 8949

Tchaj-wan

14 374,20

36 972,56

38 821,19

25 %

09 8950

Indie

11 358,87

29 216,69

30 677,53

25 %

09 8951

Ostatní země

36 898,57

94 908,57

99 653,99

25 %

(28)

27

Tyče z nelegované oceli a ostatní legované oceli, povrchově upravené za studena

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

Rusko

117 519,41

302 277,28

317 391,14

25 %

09 8956

Švýcarsko

27 173,22

69 893,54

73 388,22

25 %

09 8957

Čína

20 273,26

52 145,82

54 753,12

25 %

09 8958

Ukrajina

15 969,02

41 074,67

43 128,40

25 %

09 8959

Ostatní země

17 540,47

45 116,69

47 372,52

25 %

(29)

28

Drát z nelegované oceli

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

Bělorusko

88 294,51

227 106,51

238 461,84

25 %

09 8961

Čína

66 719,82

171 613,24

180 193,90

25 %

09 8962

Rusko

41 609,21

107 025,04

112 376,29

25 %

09 8963

Turecko

40 302,46

103 663,89

108 847,08

25 %

09 8964

Ukrajina

26 755,09

68 818,05

72 258,95

25 %

09 8965

Ostatní země

39 770,29

102 295,06

107 409,81

25 %

(30)

IV.2 – Objemy celkových celních kvót za trimestr

| | ROK 1 | ROK 2 | ROK 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Číslo výrobku | | Od 2.2.2019 do 31.3.2019 | Od 1.4.2019 do 30.6.2019 | Od 1.7.2019 do 30.9.2019 | Od 1.10.2019 do 31.12.2019 | Od 1.1.2020 do 31.3.2020 | Od 1.4.2020 do 30.6.2020 | Od 1.7.2020 do 30.9.2020 | Od 1.10.2020 do 31.12.2020 | Od 1.1.2021 do 31.3.2021 | Od 1.4.2021 do 30.6.2021 |
| 1 | Ostatní země | 1 307 737,32 | 2 051 794,76 | 2 172 108,07 | 2 172 108,07 | 2 148 498,20 | 2 148 498,20 | 2 286 962,00 | 2 286 962,00 | 2 237 245,44 | 2 262 103,72 |
| 2 | Ostatní země | 167 401,61 | 262 647,35 | 278 048,49 | 278 048,49 | 275 026,22 | 275 026,22 | 292 750,78 | 292 750,78 | 286 386,63 | 289 568,70 |
| 3 A | Ostatní země | 119,25 | 187,09 | 198,07 | 198,07 | 195,91 | 195,91 | 208,54 | 208,54 | 204,01 | 206,27 |
| 3B | Ostatní země | 3 268,01 | 5 127,39 | 5 428,05 | 5 428,05 | 5 369,05 | 5 369,05 | 5 715,07 | 5 715,07 | 5 590,82 | 5 652,94 |
| 4 A | Ostatní země | 296 430,19 | 465 088,74 | 492 360,66 | 492 360,66 | 487 008,91 | 487 008,91 | 518 395,07 | 518 395,07 | 507 125,61 | 512 760,34 |
| 4B | Ostatní země | 48 890,51 | 76 707,53 | 81 205,51 | 81 205,51 | 80 322,84 | 80 322,84 | 85 499,39 | 85 499,39 | 83 640,71 | 84 570,05 |
| 5 | Ostatní země | 16 782,91 | 26 331,80 | 27 875,85 | 27 875,85 | 27 572,85 | 27 572,85 | 29 349,83 | 29 349,83 | 28 711,79 | 29 030,81 |
| 6 | Ostatní země | 12 910,76 | 20 256,54 | 21 444,34 | 21 444,34 | 21 211,25 | 21 211,25 | 22 578,25 | 22 578,25 | 22 087,42 | 22 332,83 |
| 7 | Ostatní země | 181 777,76 | 285 203,04 | 301 926,80 | 301 926,80 | 298 644,99 | 298 644,99 | 317 891,70 | 317 891,70 | 310 981,01 | 314 436,35 |
| 8 | Ostatní země | 3 969,15 | 6 227,46 | 6 592,63 | 6 592,63 | 6 520,97 | 6 520,97 | 6 941,22 | 6 941,22 | 6 790,33 | 6 865,78 |
| 9 | Ostatní země | 19 753,81 | 30 993,05 | 32 810,42 | 32 810,42 | 32 453,79 | 32 453,79 | 34 545,33 | 34 545,33 | 33 794,35 | 34 169,84 |
| 10 | Ostatní země | 560,56 | 879,51 | 931,08 | 931,08 | 920,96 | 920,96 | 980,31 | 980,31 | 959,00 | 969,65 |
| 12 | Ostatní země | 29 679,33 | 46 565,85 | 49 296,38 | 49 296,38 | 48 760,55 | 48 760,55 | 51 903,01 | 51 903,01 | 50 774,69 | 51 338,85 |
| 13 | Ostatní země | 84 771,67 | 133 003,83 | 140 802,92 | 140 802,92 | 139 272,45 | 139 272,45 | 148 248,11 | 148 248,11 | 145 025,33 | 146 636,72 |
| 14 | Ostatní země | 3 321,66 | 5 211,58 | 5 517,17 | 5 517,17 | 5 457,20 | 5 457,20 | 5 808,90 | 5 808,90 | 5 682,62 | 5 745,76 |
| 15 | Ostatní země | 445,48 | 698,95 | 739,93 | 739,93 | 731,89 | 731,89 | 779,06 | 779,06 | 762,12 | 770,59 |
| 16 | Ostatní země | 47 495,07 | 74 518,13 | 78 887,73 | 78 887,73 | 78 030,25 | 78 030,25 | 83 059,05 | 83 059,05 | 81 253,42 | 82 156,24 |
| 17 | Ostatní země | 5 745,47 | 9 014,45 | 9 543,04 | 9 543,04 | 9 439,31 | 9 439,31 | 10 047,64 | 10 047,64 | 9 829,22 | 9 938,43 |
| 18 | Ostatní země | 186,86 | 293,18 | 310,37 | 310,37 | 306,99 | 306,99 | 326,78 | 326,78 | 319,68 | 323,23 |
| 19 | Ostatní země | 393,49 | 617,37 | 653,57 | 653,57 | 646,46 | 646,46 | 688,13 | 688,13 | 673,17 | 680,65 |
| 20 | Ostatní země | 8 575,00 | 13 453,88 | 14 242,79 | 14 242,79 | 14 087,97 | 14 087,97 | 14 995,90 | 14 995,90 | 14 669,90 | 14 832,90 |
| 21 | Ostatní země | 9 834,81 | 15 430,48 | 16 335,29 | 16 335,29 | 16 157,73 | 16 157,73 | 17 199,05 | 17 199,05 | 16 825,16 | 17 012,10 |
| 22 | Ostatní země | 1 104,79 | 1 733,38 | 1 835,02 | 1 835,02 | 1 815,08 | 1 815,08 | 1 932,05 | 1 932,05 | 1 890,05 | 1 911,05 |
| 24 | Ostatní země | 21 543,91 | 33 801,65 | 35 783,72 | 35 783,72 | 35 394,77 | 35 394,77 | 37 675,84 | 37 675,84 | 36 856,80 | 37 266,32 |
| 25 | Ostatní země | 13 239,52 | 20 772,34 | 21 990,39 | 21 990,39 | 21 751,37 | 21 751,37 | 23 153,17 | 23 153,17 | 22 649,84 | 22 901,51 |
| 26 | Ostatní země | 14 363,20 | 22 535,37 | 23 856,80 | 23 856,80 | 23 597,48 | 23 597,48 | 25 118,27 | 25 118,27 | 24 572,22 | 24 845,24 |
| 27 | Ostatní země | 6 827,84 | 10 712,64 | 11 340,81 | 11 340,81 | 11 217,54 | 11 217,54 | 11 940,47 | 11 940,47 | 11 680,90 | 11 810,68 |
| 28 | Ostatní země | 15 481,05 | 24 289,24 | 25 713,51 | 25 713,51 | 25 434,02 | 25 434,02 | 27 073,16 | 27 073,16 | 26 484,61 | 26 778,88 |

ROK 1

ROK 2

ROK 3

Číslo výrobku

Od 2.2.2019 do 31.3.2019

Od 1.4.2019 do 30.6.2019

Od 1.7.2019 do 30.9.2019

Od 1.10.2019 do 31.12.2019

Od 1.1.2020 do 31.3.2020

Od 1.4.2020 do 30.6.2020

Od 1.7.2020 do 30.9.2020

Od 1.10.2020 do 31.12.2020

Od 1.1.2021 do 31.3.2021

Od 1.4.2021 do 30.6.2021

1

Ostatní země

1 307 737,32

2 051 794,76

2 172 108,07

2 172 108,07

2 148 498,20

2 148 498,20

2 286 962,00

2 286 962,00

2 237 245,44

2 262 103,72

2

Ostatní země

167 401,61

262 647,35

278 048,49

278 048,49

275 026,22

275 026,22

292 750,78

292 750,78

286 386,63

289 568,70

3 A

Ostatní země

119,25

187,09

198,07

198,07

195,91

195,91

208,54

208,54

204,01

206,27

3B

Ostatní země

3 268,01

5 127,39

5 428,05

5 428,05

5 369,05

5 369,05

5 715,07

5 715,07

5 590,82

5 652,94

4 A

Ostatní země

296 430,19

465 088,74

492 360,66

492 360,66

487 008,91

487 008,91

518 395,07

518 395,07

507 125,61

512 760,34

4B

Ostatní země

48 890,51

76 707,53

81 205,51

81 205,51

80 322,84

80 322,84

85 499,39

85 499,39

83 640,71

84 570,05

5

Ostatní země

16 782,91

26 331,80

27 875,85

27 875,85

27 572,85

27 572,85

29 349,83

29 349,83

28 711,79

29 030,81

6

Ostatní země

12 910,76

20 256,54

21 444,34

21 444,34

21 211,25

21 211,25

22 578,25

22 578,25

22 087,42

22 332,83

7

Ostatní země

181 777,76

285 203,04

301 926,80

301 926,80

298 644,99

298 644,99

317 891,70

317 891,70

310 981,01

314 436,35

8

Ostatní země

3 969,15

6 227,46

6 592,63

6 592,63

6 520,97

6 520,97

6 941,22

6 941,22

6 790,33

6 865,78

9

Ostatní země

19 753,81

30 993,05

32 810,42

32 810,42

32 453,79

32 453,79

34 545,33

34 545,33

33 794,35

34 169,84

10

Ostatní země

560,56

879,51

931,08

931,08

920,96

920,96

980,31

980,31

959,00

969,65

12

Ostatní země

29 679,33

46 565,85

49 296,38

49 296,38

48 760,55

48 760,55

51 903,01

51 903,01

50 774,69

51 338,85

13

Ostatní země

84 771,67

133 003,83

140 802,92

140 802,92

139 272,45

139 272,45

148 248,11

148 248,11

145 025,33

146 636,72

14

Ostatní země

3 321,66

5 211,58

5 517,17

5 517,17

5 457,20

5 457,20

5 808,90

5 808,90

5 682,62

5 745,76

15

Ostatní země

445,48

698,95

739,93

739,93

731,89

731,89

779,06

779,06

762,12

770,59

16

Ostatní země

47 495,07

74 518,13

78 887,73

78 887,73

78 030,25

78 030,25

83 059,05

83 059,05

81 253,42

82 156,24

17

Ostatní země

5 745,47

9 014,45

9 543,04

9 543,04

9 439,31

9 439,31

10 047,64

10 047,64

9 829,22

9 938,43

18

Ostatní země

186,86

293,18

310,37

310,37

306,99

306,99

326,78

326,78

319,68

323,23

19

Ostatní země

393,49

617,37

653,57

653,57

646,46

646,46

688,13

688,13

673,17

680,65

20

Ostatní země

8 575,00

13 453,88

14 242,79

14 242,79

14 087,97

14 087,97

14 995,90

14 995,90

14 669,90

14 832,90

21

Ostatní země

9 834,81

15 430,48

16 335,29

16 335,29

16 157,73

16 157,73

17 199,05

17 199,05

16 825,16

17 012,10

22

Ostatní země

1 104,79

1 733,38

1 835,02

1 835,02

1 815,08

1 815,08

1 932,05

1 932,05

1 890,05

1 911,05

24

Ostatní země

21 543,91

33 801,65

35 783,72

35 783,72

35 394,77

35 394,77

37 675,84

37 675,84

36 856,80

37 266,32

25

Ostatní země

13 239,52

20 772,34

21 990,39

21 990,39

21 751,37

21 751,37

23 153,17

23 153,17

22 649,84

22 901,51

26

Ostatní země

14 363,20

22 535,37

23 856,80

23 856,80

23 597,48

23 597,48

25 118,27

25 118,27

24 572,22

24 845,24

27

Ostatní země

6 827,84

10 712,64

11 340,81

11 340,81

11 217,54

11 217,54

11 940,47

11 940,47

11 680,90

11 810,68

28

Ostatní země

15 481,05

24 289,24

25 713,51

25 713,51

25 434,02

25 434,02

27 073,16

27 073,16

26 484,61

26 778,88

---

(1)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8601

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8602

(2)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8603

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8604

(3)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8605

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8606

(4)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8607

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8608

(5)  Výrobky podléhající antidumpingovým clům

(6)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8609

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8610

(7)  Výrobky, které nepodléhají antidumpingovým clům (včetně automobilových)

(8)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8611

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8612

(9)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8613

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8614

(10)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8615

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8616

(11)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8617

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8618

(12)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8619

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8620

(13)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8621

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8622

(14)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8623

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8624

(15)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8625

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8626

(16)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8627

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8628

(17)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8629

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8630

(18)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8631

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8632

(19)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8633

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8634

(20)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8635

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8636

(21)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8637

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8638

(22)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8639

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8630

(23)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8641

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8642

(24)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8643

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8644

(25)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8645

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8646

(26)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8647

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8648

(27)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8649

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8650

(28)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8651

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8652

(29)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8653

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8654

(30)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8655

Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8656

---

ROZHODNUTÍ

| 1.2.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 31/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 31/75

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/160

ze dne 24. ledna 2019,

kterým se stanoví dočasná odchylka od podmínek požadovaných pro certifikované osivo stanovených ve směrnicích Rady 66/401/EHS a 66/402/EHS

(oznámeno pod číslem C(2019) 305)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh (1) a směrnici Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh (2), a zejména na čl. 17 odst. 1 uvedených směrnic,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Neobvykle teplé a suché podnebí, které panovalo ve Švédsku v roce 2018, způsobilo nedostatek vlhkosti půdy, který poškodil a zatížil vegetaci, což vedlo k nižším výnosům a nižší kvalitě osiva. |
| --- | --- |

(1)

Neobvykle teplé a suché podnebí, které panovalo ve Švédsku v roce 2018, způsobilo nedostatek vlhkosti půdy, který poškodil a zatížil vegetaci, což vedlo k nižším výnosům a nižší kvalitě osiva.

| (2) | Obtíže v zásobování osivem byly urychleny také vlhkým obdobím sklizně v roce 2017, které způsobilo ve Švédsku nedostatek osiva pro jarní setbu v roce 2018. |
| --- | --- |

(2)

Obtíže v zásobování osivem byly urychleny také vlhkým obdobím sklizně v roce 2017, které způsobilo ve Švédsku nedostatek osiva pro jarní setbu v roce 2018.

| (3) | Švédsko má proto nyní k dispozici pouze omezené množství jarního osiva pícnin a jarního osiva obilovin, které zůstalo z předchozího období, a nebude schopno sklidit dostatek osiva pro pokrytí poptávky na jaře 2019. |
| --- | --- |

(3)

Švédsko má proto nyní k dispozici pouze omezené množství jarního osiva pícnin a jarního osiva obilovin, které zůstalo z předchozího období, a nebude schopno sklidit dostatek osiva pro pokrytí poptávky na jaře 2019.

| (4) | Ostatní členské státy, které rovněž částečně čelí problémům se sklizní, byly schopny pokrýt potřeby osiva ve Švédsku pouze v omezené míře. |
| --- | --- |

(4)

Ostatní členské státy, které rovněž částečně čelí problémům se sklizní, byly schopny pokrýt potřeby osiva ve Švédsku pouze v omezené míře.

| (5) | Vzhledem k těmto okolnostem nastaly dočasné obtíže ve všeobecném zásobování jarním osivem pícnin a obilovin a očekává se, že budou ve Švédsku pokračovat. Tyto obtíže nelze odstranit jinak než tím, že se na stanovené období a s výhradou přiměřeného maximálního množství povolí uvádět na trh v Unii certifikované jarní osivo pícnin a certifikované jarní osivo obilovin vypěstované ve Švédsku z kategorie certifikovaného osiva druhé generace. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k těmto okolnostem nastaly dočasné obtíže ve všeobecném zásobování jarním osivem pícnin a obilovin a očekává se, že budou ve Švédsku pokračovat. Tyto obtíže nelze odstranit jinak než tím, že se na stanovené období a s výhradou přiměřeného maximálního množství povolí uvádět na trh v Unii certifikované jarní osivo pícnin a certifikované jarní osivo obilovin vypěstované ve Švédsku z kategorie certifikovaného osiva druhé generace.

| (6) | Odchylka stanovená tímto rozhodnutím by proto měla povolit uvádět na trh v Unii certifikované jarní osivo pícnin a certifikované jarní osivo obilovin vypěstované ve Švédsku z kategorie certifikovaného osiva druhé generace, s výhradou určitých podmínek a omezení. |
| --- | --- |

(6)

Odchylka stanovená tímto rozhodnutím by proto měla povolit uvádět na trh v Unii certifikované jarní osivo pícnin a certifikované jarní osivo obilovin vypěstované ve Švédsku z kategorie certifikovaného osiva druhé generace, s výhradou určitých podmínek a omezení.

| (7) | Z informací, které Komisi poskytlo Švédsko, vyplývá, že pro vyřešení těchto obtíží v zásobování na období do 30. června 2019 je pro jarní osivo pícnin zapotřebí celkem 2 525 tun a pro jarní osivo obilovin 18 240 tun. |
| --- | --- |

(7)

Z informací, které Komisi poskytlo Švédsko, vyplývá, že pro vyřešení těchto obtíží v zásobování na období do 30. června 2019 je pro jarní osivo pícnin zapotřebí celkem 2 525 tun a pro jarní osivo obilovin 18 240 tun.

| (8) | Touto odchylkou by nemělo být dotčeno uplatňování ostatních podmínek pro kategorii certifikovaného osiva druhé generace, jak jsou stanoveny ve směrnicích 66/401/EHS a 66/402/EHS. |
| --- | --- |

(8)

Touto odchylkou by nemělo být dotčeno uplatňování ostatních podmínek pro kategorii certifikovaného osiva druhé generace, jak jsou stanoveny ve směrnicích 66/401/EHS a 66/402/EHS.

| (9) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Uvádění certifikovaného jarního osiva pícnin a jarního osiva obilovin vypěstovaných ve Švédsku z kategorie certifikovaného osiva druhé generace na trh v Unii je povoleno na období do 30. června 2019 a za podmínek uvedených v odstavcích 2 až 5.

2.   Celkové množství osiva, jehož uvedení na trh je v Unii povoleno podle tohoto rozhodnutí, nepřekročí 2 525 tun v případě jarního osiva pícnin a 18 240 tun v případě jarního osiva obilovin.

3.   Osivo uvedené v odstavci 1 musí splňovat požadavky stanovené v příloze II směrnice 66/401/EHS a v příloze II směrnice 66/402/EHS, pokud jde o podmínky, které musí splňovat osivo kategorie certifikovaného osiva druhé generace.

4.   Aniž jsou dotčeny požadavky na označování podle směrnic 66/401/EHS a 66/402/EHS, musí úřední návěska obsahovat prohlášení, že dané osivo patří do nižší kategorie než certifikované osivo druhé generace.

5.   Uvádění osiva uvedeného v odstavci 1 na trh se povolí na základě žádosti o povolení k uvedení na trh podle tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Členský stát neprodleně oznámí Komisi a ostatním členským státům množství, pro která udělil povolení k uvedení na trh podle tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 24. ledna 2019

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2298/66.

1

(2)  
  Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2309/66.

2

---

| 1.2.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 31/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 31/77

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/161

ze dne 31. ledna 2019,

kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech

(oznámeno pod číslem C(2019) 821)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Unie s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (3), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech, kde byly potvrzeny případy této nákazy u domácích nebo volně žijících prasat (dále jen „dotčené členské státy“). Příloha zmíněného prováděcího rozhodnutí obsahuje v částech I až IV vymezení a výčet některých oblastí dotčených členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla několikrát změněna, aby odrážela změny epizootologické situace v Unii v souvislosti s africkým morem prasat, které je třeba v uvedené příloze zohlednit. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla naposledy změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/122 (5), a sice v návaznosti na nedávné případy afrického moru prasat v Rumunsku. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech, kde byly potvrzeny případy této nákazy u domácích nebo volně žijících prasat (dále jen „dotčené členské státy“). Příloha zmíněného prováděcího rozhodnutí obsahuje v částech I až IV vymezení a výčet některých oblastí dotčených členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla několikrát změněna, aby odrážela změny epizootologické situace v Unii v souvislosti s africkým morem prasat, které je třeba v uvedené příloze zohlednit. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla naposledy změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/122 (5), a sice v návaznosti na nedávné případy afrického moru prasat v Rumunsku.

| (2) | Riziko šíření afrického moru prasat u volně žijících zvířat souvisí s přirozeným pozvolným šířením této nákazy v populacích volně žijících prasat a také s lidskou činností, jak ukázal nedávný epizootologický vývoj této nákazy v Unii a jak jej zdokumentoval Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) ve vědeckém stanovisku komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat zveřejněném dne 14. července 2015, ve vědecké zprávě EFSA o epizootologických analýzách týkajících se afrického moru prasat v pobaltských zemích a Polsku zveřejněné dne 23. března 2017 a ve vědecké zprávě EFSA o epizootologických analýzách týkajících se afrického moru prasat v pobaltských státech a Polsku zveřejněné dne 8. listopadu 2017 a ve vědecké zprávě EFSA o epizootologických analýzách týkajících se afrického moru prasat v Evropské unii zveřejněné dne 29. listopadu 2018 (6). |
| --- | --- |

(2)

Riziko šíření afrického moru prasat u volně žijících zvířat souvisí s přirozeným pozvolným šířením této nákazy v populacích volně žijících prasat a také s lidskou činností, jak ukázal nedávný epizootologický vývoj této nákazy v Unii a jak jej zdokumentoval Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) ve vědeckém stanovisku komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat zveřejněném dne 14. července 2015, ve vědecké zprávě EFSA o epizootologických analýzách týkajících se afrického moru prasat v pobaltských zemích a Polsku zveřejněné dne 23. března 2017 a ve vědecké zprávě EFSA o epizootologických analýzách týkajících se afrického moru prasat v pobaltských státech a Polsku zveřejněné dne 8. listopadu 2017 a ve vědecké zprávě EFSA o epizootologických analýzách týkajících se afrického moru prasat v Evropské unii zveřejněné dne 29. listopadu 2018 (6).

| (3) | Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/122 se vyskytly nové případy afrického moru prasat u domácích prasat v Rumunsku, které je rovněž třeba zohlednit v příloze prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/122 se vyskytly nové případy afrického moru prasat u domácích prasat v Rumunsku, které je rovněž třeba zohlednit v příloze prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (4) | V lednu 2019 byla zaznamenána dvě ohniska afrického moru prasat u domácích prasat v okresech Arad a Timiș v Rumunsku mimo oblasti uvedené v příloze prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska afrického moru prasat u domácích prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Rumunska zasažené africkým morem prasat měly být uvedeny v části III přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(4)

V lednu 2019 byla zaznamenána dvě ohniska afrického moru prasat u domácích prasat v okresech Arad a Timiș v Rumunsku mimo oblasti uvedené v příloze prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska afrického moru prasat u domácích prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Rumunska zasažené africkým morem prasat měly být uvedeny v části III přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (5) | Má-li se zohlednit nedávný epizootologický vývoj afrického moru prasat v Unii a proaktivně bojovat s riziky spojenými se šířením uvedené nákazy, měly by být v případě Rumunska vymezeny nové oblasti s vysokým rizikem o dostatečné rozloze a tyto oblasti by měly být náležitě uvedeny na seznamu v částech I a III přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(5)

Má-li se zohlednit nedávný epizootologický vývoj afrického moru prasat v Unii a proaktivně bojovat s riziky spojenými se šířením uvedené nákazy, měly by být v případě Rumunska vymezeny nové oblasti s vysokým rizikem o dostatečné rozloze a tyto oblasti by měly být náležitě uvedeny na seznamu v částech I a III přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 31. ledna 2019.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU ze dne 9. října 2014 o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/178/EU (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/122 ze dne 25. ledna 2019, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech (Úř. věst. L 24, 28.1.2019, s. 31).

5

(6)  EFSA Journal 2015;13(7):4163; EFSA Journal 2017;15(3):4732; EFSA Journal 2017;15(11):5068; EFSA Journal 2018;16(11):5494.

6

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

ČÁST I

1.   Belgie

Tyto oblasti v Belgii:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | the border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

the border with France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | N818, |
| --- | --- |

—

N818,

| — | N83: Le Buisson des Cailles, |
| --- | --- |

—

N83: Le Buisson des Cailles,

| — | Rue des Sources, |
| --- | --- |

—

Rue des Sources,

| — | Rue Antoine, |
| --- | --- |

—

Rue Antoine,

| — | Rue de la Cure, |
| --- | --- |

—

Rue de la Cure,

| — | Rue du Breux, |
| --- | --- |

—

Rue du Breux,

| — | Rue Blondiau, |
| --- | --- |

—

Rue Blondiau,

| — | Nouvelle Chiyue, |
| --- | --- |

—

Nouvelle Chiyue,

| — | Rue de Martué, |
| --- | --- |

—

Rue de Martué,

| — | Rue du Chêne, |
| --- | --- |

—

Rue du Chêne,

| — | Rue des Aubépines, |
| --- | --- |

—

Rue des Aubépines,

| — | N85: Rue des Iles, |
| --- | --- |

—

N85: Rue des Iles,

| — | N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois, |
| --- | --- |

—

N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois,

| — | N801: Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

N801: Rue Notre-Dame,

| — | N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie, |
| --- | --- |

—

N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie,

| — | N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | the border with the Grand Duchy of Luxembourg, |
| --- | --- |

—

the border with the Grand Duchy of Luxembourg,

| — | the border with France, |
| --- | --- |

—

the border with France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N897, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N897,

| — | La N897 jusque son intersection avec la N879, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la N879,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | the border with France. |
| --- | --- |

—

the border with France.

2.   Bulharsko

Tyto oblasti v Bulharsku:

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whole municipality of Dulovo, |
| --- |

whole municipality of Dulovo,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Česká republika

Tyto oblasti v České republice:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

4.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

5.   Maďarsko

Tyto oblasti v Maďarsku:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

7.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

8.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim,

| gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim; |
| --- |

gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim;

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Żelechów w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

9.   Rumunsko

Tyto oblasti v Rumunsku:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
| --- | --- |

—

Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

ČÁST II

1.   Belgie

Tyto oblasti v Belgii:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | The border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

The border with France,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan,

| — | La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411,

| — | La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | The border with France. |
| --- | --- |

—

The border with France.

2.   Bulharsko

Tyto oblasti v Bulharsku:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Česká republika

Tyto oblasti v České republice:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

4.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

5.   Maďarsko

Tyto oblasti v Maďarsku:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

7.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

8.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gmina Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gmina Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

9.   Rumunsko

Tyto oblasti v Rumunsku:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

ČÁST III

1.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

3.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumunsko

Tyto oblasti v Rumunsku:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș. |
| --- | --- |

—

Județul Timiș.

ČÁST IV

Itálie

Tyto oblasti v Itálii:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Opravy

| 1.2.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 31/108

---

Oprava nařízení Komise (EU) 2017/2196 ze dne 24. listopadu 2017, kterým se stanoví kodex sítě pro obranu a obnovu elektrizační soustavy

(
  Úřední věstník Evropské unie L 312 ze dne 28. listopadu 2017
  )

Strana 76, článek 36, odstavec 8:

místo:

„8.   Do 18. června 2019 předloží každý provozovatel přenosové soustavy síti ENTSO pro elektřinu data nutná k přípravě a předložení zprávy v souladu s odstavcem 7.“

má býrt:

„8.   Do 18. června 2020 předloží každý provozovatel přenosové soustavy síti ENTSO pro elektřinu data nutná k přípravě a předložení zprávy v souladu s odstavcem 7.“

---

| 1.2.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 31/108

---

Oprava směrnice Rady (EU) 2018/822 ze dne 25. května 2018, kterou se mění směrnice 2011/16/EU, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní ve vztahu k přeshraničním uspořádáním, která se mají oznamovat

(
  Úřední věstník Evropské unie L 139 ze dne 5. června 2018
  )

Strana 8, čl. 1 bod 2 (nový čl. 8ab odst. 12):

místo:

„12.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby od zprostředkovatelů a příslušných daňových poplatníků vyžadoval podání informací o přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat a jejichž první krok byl zaveden mezi dnem vstupu této směrnice v platnost a dnem její použitelnosti. Informace o těchto přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat, podají zprostředkovatelé a případně příslušní daňoví poplatníci do 31. srpna 2020.“,

má být:

„12.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby od zprostředkovatelů a příslušných daňových poplatníků vyžadoval podání informací o přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat a jejichž první krok byl zaveden mezi 25. červnem 2018 a 30. červnem 2020. Informace o těchto přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat, podají zprostředkovatelé a případně příslušní daňoví poplatníci do 31. srpna 2020.“

---