# Úřední věstník C 162/2019

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 162 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6210. května 2019 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 162

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6210. května 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| 2019/C 162/?? | EVROPSKÝ PARLAMENT ZASEDÁNÍ 2017‒2018 Dílčí zasedání z 12. března 2018Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn Úř. věst. C 377, 18.10.2018 PŘIJATÉ TEXTY ZASEDÁNÍ 2018‒2019 Dílčí zasedání od 13. do 15. března 2018Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn Úř. věst. C 377, 18.10.2018 PŘIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

2019/C 162/??

EVROPSKÝ PARLAMENT ZASEDÁNÍ 2017‒2018 Dílčí zasedání z 12. března 2018Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn Úř. věst. C 377, 18.10.2018 PŘIJATÉ TEXTY ZASEDÁNÍ 2018‒2019 Dílčí zasedání od 13. do 15. března 2018Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn Úř. věst. C 377, 18.10.2018 PŘIJATÉ TEXTY

EVROPSKÝ PARLAMENT

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn Úř. věst. C 377, 18.10.2018

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn Úř. věst. C 377, 18.10.2018

1

---

| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| --- | --- |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlament |
| 2019/C 162/01 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o evropské strategii týkající se spolupracujících inteligentních dopravních systémů (2017/2067(INI)) | 2 |
| | USNESENÍ |
| 2019/C 162/02 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o rovnosti žen a mužů v obchodních dohodách EU (2017/2015(INI)) | 9 |
| 2019/C 162/03 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o zaostávajících regionech v Evropské unii (2017/2208(INI)) | 24 |
| 2019/C 162/04 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o úloze regionů a měst v EU při provádění Pařížské dohody o změně klimatu přijaté na 21. konferenci smluvních stran (2017/2006(INI)) | 31 |
| 2019/C 162/05 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o rámci budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím (2018/2573(RSP)) | 40 |
| 2019/C 162/06 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o příštím VFR: příprava postoje Parlamentu k VFR po roce 2020 (2017/2052(INI)) | 51 |
| 2019/C 162/07 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o reformě systému vlastních zdrojů Evropské unie na období 2014–2020, (2017/2053(INI)) | 71 |
| 2019/C 162/08 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: roční analýza růstu na rok 2018 (2017/2226(INI)) | 80 |
| 2019/C 162/09 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu na rok 2018 (2017/2260(INI)) | 87 |
| 2019/C 162/10 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o situaci na MalediváchBalcells, Ivo Vajgl, Johannes Cornelis van Baalen, Hilde Vautmans, (2018/2630(RSP)) | 102 |
| 2019/C 162/11 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o zatčení obránců lidských práv v Súdánu, zejména o případu laureáta Sacharovovy ceny Sáleha Mahmúda Usmána (2018/2631(RSP)) | 107 |
| 2019/C 162/12 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o zabíjení z milostiv Ugandě (2018/2632(RSP)) | 112 |
| 2019/C 162/13 | Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 k návrhu rozhodnutí Rady (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI)) | 116 |
| 2019/C 162/14 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o situaci v Sýrii (2018/2626(RSP)) | 119 |
| 2019/C 162/15 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o opatřeních Spojených států ve vztahu k podpoře zemědělských podniků v EU v rámci SZP (v souvislosti se španělskými olivami) (2018/2566(RSP)) | 125 |

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

2019/C 162/01

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o evropské strategii týkající se spolupracujících inteligentních dopravních systémů (2017/2067(INI))

2

USNESENÍ

2019/C 162/02

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o rovnosti žen a mužů v obchodních dohodách EU (2017/2015(INI))

9

2019/C 162/03

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o zaostávajících regionech v Evropské unii (2017/2208(INI))

24

2019/C 162/04

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o úloze regionů a měst v EU při provádění Pařížské dohody o změně klimatu přijaté na 21. konferenci smluvních stran (2017/2006(INI))

31

2019/C 162/05

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o rámci budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím (2018/2573(RSP))

40

2019/C 162/06

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o příštím VFR: příprava postoje Parlamentu k VFR po roce 2020 (2017/2052(INI))

51

2019/C 162/07

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o reformě systému vlastních zdrojů Evropské unie na období 2014–2020, (2017/2053(INI))

71

2019/C 162/08

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: roční analýza růstu na rok 2018 (2017/2226(INI))

80

2019/C 162/09

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu na rok 2018 (2017/2260(INI))

87

2019/C 162/10

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o situaci na MalediváchBalcells, Ivo Vajgl, Johannes Cornelis van Baalen, Hilde Vautmans, (2018/2630(RSP))

102

2019/C 162/11

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o zatčení obránců lidských práv v Súdánu, zejména o případu laureáta Sacharovovy ceny Sáleha Mahmúda Usmána (2018/2631(RSP))

107

2019/C 162/12

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o zabíjení z milostiv Ugandě (2018/2632(RSP))

112

2019/C 162/13

Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 k návrhu rozhodnutí Rady (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI))

116

2019/C 162/14

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o situaci v Sýrii (2018/2626(RSP))

119

2019/C 162/15

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o opatřeních Spojených států ve vztahu k podpoře zemědělských podniků v EU v rámci SZP (v souvislosti se španělskými olivami) (2018/2566(RSP))

125

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT |
| 2019/C 162/16 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí 2003/76/ES, kterým se stanoví opatření nutná k provedení Protokolu o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (14532/2017 – C8-0444/2017 – 2017/0213(APP)) | 127 |
| 2019/C 162/17 | Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE)) | 128 |
| 2019/C 162/18 | P8_TA(2018)0064Služby přeshraničního dodávání balíků ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o službách přeshraničního dodávání balíků (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD)) | 129 |
| P8_TC1-COD(2016)0149Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 13.března 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)2018/... o službách přeshraničního dodávání balíků | 130 |
| 2019/C 162/19 | P8_TA(2018)0065Výchozí kvalifikace a pravidelné školení řidičů některých silničních vozidel a řidičské průkazy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/59/ES o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a směrnice 2006/126/ES o řidičských průkazech (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD)) | 131 |
| P8_TC1-COD(2017)0015Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 13.března 2018 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady(EU) 2018/..., kterou se mění směrnice 2003/59/ES o výchozí kvalifikacia pravidelném školení řidičů některých silničníchvozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a směrnice 2006/126/ESo řidičských průkazech | 132 |
| 2019/C 162/20 | P8_TA(2018)0070Statistika železniční dopravy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o statistice železniční dopravy (přepracované znění) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD)) | 133 |
| P8_TC1-COD(2017)0146Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 14.března 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)2018/... o statistice železniční dopravy (přepracované znění) | 134 |
| 2019/C 162/21 | Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o doporučení Rady týkajícím se jmenování viceprezidenta Evropské centrální banky (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE)) | 135 |
| 2019/C 162/22 | P8_TA(2018)0072Zavádění opatření pro tlumení newcastleské choroby ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 92/66/EHS, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení newcastleské choroby (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD)) | 136 |
| P8_TC1-COD(2017)0329Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 14.března 2018 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady(EU) 2018/..., kterou se mění směrnice Rady 92/66/EHS, kterou sezavádějí opatření Společenství pro tlumení newcastleskéchoroby | 137 |
| 2019/C 162/23 | P8_TA(2018)0073Makrofinanční pomoc pro Gruzii ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD)) | 138 |
| P8_TC1-COD(2017)0242Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 14.března 2018 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady(EU) 2018/... o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii | 139 |
| 2019/C 162/24 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (žádost Německa – EGF/2017/008 DE/Goodyear) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD)) | 140 |
| 2019/C 162/25 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o vypovězení Dohody o partnerství mezi Evropským společenstvím a Komorskou unií v odvětví rybolovu (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE)) | 143 |
| 2019/C 162/26 | P8_TA(2018)0084Europass: rámec pro dovednosti a kvalifikace ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o společném rámci poskytování lepších služeb pro oblast dovedností a kvalifikací (Europass), kterým se zrušuje rozhodnutí č. 2241/2004/ES (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD)) | 144 |
| P8_TC1-COD(2016)0304Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 15.března 2018 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady(EU) 2018/... o společném rámci pro poskytování lepších služeb voblasti dovedností a kvalifikací (Europass) a o zrušenírozhodnutí č. 2241/2004/ES | 145 |
| 2019/C 162/27 | P8_TA(2018)0085Program Kreativní Evropa (2014–2020) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1295/2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD)) | 146 |
| P8_TC1-COD(2017)0163Postoj Evropského parlamentupřijatý v prvním čtení dne 15. března 2018 k přijetínařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/...,kterým se mění nařízení (EU) č. 1295/2013, kterým se zavádí programKreativní Evropa (2014–2020) | 147 |
| 2019/C 162/28 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 15. března 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o změně nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o umístění sídla Evropské agentury pro léčivé přípravky (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD)) 11 | 148 |
| 2019/C 162/29 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob (CCCTB) (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS)) | 152 |
| 2019/C 162/30 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu směrnice Rady o společném základu daně z příjmu právnických osob (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS)) | 182 |
| 2019/C 162/31 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o obecných pokynech pro přípravu rozpočtu na rok 2019, oddíl III – Komise (2017/2286(BUD)) | 217 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

2019/C 162/16

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí 2003/76/ES, kterým se stanoví opatření nutná k provedení Protokolu o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (14532/2017 – C8-0444/2017 – 2017/0213(APP))

127

2019/C 162/17

Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE))

128

2019/C 162/18

P8_TA(2018)0064Služby přeshraničního dodávání balíků ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o službách přeshraničního dodávání balíků (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD))

129

P8_TC1-COD(2016)0149Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 13.března 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)2018/... o službách přeshraničního dodávání balíků

130

2019/C 162/19

P8_TA(2018)0065Výchozí kvalifikace a pravidelné školení řidičů některých silničních vozidel a řidičské průkazy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/59/ES o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a směrnice 2006/126/ES o řidičských průkazech (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD))

131

P8_TC1-COD(2017)0015Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 13.března 2018 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady(EU) 2018/..., kterou se mění směrnice 2003/59/ES o výchozí kvalifikacia pravidelném školení řidičů některých silničníchvozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a směrnice 2006/126/ESo řidičských průkazech

132

2019/C 162/20

P8_TA(2018)0070Statistika železniční dopravy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o statistice železniční dopravy (přepracované znění) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD))

133

P8_TC1-COD(2017)0146Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 14.března 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)2018/... o statistice železniční dopravy (přepracované znění)

134

2019/C 162/21

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o doporučení Rady týkajícím se jmenování viceprezidenta Evropské centrální banky (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE))

135

2019/C 162/22

P8_TA(2018)0072Zavádění opatření pro tlumení newcastleské choroby ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 92/66/EHS, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení newcastleské choroby (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD))

136

P8_TC1-COD(2017)0329Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 14.března 2018 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady(EU) 2018/..., kterou se mění směrnice Rady 92/66/EHS, kterou sezavádějí opatření Společenství pro tlumení newcastleskéchoroby

137

2019/C 162/23

P8_TA(2018)0073Makrofinanční pomoc pro Gruzii ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD))

138

P8_TC1-COD(2017)0242Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 14.března 2018 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady(EU) 2018/... o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii

139

2019/C 162/24

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (žádost Německa – EGF/2017/008 DE/Goodyear) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD))

140

2019/C 162/25

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o vypovězení Dohody o partnerství mezi Evropským společenstvím a Komorskou unií v odvětví rybolovu (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE))

143

2019/C 162/26

P8_TA(2018)0084Europass: rámec pro dovednosti a kvalifikace ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o společném rámci poskytování lepších služeb pro oblast dovedností a kvalifikací (Europass), kterým se zrušuje rozhodnutí č. 2241/2004/ES (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD))

144

P8_TC1-COD(2016)0304Postoj Evropskéhoparlamentu přijatý v prvním čtení dne 15.března 2018 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady(EU) 2018/... o společném rámci pro poskytování lepších služeb voblasti dovedností a kvalifikací (Europass) a o zrušenírozhodnutí č. 2241/2004/ES

145

2019/C 162/27

P8_TA(2018)0085Program Kreativní Evropa (2014–2020) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1295/2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD))

146

P8_TC1-COD(2017)0163Postoj Evropského parlamentupřijatý v prvním čtení dne 15. března 2018 k přijetínařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/...,kterým se mění nařízení (EU) č. 1295/2013, kterým se zavádí programKreativní Evropa (2014–2020)

147

2019/C 162/28

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 15. března 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o změně nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o umístění sídla Evropské agentury pro léčivé přípravky (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD)) 11

11

148

2019/C 162/29

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob (CCCTB) (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS))

152

2019/C 162/30

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu směrnice Rady o společném základu daně z příjmu právnických osob (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS))

182

2019/C 162/31

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o obecných pokynech pro přípravu rozpočtu na rok 2019, oddíl III – Komise (2017/2286(BUD))

217

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

10.5.2019

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/1

---

EVROPSKÝ PARLAMENT

ZASEDÁNÍ 2017‒2018

Dílčí zasedání z 12. března 2018

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn Úř. věst. C 377, 18.10.2018

PŘIJATÉ TEXTY

ZASEDÁNÍ 2018‒2019

Dílčí zasedání od 13. do 15. března 2018

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn Úř. věst. C 377, 18.10.2018

PŘIJATÉ TEXTY

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/2

---

P8_TA(2018)0063

Evropská strategie týkající se spolupracujících inteligentních dopravních systémů

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o evropské strategii týkající se spolupracujících inteligentních dopravních systémů (2017/2067(INI))

(2019/C 162/01)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. listopadu 2016 nazvané „Evropská strategie týkající se spolupracujících inteligentních dopravních systémů, milník na cestě ke spolupracující, propojené a automatizované mobilitě (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. listopadu 2016 nazvané „Evropská strategie týkající se spolupracujících inteligentních dopravních systémů, milník na cestě ke spolupracující, propojené a automatizované mobilitě (COM(2016)0766),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU ze dne 7. července 2010 o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (1) a na prodloužení časového rámce mandátu k přijímání aktů v přenesené pravomoci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU ze dne 7. července 2010 o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (1) a na prodloužení časového rámce mandátu k přijímání aktů v přenesené pravomoci,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského výboru regionů ze dne 11. října 2017 o spolupracujících inteligentních dopravních systémech (CDR 2552/2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského výboru regionů ze dne 11. října 2017 o spolupracujících inteligentních dopravních systémech (CDR 2552/2017,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 31. května 2017 ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Evropská strategie týkající se spolupracujících inteligentních dopravních systémů, milník na cestě ke spolupracující, propojené a automatizované mobilitě (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 31. května 2017 ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Evropská strategie týkající se spolupracujících inteligentních dopravních systémů, milník na cestě ke spolupracující, propojené a automatizované mobilitě (2),

| — | s ohledem na zprávy platformy pro zavádění spolupracujících inteligentních dopravních systémů (C-ITS), a zejména na bezpečnostní a certifikační politiku pro služby C-ITS, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy platformy pro zavádění spolupracujících inteligentních dopravních systémů (C-ITS), a zejména na bezpečnostní a certifikační politiku pro služby C-ITS,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. listopadu 2017 na téma „Záchrana životů: zvyšování bezpečnosti vozidel v EU (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. listopadu 2017 na téma „Záchrana životů: zvyšování bezpečnosti vozidel v EU (3),

| — | s ohledem na Amsterodamské prohlášení ze dne 14. dubna 2016 o spolupráci v oblasti propojeného a automatizovaného silničního provozu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Amsterodamské prohlášení ze dne 14. dubna 2016 o spolupráci v oblasti propojeného a automatizovaného silničního provozu,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2017 o internetové konektivitě pro růst, konkurenceschopnost a soudržnost: evropská gigabitová společnosti a 5G (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2017 o internetové konektivitě pro růst, konkurenceschopnost a soudržnost: evropská gigabitová společnosti a 5G (4),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0036/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0036/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že evropská strategie týkající se spolupracujících inteligentních dopravních systémů („strategie“) je úzce spjata s politickými prioritami Komise, zejména s její agendou pro pracovní místa, růst a investice, s vytvořením jednotného evropského dopravního prostoru, jednotným digitálním trhem, ochranou klimatu a strategií energetické unie; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že evropská strategie týkající se spolupracujících inteligentních dopravních systémů („strategie“) je úzce spjata s politickými prioritami Komise, zejména s její agendou pro pracovní místa, růst a investice, s vytvořením jednotného evropského dopravního prostoru, jednotným digitálním trhem, ochranou klimatu a strategií energetické unie;

| B. | vzhledem k tomu, že orgány členských států a průmyslové odvětví musí reagovat na naléhavou potřebu zajistit všem účastníkům silničního provozu, včetně nejzranitelnějších osob a osob s omezenou schopností pohybu a orientace, aby byla doprava bezpečnější, ekologičtější, efektivnější, udržitelná, multimodální a dostupná; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že orgány členských států a průmyslové odvětví musí reagovat na naléhavou potřebu zajistit všem účastníkům silničního provozu, včetně nejzranitelnějších osob a osob s omezenou schopností pohybu a orientace, aby byla doprava bezpečnější, ekologičtější, efektivnější, udržitelná, multimodální a dostupná;

| C. | vzhledem k tomu, že pozitivní vývoj v oblasti bezpečnosti silničního provozu, který EU zaznamenala v uplynulých deseti letech, se zpomaluje, přičemž 92 % silničních nehod je způsobeno lidským selháním, a vzhledem k tomu, že používání technologií C-ITS je důležité pro účinné fungování některých asistenčních systémů řidiče; vzhledem k tomu, že silniční doprava je i nadále zodpovědná za velkou část využití městského prostoru, většinu nehod a emisí z dopravy, a to pokud jde o hluk, skleníkové plyny i látky znečišťující ovzduší; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že pozitivní vývoj v oblasti bezpečnosti silničního provozu, který EU zaznamenala v uplynulých deseti letech, se zpomaluje, přičemž 92 % silničních nehod je způsobeno lidským selháním, a vzhledem k tomu, že používání technologií C-ITS je důležité pro účinné fungování některých asistenčních systémů řidiče; vzhledem k tomu, že silniční doprava je i nadále zodpovědná za velkou část využití městského prostoru, většinu nehod a emisí z dopravy, a to pokud jde o hluk, skleníkové plyny i látky znečišťující ovzduší;

| D. | vzhledem k tomu, že systém C-ITS účastníkům silničního provozu a provozovatelům dopravy umožní sdílet a využívat informace a účinněji koordinovat jejich činnost; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že systém C-ITS účastníkům silničního provozu a provozovatelům dopravy umožní sdílet a využívat informace a účinněji koordinovat jejich činnost;

| E. | vzhledem k tomu, že kybernetická bezpečnost C-ITS je klíčová pro jejich zavedení; vzhledem k tomu, že roztříštěnost bezpečnostních řešení by ohrozila interoperabilitu a bezpečnost koncových uživatelů, a že je proto naprosto nezbytné zavést opatření na úrovni EU; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že kybernetická bezpečnost C-ITS je klíčová pro jejich zavedení; vzhledem k tomu, že roztříštěnost bezpečnostních řešení by ohrozila interoperabilitu a bezpečnost koncových uživatelů, a že je proto naprosto nezbytné zavést opatření na úrovni EU;

| F. | vzhledem k tomu, že odpovědnost a transparentnost, pokud jde o použití algoritmů, znamená přijetí takových technických a provozních opatření, která zajistí transparentnost a nediskriminační povahu automatizovaného rozhodování a procesu výpočtu pravděpodobnosti individuálního chování; vzhledem k tomu, že díky transparentnosti by jednotlivci měli obdržet důležité informace o použitém postupu, důležitosti procesu a jeho důsledcích; vzhledem k tomu, že transparentnost by se měla týkat i informací o údajích použitých pro výcvik analytického systému a měla by jednotlivcům umožnit pochopit a kontrolovat rozhodnutí, která se jich týkají; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že odpovědnost a transparentnost, pokud jde o použití algoritmů, znamená přijetí takových technických a provozních opatření, která zajistí transparentnost a nediskriminační povahu automatizovaného rozhodování a procesu výpočtu pravděpodobnosti individuálního chování; vzhledem k tomu, že díky transparentnosti by jednotlivci měli obdržet důležité informace o použitém postupu, důležitosti procesu a jeho důsledcích; vzhledem k tomu, že transparentnost by se měla týkat i informací o údajích použitých pro výcvik analytického systému a měla by jednotlivcům umožnit pochopit a kontrolovat rozhodnutí, která se jich týkají;

| G. | vzhledem k tomu, že by EU měla podporovat a dále rozvíjet digitální technologie nejen proto, aby se omezily lidské chyby a další nedostatky, ale také aby se snížily náklady a optimalizovalo využívání infrastruktury tím, že se zmírní dopravní kongesce, což povede ke snížení emisí CO2; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že by EU měla podporovat a dále rozvíjet digitální technologie nejen proto, aby se omezily lidské chyby a další nedostatky, ale také aby se snížily náklady a optimalizovalo využívání infrastruktury tím, že se zmírní dopravní kongesce, což povede ke snížení emisí CO2;

| H. | vzhledem k tomu, že tento prvek spolupráce umožněný digitální a mobilní propojeností, podstatně zvýší bezpečnost silničního provozu, efektivitu dopravy, udržitelnost a multimodalitu; vzhledem k tomu, že zároveň vytvoří obrovský hospodářský potenciál a sníží výskyt dopravních nehod a spotřebu energie; vzhledem k tomu, že C-ITS jsou pro vývoj autonomních vozidel a systémů řízení klíčovým prvkem; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že tento prvek spolupráce umožněný digitální a mobilní propojeností, podstatně zvýší bezpečnost silničního provozu, efektivitu dopravy, udržitelnost a multimodalitu; vzhledem k tomu, že zároveň vytvoří obrovský hospodářský potenciál a sníží výskyt dopravních nehod a spotřebu energie; vzhledem k tomu, že C-ITS jsou pro vývoj autonomních vozidel a systémů řízení klíčovým prvkem;

| I. | vzhledem k tomu, že propojený a automatizovaný silniční provoz je významným prvkem digitálního vývoje v tomto odvětví a že koordinace se všemi novými technologiemi používanými v tomto odvětví, jako jsou evropské globální družicové navigační systémy GALILEO a EGNOS, nyní dosáhla vysoké úrovně technologické kapacity; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že propojený a automatizovaný silniční provoz je významným prvkem digitálního vývoje v tomto odvětví a že koordinace se všemi novými technologiemi používanými v tomto odvětví, jako jsou evropské globální družicové navigační systémy GALILEO a EGNOS, nyní dosáhla vysoké úrovně technologické kapacity;

| J. | vzhledem k tomu, že EU je povinna dodržovat Listinu základních práv Evropské unie, zejména články 7 a 8 týkající se práva na soukromí a ochranu osobních údajů; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že EU je povinna dodržovat Listinu základních práv Evropské unie, zejména články 7 a 8 týkající se práva na soukromí a ochranu osobních údajů;

| K. | vzhledem k tomu, že země po celém světě (např. USA, Austrálie, Japonsko, Korea nebo Čína) rychle směřují k využívání nových digitálních technologií a že vozidla a služby C-ITS jsou již na trhu dostupné; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že země po celém světě (např. USA, Austrálie, Japonsko, Korea nebo Čína) rychle směřují k využívání nových digitálních technologií a že vozidla a služby C-ITS jsou již na trhu dostupné;

Obecný rámec

| 1. | vítá sdělení Komise o evropské strategii týkající se spolupracujících inteligentních dopravních systémů a intenzivní práci Komise a odborníků z veřejného i soukromého sektoru, z níž sdělení vychází; podporuje výsledky a vyzývá proto k neprodlenému zavedení interoperabilních C-ITS služeb v celé Evropě; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že je nezbytný jasný právní rámec na podporu zavedení C-ITS a vítá budoucí akt v přenesené pravomoci přijatý v rámci směrnice o inteligentních dopravních systémech (směrnice 2010/40/EU), který má zajistit kontinuitu služeb, přinést interoperabilitu a podpořit zpětnou kompatibilitu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bere na vědomí potenciál C-ITS pro zlepšování palivové účinnosti, snižování nákladů na individuální dopravu a omezování škodlivého vlivu dopravy na životní prostředí; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje potenciál digitálních technologií a souvisejících obchodních modelů v oblasti silniční dopravy a uznává, že strategie je důležitým milníkem na cestě k vývoji C-ITS a v konečném důsledku plně propojené a automatizované mobility; konstatuje, že spolupracující, propojená a automatizovaná vozidla mohou posílit konkurenceschopnost evropského průmyslu, zlepšit plynulost a bezpečnost dopravy, omezit dopravní kongesci, snížit spotřebu energie a emise a zlepšit provázanost jednotlivých druhů dopravy; v této souvislosti poukazuje na to, že je třeba stanovit požadavky na infrastrukturu, aby se zajistilo, že dotčené systémy budou fungovat bezpečně a účinně; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatuje, že průmysl EU by měl využít svého výhodného postavení na celosvětové scéně, pokud jde o vývoj a uplatňování technologií C-ITS; zdůrazňuje, že je nezbytné vytvořit ambiciózní strategii EU, která by koordinovala úsilí členských států a regionů, zabraňovala fragmentaci, urychlila vývoj technologií C-ITS, které již prokázaly svůj užitek, a umožnila optimální spolupráci různých odvětví, jako je doprava, energetika a telekomunikace; naléhavě vyzývá Komisi, aby předložila konkrétní časový plán s jasnými cíli EU pro období 2019 až 2029, aby za prioritu považovala zavést do roku 2019 ty služby C-ITS, které mají nejvyšší potenciál z hlediska bezpečnosti, jak je stanoveno v seznamu služeb vypracovaném platformou C-ITS v její zprávě o druhé fázi, a aby zajistila dostupnost těchto služeb ve všech nových vozidlech po celé Evropě; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že je nezbytné zavést ucelený rámec sociálních, environmentálních a bezpečnostních předpisů pro prosazování práv pracovníků a spotřebitelů a zaručit spravedlivou hospodářskou soutěž v tomto odvětví; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vítá výsledky druhé fáze platformy C-ITS a zdůrazňuje jejich význam (5); |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že ačkoliv komunikace představuje důležitý milník na cestě ke strategii EU týkající se spolupracujících, propojených a automatizovaných vozidel, nemělo by docházet ke směšování C-ITS s těmito pojmy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naléhavě vyzývá k zajištění toho, aby vývoj a zavádění propojených a automatizovaných vozidel a C-ITS plně respektovaly a podporovaly cíle dekarbonizace dopravního systému a dosažení nulové úmrtnosti při dopravních nehodách (Vize nula) v oblasti bezpečnosti silničního provozu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | připomíná, že C-ITS označuje systémy, které umožňují různým prvkům inteligentních dopravních systémů (vozidlům, silničnímu vybavení, střediskům řízení provozu a přenosným zařízením) komunikovat a sdílet informace prostřednictvím standardizovaného systému komunikace, a proto má interoperabilita jednotlivých systémů zásadní význam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | připomíná, že propojená vozidla jsou vozidla, která používají technologie C-ITS, jež všem silničním vozidlům umožňují komunikovat s jinými vozidly, s dopravní signalizací a trvalou silniční a horizontální infrastrukturou – kterou je třeba zlepšit a přizpůsobit, ale která zároveň může poskytnout inovativní systémy dobíjení na cestách a bezpečně komunikovat s vozidly – a s jinými účastníky silničního provozu; připomíná, že 92 % silničních nehod je způsobeno lidským selháním a používání technologií C-ITS je důležité pro účinné fungování některých asistenčních systémů řidiče; |
| --- | --- |

11.

| 12. | připomíná, že automatizovaná vozidla jsou vozidla schopná nezávislého provozu a manévrování ve skutečných dopravních situacích, u nichž je jeden nebo více primárních ovládacích prvků (řízení, zrychlování, brzdění) po delší dobu řízen automaticky; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že během přechodové fáze koexistence propojených a automatizovaných vozidel na jedné straně a běžných nepropojených vozidel na straně druhé je nezbytné využít pojistné systémy, aby nedošlo k ohrožení silniční bezpečnosti; poukazuje na to, že některé asistenční systémy řidiče by měly být dále rozvíjeny a povinně instalovány; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá Komisi, aby s ohledem na skutečnost, že kvůli stáří vozidel a zbytkovému procentu nepropojených osob je třeba přijmout opatření pro trvale velký počet vozidel, která nejsou součástí systému, zvážila, jak řešit koexistenci spolupracujících, propojených a automatizovaných vozidel s nepropojenými vozidly a řidiči na silnicích; |
| --- | --- |

14.

| 15. | lituje, že nebyl stanoven jasný časový harmonogram pro doporučené služby kategorie „Day 1.5“a další a také že nebylo provedeno plné posouzení dopadu a nebyly poskytnuty přesné informace o iniciativách týkajících se rozvoje služeb C-ITS a možném rozšíření služeb; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi, aby za prioritní považovala služby C-ITS, které nabízejí nejvyšší potenciál z hlediska bezpečnosti, a vypracovala nezbytné definice a požadavky a aby bez dalšího odkladu aktualizovala Evropské prohlášení o zásadách rozhraní člověk/stroj týkající se informačních a komunikačních systémů ve vozidlech, neboť interakce mezi lidským řidičem a strojem (6) má zásadní význam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | znovu opakuje, že propojená a automatizovaná vozidla, C-ITS a nové technologie mají prvořadý význam pro splnění cílů v oblasti klimatu a že je třeba zajistit, aby jejich vývoj a zavedení byly plně v souladu s cílem dekarbonizace dopravního systému a aby tento cíl podporovaly; vítá využívání C-ITS jako způsobu, jak zlepšit efektivitu dopravy, snížit spotřebu paliva a dopad silniční dopravy na životní prostředí (například v souvislosti s emisemi CO2) a optimalizovat využívání městské infrastruktury; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje potenciál inovativních technologií, např. automatizace jízdy a seskupování vozidel v konvoji (platooning) v silniční nákladní dopravě, jelikož umožňují lepší využívání proudění vzduchu, a tím snižují spotřebu paliva a emisí; vyzývá k další podpoře výzkumu a vývoje v této oblasti, zejména v souvislosti s nezbytnou digitální infrastrukturou; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že je nutné účastníkům silničního provozu poskytnout větší výběr, uživatelsky příjemnější, cenově dostupné a individualizované produkty a více informací; vybízí v této souvislosti Komisi, aby usnadňovala výměnu osvědčených postupů se zaměřením mimo jiné na dosažení hospodářské účinnosti; naléhavě vyzývá všechny členské státy, aby se připojily k platformě C-Roads, protože tato platforma má plnit významnou koordinační úlohu při provádění strategie pod podmínkou zachování technologické neutrality, která je při podpoře inovací nezbytná; zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby byly v členských státech ve velkém rozsahu a koordinovaně zavedeny pokročilé digitální nástroje a aby pokrývaly i veřejnou dopravu; vyzývá výrobce automobilů, aby za účelem provádění strategie začali zavádět C-ITS; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naléhavě vyzývá Komisi, aby vypracovala statistiky, které by doplnily stávající údaje, s cílem lépe zhodnotit pokrok v oblasti digitalizace v různých oblastech odvětví silniční dopravy; zdůrazňuje význam dalších investic do výzkumu senzorových systémů a poukazuje na to, že při vývoji C-ITS je potřeba věnovat zvláštní pozornost městskému provozu, který se výrazně liší od provozu mimoměstského; konstatuje, že městský provoz především zahrnuje větší interakci s motocyklisty, cyklisty, chodci a dalšími zranitelnými účastníky silničního provozu, včetně osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naléhavě vyzývá členské státy, aby vynaložily veškeré úsilí o to, aby odborná příprava a univerzitní kurzy odpovídaly požadavkům na znalosti, které průmysl potřebuje pro rozvoj strategie v oblasti inteligentních dopravních systémů; vyzývá k uskutečnění předběžných analýz nových profesí a pracovních míst spojených s tímto novým přístupem k mobilitě, a k výměně osvědčených postupů při vývoji modelů spolupráce mezi podniky a vzdělávacím systémem, které se zaměřují na vytváření integrovaných oblastí pro odbornou přípravu, inovace a výrobu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že služby C-ITS by měly být začleněny do Kosmické strategie pro Evropu, neboť zavedení C-ITS musí vycházet z geolokalizačních technologií, jako je družicové určování polohy; |
| --- | --- |

22.

| 23. | upozorňuje na to, že by členské státy měly zohlednit zavádění služeb C-ITS v širším kontextu pojetí mobility jako služby (Mobility as a Service – MaaS) a integrace s jinými druhy dopravy, zejména s cílem zabránit jakýmkoliv zpětným účinkům, jako je nárůst podílu silniční dopravy na celkové dopravě; |
| --- | --- |

23.

Ochrana soukromí a údajů

| 24. | upozorňuje, že je důležité uplatňovat právní předpisy EU v oblasti ochrany soukromí a údajů, pokud jde o C-ITS a související údaje o ekosystémech, a že tyto údaje by měly být používány pouze pro účely C-ITS a neměly by být uchovávány ani používány za žádným jiným účelem; zdůrazňuje, že inteligentní vozidla by měla být plně v souladu s obecným nařízením o ochraně osobních údajů a souvisejícími předpisy a že poskytovatelé služeb C-ITS musí poskytovat snadno dostupné informace a nabízet řidičům jasné podmínky, které jim umožní provádět svobodná a informovaná rozhodnutí v souladu s ustanoveními a omezeními, která stanoví obecné nařízení o ochraně osobních údajů; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje, že je třeba mnohem větší transparentnosti a odpovědnosti, pokud jde o použití algoritmů při zpracovávání a analýze údajů prováděné podniky; připomíná, že obecné nařízení o ochraně osobních údajů již předjímá právo být informován o postupu, jakým se údaje zpracovávají; dále zdůrazňuje potřebu zabránit vzniku tzv. překážky v řízení, což by znamenalo, že uživatelé nemohou řídit svůj vlastní inteligentní automobil, pokud odmítnou dát souhlas; vyzývá k zavedení možnosti režimu off-line v inteligentních automobilech, díky němuž by uživatelé mohli vypnout přenos osobních údajů do jiných zařízení, aniž by to omezilo jejich schopnost řídit vozidlo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | upozorňuje na skutečnost, že ochrana údajů a důvěrnost musí být zohledněny během celého procesu zpracování údajů; zdůrazňuje, že zavedení „ochrany soukromí a údajů již ve fázi návrhu a ve standardním nastavení“by mělo být výchozím bodem při navrhování aplikací a inteligentních dopravních systémů; připomíná, že techniky anonymizace mohou zvýšit důvěru uživatelů k používaným službám; |
| --- | --- |

26.

Kybernetická bezpečnost

| 27. | poukazuje na to, že je důležité uplatňovat přísné normy kybernetické bezpečnosti pro předcházení útokům hackerů a kybernetickým útokům ve všech členských státech, zejména s ohledem na klíčový význam zabezpečení komunikace v rámci C-ITS; konstatuje, že kybernetická bezpečnost je hlavní výzvou, kterou je třeba řešit, protože se dopravní systém stále více digitalizuje a propojuje; zdůrazňuje, že automatizovaná a propojená vozidla a databáze, v nichž jsou údaje zpracovávány nebo uchovávány, se mohou stát cílem kybernetických útoků, a proto by přijetím společné bezpečnostní politiky, včetně přísných bezpečnostních norem, a certifikační politiky pro zavádění C-ITS měly být vyloučeny veškeré nedostatky a rizika, které lze ve stávající vývojové fázi identifikovat a předvídat; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že by měly být uplatňovány stejně přísné a harmonizované bezpečnostní normy jak v EU, tak ve všech členských státech a v případných dohodách o spolupráci s třetími zeměmi; poukazuje na to, že tyto normy by však neměly bránit přístupu třetích osob pověřených opravou k palubním systémům, aby se zajistilo, že majitelé vozidel nebudou při provádění nezbytných kontrol nebo oprav palubního softwaru závislí na výrobcích automobilů; |
| --- | --- |

28.

Komunikační technologie a kmitočty

| 29. | domnívá se, že vhodným řešením je přístup založený na technologicky neutrální hybridní komunikaci zajišťující interoperabilitu a zpětnou kompatibilitu a kombinující doplňkové komunikační technologie a že nejslibnějším hybridním komunikačním mixem je patrně kombinace bezdrátového spojení krátkého dosahu a buňkových a družicových technologií, jež zajistí nejlepší možnou podporu pro zavádění základních služeb C-ITS; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bere na vědomí zmínku o souvislosti mezi propojenými automobily a evropskými systémy družicové navigace EGNOS a GALILEO; navrhuje proto, aby do vesmírných technologií byly začleněny strategie zaměřené na propojená vozidla; domnívá se, že interoperabilita je klíčová jak z hlediska bezpečnosti, tak z hlediska výběru pro spotřebitele; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby byla v budoucnu do hybridního komunikačního mixu zahrnuta schopnost vozidel komunikovat s technologiemi 5G a systémy družicové navigace, jak uvádí akční plán Komise pro 5G; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vybízí výrobce automobilů a telekomunikační operátory, kteří podporují služby C-ITS, aby spolupracovali mimo jiné na bezproblémovém zavedení komunikačních technologií C-ITS, režimu silničních poplatků a služeb inteligentních digitálních tachografů, aniž by mezi těmito službami docházelo k interferencím; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá Komisi a členské státy, aby i nadále poskytovaly finanční prostředky na výzkum a inovace (program Horizont 2020), a zejména z dlouhodobého hlediska připravily půdu pro rozvoj infrastruktury, která je pro zavádění C-ITS vhodná; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje význam senzorových systémů například při poskytování údajů o dynamice vozidel, kongesci a kvalitě ovzduší; požaduje vyšší a řádně koordinované investice v členských státech pro zajištění úplné interoperability používaných senzorů a jejich možného využití v jiných oblastech, než je bezpečnost, například pro dálkové snímání emisí; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá Komisi, aby předložila návrhy, kterými by zajistila sběr informací o emisích znečišťujících látek, které jsou dostupné díky senzorům instalovaným ve vozidlech, a jejich zpřístupnění příslušným orgánům; |
| --- | --- |

34.

Společný evropský přístup

| 35. | vybízí členské státy a místní orgány, výrobce vozidel, provozovatele silnic a odvětví inteligentních dopravních systémů, aby do roku 2019 zavedli C-ITS, a doporučuje Komisi, místním orgánům a členským státům, aby za účelem modernizace a údržby budoucí silniční infrastruktury prostřednictvím průřezového tematického přístupu vyčlenily odpovídající finanční prostředky v rámci Nástroje pro propojení Evropy, evropských strukturálních a investičních fondů a Evropského fondu pro strategické investice; vyzývá Komisi a členské státy, aby i nadále poskytovaly finanční prostředky na výzkum a inovace (program Horizont 2020) a přitom v plném rozsahu respektovaly zásadu transparentnosti a pravidelně poskytovaly informace o spolufinancování EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vybízí členské státy a Komisi, aby v rámci dopravní politiky EU podporovaly iniciativy a činnosti, které propagují další výzkum a zjišťování v oblasti rozvoje C-ITS a jejich dopadu; domnívá se, že nebude-li do roku 2022 dosaženo podstatného pokroku, může být zapotřebí přijmout legislativní opatření, jež zavede „minimální pravidla“a prosadí v této záležitosti integraci; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje význam kvality fyzické silniční infrastruktury, kterou by měla postupně doplňovat digitální infrastruktura; vyzývá k modernizaci a údržbě budoucí silniční infrastruktury; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že je třeba vytvořit skutečně multimodální systém dopravy, který by integroval všechny druhy dopravy do jedné služby využívající informací v reálném čase, a to s přihlédnutím k integrovanému prodeji jízdenek a ke službám v oblasti sdílené i pěší a cyklistické mobility, jež umožňují hladkou přepravu osob a nákladu z výchozího místa až do konečného místa určení a zvyšují celkovou efektivitu, udržitelnost a odolnost dopravy; vyzývá Komisi, aby v této souvislosti zajistila a podporovala spolupráci a investice v oblasti digitalizace odvětví dopravy na úrovni EU prostřednictvím stávajících a nových finančních prostředků, aby bylo možné začlenit inteligentní dopravní systémy do různých druhů dopravy (C-ITS, ERTMS, SESAR, RIS (7)); zdůrazňuje, že je důležité zaujmout k informačním systémům a systémům rezervací a prodeje jízdenek integrovaný přístup, aby bylo možné vytvořit atraktivní řetězce přímé mobility; |
| --- | --- |

38.

| 39. | žádá, aby tento plánovací proces jako základní zdroj informací zahrnoval vizi uživatelů, pokud jde o osobní a nákladní dopravu, s cílem rozšířit oblast působnosti využívání C-ITS a vytvořit obchodní modely spojené s touto novou koncepcí udržitelné integrované mobility; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vybízí EU a členské státy, aby řádně prosazovaly Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením a nadcházející směrnici o požadavcích na přístupnost u výrobků a služeb, aby bylo možné dosáhnout bezbariérového přístupu k C-ITS pro všechny občany; |
| --- | --- |

40.

| 41. | doporučuje Komisi, aby urychleně zavedla vhodný právní rámec pro dosažení přeshraniční interoperability v celé EU a rámec, který stanoví pravidla odpovědnosti za používání různých druhů propojené dopravy; vyzývá Komisi, aby do konce roku zveřejnila legislativní návrh týkající se přístupu k palubním údajům a zdrojům; domnívá se, že tento návrh by měl umožnit celému automobilovému hodnotovému řetězci i koncovým uživatelům těžit z digitalizace a zároveň by měl zaručit rovné podmínky a maximální bezpečnost při ukládání údajů ve vozidlech a přístup třetích stran k těmto údajům, který by měl být spravedlivý, včasný a neomezený, aby se chránila práva spotřebitelů, podporovaly inovace a zajistila spravedlivá a nediskriminační hospodářská soutěž na trhu v souladu se zásadou technologické neutrality; zdůrazňuje, že je třeba přispět k modernizaci veškeré městské a venkovské infrastruktury související se službami veřejné dopravy; vyzývá Komisi, aby bez výjimky zaručila plný soulad návrhu s obecným nařízením o ochraně osobních údajů a podávala Parlamentu každoročně zprávu o jeho monitorování; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá Komisi, aby k technické harmonizaci a standardizaci údajů přistupovala globálně, a zajistila tak kompatibilitu C-ITS, úspory z rozsahu pro výrobce a zlepšení pohodlí spotřebitelů; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje, jak je důležité v rané fázi zahájit dialog se sociálními partnery a zástupci spotřebitelů s cílem nastolit ovzduší transparentnosti a důvěry, a nalézt tak správnou rovnováhu mezi pozitivními a negativními dopady na sociální a pracovní podmínky zaměstnanců a práva spotřebitelů; konstatuje, že stejně jako v případě systému eCall musí fórum eSafety vytvořit plán pro zavedení C-ITS; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje, že mají-li být splněny mezinárodní závazky v oblasti klimatu a vnitřní cíle EU, je nutný komplexní přechod na nízkouhlíkové hospodářství; zdůrazňuje proto, že je třeba přezkoumat kritéria přidělování prostředků z různých fondů EU s cílem podpořit opatření v oblasti dekarbonizace a energetické účinnosti, a to i pokud jde o C-ITS; domnívá se, že by finanční prostředky EU neměly být v žádném případě přidělovány na projekty, které nesplňují cíle a politiky týkající se snižování emisí CO2; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá výrobce automobilů, aby spotřebitelům poskytovali dostatečné a jasné informace o jejich právech a výhodách a omezeních nových technologií C-ITS, pokud jde o bezpečnost; vybízí k tomu, aby byly k vytvoření potřebné důvěry mezi koncovými uživateli a zajištění přijetí ze strany veřejnosti využívány informační kampaně, které řidiče seznámí s novými technologiemi C-ITS; domnívá se, že využíváním C-ITS lze zvýšit bezpečnost a účinnost dopravního systému a současně zajistit dodržování pravidel pro ochranu osobních údajů a soukromí; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  Úř. věst. L 207, 6.8.2010, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 288, 31.8.2017, s. 85.

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0423.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0234.

(5)  Závěrečná zpráva platformy C-ITS: https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/2017-09-c-its-platform-final-report.pdf

(6)  Doporučení Komise 2008/653/ES ze dne 26. května 2008 o bezpečných a účinných informačních a komunikačních systémech ve vozidlech: Aktualizace Evropského prohlášení o zásadách rozhraní člověk/stroj (Úř. věst. L 216, 12.8.2008, s. 1).

(7)  Evropský systém řízení železničního provozu (ERTMS); výzkum uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR); říční informační služby (RIS).

---

USNESENÍ

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/9

---

P8_TA(2018)0066

Rovnost žen a mužů v obchodních dohodách EU

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o rovnosti žen a mužů v obchodních dohodách EU (2017/2015(INI))

(2019/C 162/02)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 2 a čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 2 a čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na články 8 a 10, čl. 153 odst. 1 a 2 a články 157 a 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 8 a 10, čl. 153 odst. 1 a 2 a články 157 a 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na články 23 a 33 Listiny základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 23 a 33 Listiny základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na akční plán EU pro lidská práva a demokracii na rok 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán EU pro lidská práva a demokracii na rok 2015,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 16. června 2016 o rovnosti žen a mužů (00337/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 16. června 2016 o rovnosti žen a mužů (00337/2016),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 14. července 2015 o stavu provádění obecných pokynů OSN v oblasti podnikání a lidských práv (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 14. července 2015 o stavu provádění obecných pokynů OSN v oblasti podnikání a lidských práv (SWD(2015)0144),

| — | s ohledem na Evropský pakt pro rovnost žen a mužů na období 2011–2020, který je přílohou k závěrům Rady ze dne 7. března 2011 (07166/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropský pakt pro rovnost žen a mužů na období 2011–2020, který je přílohou k závěrům Rady ze dne 7. března 2011 (07166/2011),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 3. prosince 2015 s názvem „Strategický závazek ohledně rovnosti žen a mužů v letech 2016–2019“(SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 3. prosince 2015 s názvem „Strategický závazek ohledně rovnosti žen a mužů v letech 2016–2019“(SWD(2015)0278),

| — | s ohledem na zprávu Komise z roku 2017 o rovnosti žen a mužů v Evropské unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise z roku 2017 o rovnosti žen a mužů v Evropské unii,

| — | s ohledem na sdělení Komise z roku 2015 nazvané „Obchod pro všechny: Cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice“(COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise z roku 2015 nazvané „Obchod pro všechny: Cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice“(COM(2015)0497),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. září 2017 nazvané „Zpráva o provádění strategie v oblasti obchodní politiky. Obchod pro všechny – uskutečňování progresivní obchodní politiky k využití potenciálu globalizace“(COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. září 2017 nazvané „Zpráva o provádění strategie v oblasti obchodní politiky. Obchod pro všechny – uskutečňování progresivní obchodní politiky k využití potenciálu globalizace“(COM(2017)0491),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (1),

| — | s ohledem na nařízení o konfliktních minerálech (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí) (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení o konfliktních minerálech (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí) (2),

| — | s ohledem na Úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP), zejména na čl. 4 odst. 1 zakazující otroctví a nevolnictví a na článek 14 zakazující diskriminaci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP), zejména na čl. 4 odst. 1 zakazující otroctví a nevolnictví a na článek 14 zakazující diskriminaci,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) ze dne 18. prosince 1979, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) ze dne 18. prosince 1979,

| — | s ohledem na Pekingskou deklaraci a akční platformu, které byly přijaty na čtvrté světové konferenci o ženách dne 15. září 1995, a na následné závěrečné dokumenty přijaté na zvláštních zasedáních OSN Peking +5 (2000), Peking +10 (2005) a Peking +15 (2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Pekingskou deklaraci a akční platformu, které byly přijaty na čtvrté světové konferenci o ženách dne 15. září 1995, a na následné závěrečné dokumenty přijaté na zvláštních zasedáních OSN Peking +5 (2000), Peking +10 (2005) a Peking +15 (2010),

| — | s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (Istanbulská úmluva) a článek 3 této úmluvy, v němž je „gender“definován jako „společensky ustanovená role, chování, aktivity a atributy, jež daná společnost považuje za náležité pro ženy a muže“, a na Meziamerickou úmluvu o předcházení, trestání a vymýcení násilí na ženách (Úmluva z Belém do Pará) z roku 1994, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (Istanbulská úmluva) a článek 3 této úmluvy, v němž je „gender“definován jako „společensky ustanovená role, chování, aktivity a atributy, jež daná společnost považuje za náležité pro ženy a muže“, a na Meziamerickou úmluvu o předcházení, trestání a vymýcení násilí na ženách (Úmluva z Belém do Pará) z roku 1994,

| — | s ohledem na společnou strategii EU a jejích členských států z roku 2007 s názvem „Pomoc na podporu obchodu: Posílení podpory potřeb spojených s obchodem v rozvojových zemích ze strany EU“a na sdělení Komise ze dne 13. listopadu 2017 s názvem „Dosažení prosperity prostřednictvím obchodu a investic – aktualizace společné strategie EU z roku 2007 pro pomoc na podporu obchodu“(COM(2017)0667), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou strategii EU a jejích členských států z roku 2007 s názvem „Pomoc na podporu obchodu: Posílení podpory potřeb spojených s obchodem v rozvojových zemích ze strany EU“a na sdělení Komise ze dne 13. listopadu 2017 s názvem „Dosažení prosperity prostřednictvím obchodu a investic – aktualizace společné strategie EU z roku 2007 pro pomoc na podporu obchodu“(COM(2017)0667),

| — | s ohledem na rezoluci přijatou Valným shromážděním OSN dne 25. září 2015 pod názvem „Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci přijatou Valným shromážděním OSN dne 25. září 2015 pod názvem „Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030“,

| — | s ohledem na pokyny OECD pro nadnárodní společnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pokyny OECD pro nadnárodní společnosti,

| — | s ohledem na pokyny OECD pro náležitou péči v zodpovědných dodavatelských řetězcích nerostných surovin z oblastí postižených konflikty a vysoce rizikových oblastí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pokyny OECD pro náležitou péči v zodpovědných dodavatelských řetězcích nerostných surovin z oblastí postižených konflikty a vysoce rizikových oblastí,

| — | s ohledem na rámec investiční politiky pro udržitelný rozvoj (2015) Konference OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rámec investiční politiky pro udržitelný rozvoj (2015) Konference OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD),

| — | s ohledem na klíčové úmluvy Mezinárodní organizace práce (MOP) o rovnosti žen a mužů, včetně Úmluvy o stejném odměňování (č. 100), Úmluvy o diskriminaci (zaměstnání a povolání) (č. 111), Úmluvy o pracovnících s povinnostmi k rodině (č. 156) a Úmluvy o ochraně mateřství (č. 183), |
| --- | --- |

—

s ohledem na klíčové úmluvy Mezinárodní organizace práce (MOP) o rovnosti žen a mužů, včetně Úmluvy o stejném odměňování (č. 100), Úmluvy o diskriminaci (zaměstnání a povolání) (č. 111), Úmluvy o pracovnících s povinnostmi k rodině (č. 156) a Úmluvy o ochraně mateřství (č. 183),

| — | s ohledem na kapitolu 7 akčního plánu ze summitu hlav států Evropské unie a Společenství latinskoamerických a karibských států (EU-CELAC) na období 2015–2017, jenž byl přijat v červnu 2015 v Bruselu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na kapitolu 7 akčního plánu ze summitu hlav států Evropské unie a Společenství latinskoamerických a karibských států (EU-CELAC) na období 2015–2017, jenž byl přijat v červnu 2015 v Bruselu,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. února 2006 o doložce o lidských právech a demokracii v dohodách Evropské unie (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. února 2006 o doložce o lidských právech a demokracii v dohodách Evropské unie (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o lidských právech, sociálních a environmentálních normách v mezinárodních obchodních dohodách (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o lidských právech, sociálních a environmentálních normách v mezinárodních obchodních dohodách (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o politikách mezinárodního obchodu v kontextu naléhavých otázek spojených se změnou klimatu (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o politikách mezinárodního obchodu v kontextu naléhavých otázek spojených se změnou klimatu (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 11. září 2012 o úloze žen v ekologickém hospodářství (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 11. září 2012 o úloze žen v ekologickém hospodářství (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 9. června 2015 o strategii EU pro rovnost žen a mužů pro období po roce 2015 (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 9. června 2015 o strategii EU pro rovnost žen a mužů pro období po roce 2015 (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 28. dubna 2016 o pracovnicích v domácnosti a pečovatelkách v EU (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 28. dubna 2016 o pracovnicích v domácnosti a pečovatelkách v EU (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 26. května 2016 o chudobě: z hlediska rovnosti žen a mužů (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 26. května 2016 o chudobě: z hlediska rovnosti žen a mužů (9),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2017 o rovnosti žen a mužů v Evropské unii v letech 2014–2015 (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2017 o rovnosti žen a mužů v Evropské unii v letech 2014–2015 (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2016 k provádění doporučení Parlamentu z roku 2010 týkajících se sociálních a environmentálních norem, lidských práv a sociální odpovědnosti podniků (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2016 k provádění doporučení Parlamentu z roku 2010 týkajících se sociálních a environmentálních norem, lidských práv a sociální odpovědnosti podniků (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2017 o dopadu mezinárodního obchodu a obchodních politik EU na globální hodnotové řetězce (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2017 o dopadu mezinárodního obchodu a obchodních politik EU na globální hodnotové řetězce (12),

| — | s ohledem na své doporučení ze dne 14. září 2017 Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost k jednáním o modernizaci obchodního pilíře dohody o přidružení EU-Chile (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své doporučení ze dne 14. září 2017 Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost k jednáním o modernizaci obchodního pilíře dohody o přidružení EU-Chile (13),

| — | s ohledem na prohlášení trojice předsednictví o rovnosti žen a mužů představené dne 19. července 2017 Estonskem, Bulharskem a Rakouskem, členskými státy předsedajícími Radě Evropské unie během osmnáctiměsíčního období od července 2017 do prosince 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení trojice předsednictví o rovnosti žen a mužů představené dne 19. července 2017 Estonskem, Bulharskem a Rakouskem, členskými státy předsedajícími Radě Evropské unie během osmnáctiměsíčního období od července 2017 do prosince 2018,

| — | s ohledem na studii Mezinárodního centra pro výzkum týkající se žen s názvem „Liberalizace obchodu a reprodukční zdraví žen: souvislosti a způsoby řešení“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii Mezinárodního centra pro výzkum týkající se žen s názvem „Liberalizace obchodu a reprodukční zdraví žen: souvislosti a způsoby řešení“,

| — | s ohledem na zprávu o lidském rozvoji v Africe za rok 2016 nazvanou „Urychlení rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen v Africe“ (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu o lidském rozvoji v Africe za rok 2016 nazvanou „Urychlení rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen v Africe“ (14),

| — | s ohledem na zprávu OECD z roku 2014 nazvanou „Posílení hospodářského postavení žen prostřednictvím podnikání a řízení podniků v zemích OECD“ (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu OECD z roku 2014 nazvanou „Posílení hospodářského postavení žen prostřednictvím podnikání a řízení podniků v zemích OECD“ (15),

| — | s ohledem na výsledky posledních mezinárodních diskusí na vysoké úrovni o rovnosti žen a mužů a obchodu, zejména na ty, které se konaly pod záštitou EU a WTO/UNCTAD/ITC, včetně (v obráceném chronologickém pořadí) „Mezinárodního fóra o ženách a obchodu“spolupořádaného Evropskou komisí a Mezinárodním obchodním centrem (Brusel, červen 2017) (16), výročního plenárního zasedání Parlamentní konference o WTO na téma „Obchod jako nástroj sociálního pokroku: genderové hledisko“(Ženeva, červen 2016) (17) a plenárního zasedání WTO na téma „Budoucnost WTO? Obchod a gender: posílení postavení žen prostřednictvím dodavatelských řetězců podporujících začlenění“(Ženeva, červenec 2015) (18), |
| --- | --- |

—

s ohledem na výsledky posledních mezinárodních diskusí na vysoké úrovni o rovnosti žen a mužů a obchodu, zejména na ty, které se konaly pod záštitou EU a WTO/UNCTAD/ITC, včetně (v obráceném chronologickém pořadí) „Mezinárodního fóra o ženách a obchodu“spolupořádaného Evropskou komisí a Mezinárodním obchodním centrem (Brusel, červen 2017) (16), výročního plenárního zasedání Parlamentní konference o WTO na téma „Obchod jako nástroj sociálního pokroku: genderové hledisko“(Ženeva, červen 2016) (17) a plenárního zasedání WTO na téma „Budoucnost WTO? Obchod a gender: posílení postavení žen prostřednictvím dodavatelských řetězců podporujících začlenění“(Ženeva, červenec 2015) (18),

| — | s ohledem na rostoucí mezinárodní úsilí s cílem podpořit rovnost žen a mužů prostřednictvím obchodních politik, jako je program UNCTAD o otázkách rovnosti žen a mužů a rozvoji (19) (který zahrnuje studie zabývající se dopadem obchodu na ženy, vzdělávací balíček o obchodu a rovnosti žen a mužů a on-line školení zabývající se vytvářením statutu „zastánců“genderových otázek), a prostřednictvím pracovních oblastí Světové banky, jichž všech 14 má od roku 2016 strategii pro rovnost žen a mužů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rostoucí mezinárodní úsilí s cílem podpořit rovnost žen a mužů prostřednictvím obchodních politik, jako je program UNCTAD o otázkách rovnosti žen a mužů a rozvoji (19) (který zahrnuje studie zabývající se dopadem obchodu na ženy, vzdělávací balíček o obchodu a rovnosti žen a mužů a on-line školení zabývající se vytvářením statutu „zastánců“genderových otázek), a prostřednictvím pracovních oblastí Světové banky, jichž všech 14 má od roku 2016 strategii pro rovnost žen a mužů,

| — | s ohledem na tematickou zprávu Mezinárodního centra pro obchod a udržitelný rozvoj (ICTSD) nazvanou „Genderový rozměr globálních hodnotových řetězců“(září 2016) (20), |
| --- | --- |

—

s ohledem na tematickou zprávu Mezinárodního centra pro obchod a udržitelný rozvoj (ICTSD) nazvanou „Genderový rozměr globálních hodnotových řetězců“(září 2016) (20),

| — | s ohledem na tematickou zprávu ICTSD nazvanou „Genderový rozměr služeb“(září 2016) (21), |
| --- | --- |

—

s ohledem na tematickou zprávu ICTSD nazvanou „Genderový rozměr služeb“(září 2016) (21),

| — | s ohledem na zprávu orgánu OSN pro rovnost žen a mužů a pro posílení postavení žen (UN Women) z roku 2015 s názvem „Pokrok žen ve světě 2015–2016. Transformace hospodářství, výkon práv“ (22), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu orgánu OSN pro rovnost žen a mužů a pro posílení postavení žen (UN Women) z roku 2015 s názvem „Pokrok žen ve světě 2015–2016. Transformace hospodářství, výkon práv“ (22),

| — | s ohledem na stanovisko WIDE+ z roku 2017 o pozici v oblasti genderu a obchodu EU s názvem „Jak přeměnit obchodní politiku EU, abychom ochránili práva žen“ (23), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko WIDE+ z roku 2017 o pozici v oblasti genderu a obchodu EU s názvem „Jak přeměnit obchodní politiku EU, abychom ochránili práva žen“ (23),

| — | s ohledem na studii z roku 2016 připravenou na žádost parlamentního výboru s názvem „Rovnost žen a mužů v obchodních dohodách“ (24), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii z roku 2016 připravenou na žádost parlamentního výboru s názvem „Rovnost žen a mužů v obchodních dohodách“ (24),

| — | s ohledem na studii z roku 2015 připravenou na žádost parlamentního výboru pro s názvem „Obchodní politika EU: od přehlížení genderové problematiky k jejímu zohlednění?“ (25), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii z roku 2015 připravenou na žádost parlamentního výboru pro s názvem „Obchodní politika EU: od přehlížení genderové problematiky k jejímu zohlednění?“ (25),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na společná jednání Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví podle článku 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná jednání Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví podle článku 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a na stanovisko Výboru pro rozvoj (A8-0023/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a na stanovisko Výboru pro rozvoj (A8-0023/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že článek 8 SFEU uvádí, že Evropská unie usiluje prostřednictvím všech svých činností v rámci Unie i mimo ni o odstranění nerovností, podporuje rovné zacházení pro muže a ženy a při vymezování a provádění svých politik a činností bojuje proti diskriminaci, mimo jiné na základě pohlaví; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že článek 8 SFEU uvádí, že Evropská unie usiluje prostřednictvím všech svých činností v rámci Unie i mimo ni o odstranění nerovností, podporuje rovné zacházení pro muže a ženy a při vymezování a provádění svých politik a činností bojuje proti diskriminaci, mimo jiné na základě pohlaví;

| B. | vzhledem k tomu, že obchodní politika může být nástrojem k prosazování globálních a evropských hodnot, včetně rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že obchodní a investiční dohody a politika EU nejsou genderově neutrální, což znamená, že mají odlišný dopad na ženy a muže kvůli strukturálním nerovnostem; vzhledem k tomu, že ženy čelí omezením na základě pohlaví, jako je omezený přístup ke zdrojům a kontrola nad nimi, právní diskriminace a nadměrná zátěž spočívající ve vykonávání neplacené práce spojené s péčí, která vyplývá z tradičního rozdělení rolí mezi muži a ženami; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že obchodní politika může být nástrojem k prosazování globálních a evropských hodnot, včetně rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že obchodní a investiční dohody a politika EU nejsou genderově neutrální, což znamená, že mají odlišný dopad na ženy a muže kvůli strukturálním nerovnostem; vzhledem k tomu, že ženy čelí omezením na základě pohlaví, jako je omezený přístup ke zdrojům a kontrola nad nimi, právní diskriminace a nadměrná zátěž spočívající ve vykonávání neplacené práce spojené s péčí, která vyplývá z tradičního rozdělení rolí mezi muži a ženami;

| C. | vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů by se měla obou pohlaví dotýkat stejnou měrou; vzhledem k tomu, že spolupráce a partnerství mezi zúčastněnými stranami veřejného a soukromého sektoru na mezinárodní a místní úrovni mají zásadní význam, pokud jde o podporu součinností nutných k dosažení rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen a o zvýšení povědomí o otázkách, jako jsou: vlastnická práva, přístup k financování, vzdělávání a odborné přípravě, chování podniků, veřejné zakázky, digitální propast a kulturní předsudky; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů by se měla obou pohlaví dotýkat stejnou měrou; vzhledem k tomu, že spolupráce a partnerství mezi zúčastněnými stranami veřejného a soukromého sektoru na mezinárodní a místní úrovni mají zásadní význam, pokud jde o podporu součinností nutných k dosažení rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen a o zvýšení povědomí o otázkách, jako jsou: vlastnická práva, přístup k financování, vzdělávání a odborné přípravě, chování podniků, veřejné zakázky, digitální propast a kulturní předsudky;

| D. | vzhledem k tomu, že cílem obchodních politik je mimo jiné dosažení udržitelného a spravedlivého hospodářského růstu a rozvoje nutných k zajištění zmírnění chudoby, sociální spravedlnosti a důstojné práce a lepších životních podmínek pro ženy i muže, jakož i ochrana práv žen; vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů a posílení postavení žen a dívek nemá být pouze začleněno do všech cílů udržitelného rozvoje OSN, ale tvoří i samostatný cíl; vzhledem k tomu, že agenda cílů udržitelného rozvoje uznává, že obchod přispívá k prosazování udržitelného a spravedlivého rozvoje a mohl by přispívat k prosazování nejvyšších mezinárodních pracovněprávních a environmentálních standardů a lidských práv; vzhledem k tomu, že obchodní politika EU je důležitou součástí rámce cílů udržitelného rozvoje a že nezbytnou součástí tohoto rámce – jehož cílem je zajistit spravedlivější a přínosné výsledky pro všechny – je silné genderové hledisko; vzhledem k tomu, že obchodní politika může rovněž rozšířit příležitosti pro podnikání žen a přístup žen k učňovskému vzdělávání a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že cílem obchodních politik je mimo jiné dosažení udržitelného a spravedlivého hospodářského růstu a rozvoje nutných k zajištění zmírnění chudoby, sociální spravedlnosti a důstojné práce a lepších životních podmínek pro ženy i muže, jakož i ochrana práv žen; vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů a posílení postavení žen a dívek nemá být pouze začleněno do všech cílů udržitelného rozvoje OSN, ale tvoří i samostatný cíl; vzhledem k tomu, že agenda cílů udržitelného rozvoje uznává, že obchod přispívá k prosazování udržitelného a spravedlivého rozvoje a mohl by přispívat k prosazování nejvyšších mezinárodních pracovněprávních a environmentálních standardů a lidských práv; vzhledem k tomu, že obchodní politika EU je důležitou součástí rámce cílů udržitelného rozvoje a že nezbytnou součástí tohoto rámce – jehož cílem je zajistit spravedlivější a přínosné výsledky pro všechny – je silné genderové hledisko; vzhledem k tomu, že obchodní politika může rovněž rozšířit příležitosti pro podnikání žen a přístup žen k učňovskému vzdělávání a zaměstnanosti;

| E. | vzhledem k tomu, že komplexní vztah mezi mezinárodním obchodem a rovností žen a mužů vyžaduje hluboké porozumění všem aspektům, jehož součástí je identifikace, analýza a monitorování hospodářské a sociální dynamiky, jež jsou nutné k vypracování efektivní obchodní politiky usilující o hospodářský růst, která by zároveň prosazovala posílení postavení žen a rovnost žen a mužů; vzhledem k tomu, že obchodní politika proto musí přihlížet k přímým a nepřímým dopadům na rovnost žen a mužů, jakož i ke konkrétním místním podmínkám, aby se zabránilo opakování či zhoršování stávajících genderových rozdílů a stereotypů, a aktivně posilovat rovnost žen a mužů; vzhledem k tomu, že úspěch obchodní politiky by měl být posuzován rovněž podle toho, zda má pozitivní a rovný dopad na ženy i muže; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že komplexní vztah mezi mezinárodním obchodem a rovností žen a mužů vyžaduje hluboké porozumění všem aspektům, jehož součástí je identifikace, analýza a monitorování hospodářské a sociální dynamiky, jež jsou nutné k vypracování efektivní obchodní politiky usilující o hospodářský růst, která by zároveň prosazovala posílení postavení žen a rovnost žen a mužů; vzhledem k tomu, že obchodní politika proto musí přihlížet k přímým a nepřímým dopadům na rovnost žen a mužů, jakož i ke konkrétním místním podmínkám, aby se zabránilo opakování či zhoršování stávajících genderových rozdílů a stereotypů, a aktivně posilovat rovnost žen a mužů; vzhledem k tomu, že úspěch obchodní politiky by měl být posuzován rovněž podle toho, zda má pozitivní a rovný dopad na ženy i muže;

| F. | vzhledem k tomu, že hospodářský rozvoj a rovnost žen a mužů spolu často souvisí; vzhledem k tomu, že panuje široká shoda ohledně toho, že společnosti, kde je nerovnost žen a mužů nižší, mají i tendenci růst rychleji; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že hospodářský rozvoj a rovnost žen a mužů spolu často souvisí; vzhledem k tomu, že panuje široká shoda ohledně toho, že společnosti, kde je nerovnost žen a mužů nižší, mají i tendenci růst rychleji;

| G. | vzhledem k tomu, že dopad liberalizace obchodu na jednotlivce závisí rovněž na jejich zeměpisném umístění a na hospodářském odvětví, ve kterém působí; vzhledem k tomu, že existují významné rozdíly mezi jednotlivými zeměmi i v rámci jednotlivých zemí, pokud jde o výrobní struktury, míru účasti žen na trhu práce a systémy sociálního zabezpečení; vzhledem k tomu, že ženy představují většinu pracovníků v odvětvích, jako je oděvní a textilní průmysl, telekomunikace, cestovní ruch, pečovatelské služby a zemědělství, kde bývají zpravidla v rámci formálního i neformálního zaměstnání více soustředěny v méně placených pozicích či v pozicích s nižším statusem, než které zastávají muži; vzhledem k tomu, že tato situace může vést k případům zneužívání na pracovišti a k diskriminaci, k genderové segregaci v různých druzích zaměstnání a činnosti, ke genderovým rozdílům v oblasti mezd a pracovních podmínek a k omezením souvisejícím s pohlavím, pokud jde o přístup k výrobním zdrojům, infrastruktuře a službám; vzhledem k tomu, že dohody o volném obchodu mohou vyústit v přesuny a ztrátu pracovních míst, zejména v odvětvích orientovaných na vývoz, ve kterých ženy často tvoří většinu pracovní síly; vzhledem k tomu, že genderová hodnocení pro jednotlivé země a jednotlivá odvětví proto přinášejí významnou přidanou hodnotu pro vytváření obchodních dohod; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že dopad liberalizace obchodu na jednotlivce závisí rovněž na jejich zeměpisném umístění a na hospodářském odvětví, ve kterém působí; vzhledem k tomu, že existují významné rozdíly mezi jednotlivými zeměmi i v rámci jednotlivých zemí, pokud jde o výrobní struktury, míru účasti žen na trhu práce a systémy sociálního zabezpečení; vzhledem k tomu, že ženy představují většinu pracovníků v odvětvích, jako je oděvní a textilní průmysl, telekomunikace, cestovní ruch, pečovatelské služby a zemědělství, kde bývají zpravidla v rámci formálního i neformálního zaměstnání více soustředěny v méně placených pozicích či v pozicích s nižším statusem, než které zastávají muži; vzhledem k tomu, že tato situace může vést k případům zneužívání na pracovišti a k diskriminaci, k genderové segregaci v různých druzích zaměstnání a činnosti, ke genderovým rozdílům v oblasti mezd a pracovních podmínek a k omezením souvisejícím s pohlavím, pokud jde o přístup k výrobním zdrojům, infrastruktuře a službám; vzhledem k tomu, že dohody o volném obchodu mohou vyústit v přesuny a ztrátu pracovních míst, zejména v odvětvích orientovaných na vývoz, ve kterých ženy často tvoří většinu pracovní síly; vzhledem k tomu, že genderová hodnocení pro jednotlivé země a jednotlivá odvětví proto přinášejí významnou přidanou hodnotu pro vytváření obchodních dohod;

| H. | vzhledem k tomu, že v EU v roce 2011 připadalo zaměstnání závislé na vývozu zhruba na jedno z každých devíti pracovních míst (11 %) zastávaných ženami v EU; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že v EU v roce 2011 připadalo zaměstnání závislé na vývozu zhruba na jedno z každých devíti pracovních míst (11 %) zastávaných ženami v EU;

| I. | vzhledem k tomu, že podle studie Komise z roku 2017 má téměř 12 milionů žen v EU zaměstnání, které je závislé na vývozu zboží a služeb do jiných částí světa (26); |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že podle studie Komise z roku 2017 má téměř 12 milionů žen v EU zaměstnání, které je závislé na vývozu zboží a služeb do jiných částí světa (26);

| J. | vzhledem k tomu, že UNCTAD trvá na základě fakticky podložených studií na zdůraznění omezení, jimž ženy čelí při využívání příležitostí nabízených obchodem, jež vyplývají z takových faktorů, jako je nedostatek technické odborné přípravy pro lepší pracovní místa, nedostatek veřejných služeb k ulehčení péče o domácnost a omezený přístup ke zdrojům a kontrola nad nimi, včetně úvěrů a pozemků či informací a sítí; vzhledem k tomu, že UNCTAD na tomto základě doporučuje, aby se hodnocení zabývala případnými dopady obchodních politik na rovnost žen a mužů a na posilování postavení žen v takových oblastech, jako je zaměstnanost, malé podniky, ceny, produktivita v zemědělství, samozásobitelské zemědělství a migrace (27); |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že UNCTAD trvá na základě fakticky podložených studií na zdůraznění omezení, jimž ženy čelí při využívání příležitostí nabízených obchodem, jež vyplývají z takových faktorů, jako je nedostatek technické odborné přípravy pro lepší pracovní místa, nedostatek veřejných služeb k ulehčení péče o domácnost a omezený přístup ke zdrojům a kontrola nad nimi, včetně úvěrů a pozemků či informací a sítí; vzhledem k tomu, že UNCTAD na tomto základě doporučuje, aby se hodnocení zabývala případnými dopady obchodních politik na rovnost žen a mužů a na posilování postavení žen v takových oblastech, jako je zaměstnanost, malé podniky, ceny, produktivita v zemědělství, samozásobitelské zemědělství a migrace (27);

| K. | vzhledem k tomu, že současná obchodní politika EU a její strategie „Obchod pro všechny“se zakládá na třech klíčových zásadách – účinnosti, transparentnosti a hodnotách, ale postrádá perspektivu rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že Komise ve svém přezkumu strategie „Pomoc na podporu obchodu“obnovila a rozšířila svůj závazek vůči rovnosti žen a mužů a posilování postavení žen a uvedla, že rovnost žen a mužů není jen základním lidským právem, ale je rovněž klíčová pro ekonomický rozvoj, neboť maximálně využívá širokou škálu politických nástrojů EU, jež jsou k dispozici, s cílem zvýšit jejich celkový dopad na růst a zmírňování chudoby; vzhledem k tomu, že EU by měla dodržováním ustanovení obsažených v úmluvě CEDAW poskytnout základ pro dosažení rovnosti mezi ženami a muži, a to tak, že ženám zajistí rovné příležitosti a rovný přístup do politického, hospodářského a veřejného života, jakož i vzdělávání, zdravotní péči a zaměstnání; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že současná obchodní politika EU a její strategie „Obchod pro všechny“se zakládá na třech klíčových zásadách – účinnosti, transparentnosti a hodnotách, ale postrádá perspektivu rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že Komise ve svém přezkumu strategie „Pomoc na podporu obchodu“obnovila a rozšířila svůj závazek vůči rovnosti žen a mužů a posilování postavení žen a uvedla, že rovnost žen a mužů není jen základním lidským právem, ale je rovněž klíčová pro ekonomický rozvoj, neboť maximálně využívá širokou škálu politických nástrojů EU, jež jsou k dispozici, s cílem zvýšit jejich celkový dopad na růst a zmírňování chudoby; vzhledem k tomu, že EU by měla dodržováním ustanovení obsažených v úmluvě CEDAW poskytnout základ pro dosažení rovnosti mezi ženami a muži, a to tak, že ženám zajistí rovné příležitosti a rovný přístup do politického, hospodářského a veřejného života, jakož i vzdělávání, zdravotní péči a zaměstnání;

| L. | vzhledem k tomu, že ženy jsou obchodem a obchodními dohodami ovlivněny coby potenciální podnikatelky, spotřebitelky, pracovnice a neformální pracovnice; vzhledem k tomu, že je zásadně nutné rozpoznat a lépe pochopit dopady obchodní politiky na obě pohlaví, aby bylo možné poskytnout odpovídající politické odpovědi; vzhledem k tomu, že ke splnění tohoto cíle je nezbytné vypracovat vhodnou metodiku, jež by zajišťovala, že budou vždy vyhodnoceny případné dopady obchodní politiky a dohod EU na rovnost žen a mužů a na práva žen; vzhledem k tomu, že by Komise měla provádět kvantitativní výzkum členěný podle pohlaví v odvětvích, k nimž mimo jiné patří obchod, věda a technologie; vzhledem k tomu, že EU dosud uzavírala obchodní dohody, aniž by prováděla hodnocení jejich dopadu na ženy a na rovnost žen a mužů; vzhledem k tomu, že Komise oznámila, že modernizovaná dohoda o přidružení mezi Chile a EU bude – v případě EU poprvé – obsahovat zvláštní kapitolu o rovnosti žen a mužů a obchodu; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že ženy jsou obchodem a obchodními dohodami ovlivněny coby potenciální podnikatelky, spotřebitelky, pracovnice a neformální pracovnice; vzhledem k tomu, že je zásadně nutné rozpoznat a lépe pochopit dopady obchodní politiky na obě pohlaví, aby bylo možné poskytnout odpovídající politické odpovědi; vzhledem k tomu, že ke splnění tohoto cíle je nezbytné vypracovat vhodnou metodiku, jež by zajišťovala, že budou vždy vyhodnoceny případné dopady obchodní politiky a dohod EU na rovnost žen a mužů a na práva žen; vzhledem k tomu, že by Komise měla provádět kvantitativní výzkum členěný podle pohlaví v odvětvích, k nimž mimo jiné patří obchod, věda a technologie; vzhledem k tomu, že EU dosud uzavírala obchodní dohody, aniž by prováděla hodnocení jejich dopadu na ženy a na rovnost žen a mužů; vzhledem k tomu, že Komise oznámila, že modernizovaná dohoda o přidružení mezi Chile a EU bude – v případě EU poprvé – obsahovat zvláštní kapitolu o rovnosti žen a mužů a obchodu;

| M. | vzhledem k tomu, že genderové otázky a práva žen nejsou dostatečně zohledňovány v posouzeních dopadu na udržitelný rozvoj prováděných v rámci obchodních dohod; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že genderové otázky a práva žen nejsou dostatečně zohledňovány v posouzeních dopadu na udržitelný rozvoj prováděných v rámci obchodních dohod;

| N. | vzhledem k tomu, že předběžné posouzení dopadu obchodních politik na rovnost žen a mužů může přispět k posílení postavení žen a k jejich dobrým životním podmínkám a současně napomoci zmírnění stávajících rozdílů a zabránit zvýšení nerovnosti mezi ženami a muži; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že předběžné posouzení dopadu obchodních politik na rovnost žen a mužů může přispět k posílení postavení žen a k jejich dobrým životním podmínkám a současně napomoci zmírnění stávajících rozdílů a zabránit zvýšení nerovnosti mezi ženami a muži;

| O. | vzhledem k tomu, že přezkum současných mnohostranných a dvoustranných dohod EU ukázal, že 20 % dohod s neevropskými obchodními partnery zmiňuje práva žen a 40 % z nich obsahuje zmínky, jejichž cílem je podporovat rovnost žen a mužů; vzhledem k tomu, že zmínky v těchto dohodách na podporu posílení postavení žen jsou převážně dobrovolné, a pokud jsou závazné, nejsou vymahatelné v praxi; vzhledem k tomu, že nedávná studie Komise ukázala, že přetrvávají rozdíly v možnostech přístupu k pracovním místům pro muže a ženy; vzhledem k tomu, že tato studie ukazuje, že posílení postavení žen by mohlo do roku 2025 zvýšit světové HDP o 28 miliard USD a že je s ohledem na úlohu, kterou ženy hrají ve svých komunitách, stejnou měrou nezbytné jak z ekonomického hlediska, tak z hlediska sociálního i hlediska vymýcení chudoby; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že přezkum současných mnohostranných a dvoustranných dohod EU ukázal, že 20 % dohod s neevropskými obchodními partnery zmiňuje práva žen a 40 % z nich obsahuje zmínky, jejichž cílem je podporovat rovnost žen a mužů; vzhledem k tomu, že zmínky v těchto dohodách na podporu posílení postavení žen jsou převážně dobrovolné, a pokud jsou závazné, nejsou vymahatelné v praxi; vzhledem k tomu, že nedávná studie Komise ukázala, že přetrvávají rozdíly v možnostech přístupu k pracovním místům pro muže a ženy; vzhledem k tomu, že tato studie ukazuje, že posílení postavení žen by mohlo do roku 2025 zvýšit světové HDP o 28 miliard USD a že je s ohledem na úlohu, kterou ženy hrají ve svých komunitách, stejnou měrou nezbytné jak z ekonomického hlediska, tak z hlediska sociálního i hlediska vymýcení chudoby;

| P. | vzhledem k tomu, že jak v rozvojových, tak v rozvinutých zemích představují mikropodniky a malé a střední podniky největší část soukromého sektoru a velkou většinu pracovních míst; vzhledem k tomu, že podle Mezinárodního obchodního centra (ITC) tvoří mikropodniky a malé a střední podniky společně 95 % veškerých podniků na celém světě, přibližně 50 % celosvětového HDP a více než 70 % celkové zaměstnanosti; vzhledem k tomu, že téměř 40 % všech mikropodniků a malých a středních podniků je vlastněno ženami, ale pouze 15 % vývozních podniků řídí ženy; vzhledem ale k tomu, že podle údajů OECD podnikatelky stále často vydělávají o 30 až 40 % méně než jejich mužské protějšky (28); |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že jak v rozvojových, tak v rozvinutých zemích představují mikropodniky a malé a střední podniky největší část soukromého sektoru a velkou většinu pracovních míst; vzhledem k tomu, že podle Mezinárodního obchodního centra (ITC) tvoří mikropodniky a malé a střední podniky společně 95 % veškerých podniků na celém světě, přibližně 50 % celosvětového HDP a více než 70 % celkové zaměstnanosti; vzhledem k tomu, že téměř 40 % všech mikropodniků a malých a středních podniků je vlastněno ženami, ale pouze 15 % vývozních podniků řídí ženy; vzhledem ale k tomu, že podle údajů OECD podnikatelky stále často vydělávají o 30 až 40 % méně než jejich mužské protějšky (28);

| Q. | vzhledem k tomu, že veřejná diskuse napříč Evropou o obchodních jednáních, jako je Transatlantické obchodní a investiční partnerství (TTIP), Komplexní hospodářská a obchodní dohoda (CETA) mezi Kanadou a EU a dohoda o obchodu se službami (TiSA), i reakce na ně ukázaly, že je zapotřebí, aby jednání byla vedena transparentně a inkluzivně a zohledňovala významné obavy vyjadřované evropskými občany v mnoha zemích; vzhledem k tomu, že obchodní politika EU by neměla snižovat žádné standardy EU, a vzhledem k tomu, že by veřejné služby měly být vždy vyloučeny z obchodních jednání; vzhledem k tomu, že by veškeré mechanismy urovnávání sporů měly být navrženy tak, aby zaručovaly schopnost jednotlivých vlád provádět regulaci ve veřejném zájmu a sloužit cílům veřejné politiky; vzhledem k tomu, že musí být očekáván pokrok v dalších klíčových problematických oblastech, jako je posilování povinností sociální odpovědnosti podniků, pokud jde o lidská práva; vzhledem k tomu, že v kontextu globálních hodnotových řetězců je třeba celosvětového holistického přístupu k odpovědnosti podniků za porušování lidských práv; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že veřejná diskuse napříč Evropou o obchodních jednáních, jako je Transatlantické obchodní a investiční partnerství (TTIP), Komplexní hospodářská a obchodní dohoda (CETA) mezi Kanadou a EU a dohoda o obchodu se službami (TiSA), i reakce na ně ukázaly, že je zapotřebí, aby jednání byla vedena transparentně a inkluzivně a zohledňovala významné obavy vyjadřované evropskými občany v mnoha zemích; vzhledem k tomu, že obchodní politika EU by neměla snižovat žádné standardy EU, a vzhledem k tomu, že by veřejné služby měly být vždy vyloučeny z obchodních jednání; vzhledem k tomu, že by veškeré mechanismy urovnávání sporů měly být navrženy tak, aby zaručovaly schopnost jednotlivých vlád provádět regulaci ve veřejném zájmu a sloužit cílům veřejné politiky; vzhledem k tomu, že musí být očekáván pokrok v dalších klíčových problematických oblastech, jako je posilování povinností sociální odpovědnosti podniků, pokud jde o lidská práva; vzhledem k tomu, že v kontextu globálních hodnotových řetězců je třeba celosvětového holistického přístupu k odpovědnosti podniků za porušování lidských práv;

| R. | vzhledem k tomu, že obecné zásady OSN v oblasti podnikání, obchodu a lidských práv jsou závazné pro všechny státy a všechny podniky, bez ohledu na jejich velikost, odvětví, sídlo, vlastnictví či strukturu; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že obecné zásady OSN v oblasti podnikání, obchodu a lidských práv jsou závazné pro všechny státy a všechny podniky, bez ohledu na jejich velikost, odvětví, sídlo, vlastnictví či strukturu;

| S. | vzhledem k tomu, že globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie, kterou Rada přijala v roce 2016, potvrzuje, že lidská práva musí být systematicky prosazována napříč všemi oblastmi politiky a institucemi, včetně mezinárodního obchodu a obchodní politiky; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie, kterou Rada přijala v roce 2016, potvrzuje, že lidská práva musí být systematicky prosazována napříč všemi oblastmi politiky a institucemi, včetně mezinárodního obchodu a obchodní politiky;

| T. | vzhledem k tomu, že systém všeobecných celních preferencí (GSP) má mimo jiné za cíl přispívat k vymýcení chudoby a prosazovat udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných; vzhledem k tomu, že systém GSP+ zahrnuje podmínky, jejichž cílem je zajistit ratifikaci a provádění 27 mezinárodních úmluv – o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných – ze strany způsobilých rozvojových zemí; vzhledem k tomu, že je nezbytně nutné pravidelně provádění těchto úmluv monitorovat, přijímat v případě potřeby opatření a věnovat zvláštní pozornost rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že jednou z příslušných úmluv v rámci systému GSP+ je úmluva CEDAW; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že systém všeobecných celních preferencí (GSP) má mimo jiné za cíl přispívat k vymýcení chudoby a prosazovat udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných; vzhledem k tomu, že systém GSP+ zahrnuje podmínky, jejichž cílem je zajistit ratifikaci a provádění 27 mezinárodních úmluv – o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných – ze strany způsobilých rozvojových zemí; vzhledem k tomu, že je nezbytně nutné pravidelně provádění těchto úmluv monitorovat, přijímat v případě potřeby opatření a věnovat zvláštní pozornost rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že jednou z příslušných úmluv v rámci systému GSP+ je úmluva CEDAW;

| U. | vzhledem k tomu, že více než 40 % práce v zemědělství v zemích globálního Jihu vykonávají ženy; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že více než 40 % práce v zemědělství v zemích globálního Jihu vykonávají ženy;

| V. | vzhledem k tomu, že s rozvojem celosvětového obchodu a začleňováním rozvojových zemí do globálních hodnotových řetězců může být spojeno riziko vzniku nerovností mezi ženami a muži, pokud jsou tyto nerovnosti využívány k výrobě ekonomicky konkurenceschopnějších výrobků; vzhledem k tomu, že tato situace rovněž mnoha pracovnicím umožňuje přechod z neformální do formální ekonomiky; vzhledem k tomu, že se v souvislosti s globálními hodnotovými řetězci, u nichž výroba zasahuje do několika zemí, zvyšuje význam pravidel původu; vzhledem k tomu, že jasnější a lépe definovaná pravidla původu mohou vytvořit rámec směřující ke stanovení úplné transparentnosti a odpovědnosti v rámci dodavatelských řetězců, což může mít pozitivní dopad na ženy, zejména ty pracující v oděvním průmyslu; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že s rozvojem celosvětového obchodu a začleňováním rozvojových zemí do globálních hodnotových řetězců může být spojeno riziko vzniku nerovností mezi ženami a muži, pokud jsou tyto nerovnosti využívány k výrobě ekonomicky konkurenceschopnějších výrobků; vzhledem k tomu, že tato situace rovněž mnoha pracovnicím umožňuje přechod z neformální do formální ekonomiky; vzhledem k tomu, že se v souvislosti s globálními hodnotovými řetězci, u nichž výroba zasahuje do několika zemí, zvyšuje význam pravidel původu; vzhledem k tomu, že jasnější a lépe definovaná pravidla původu mohou vytvořit rámec směřující ke stanovení úplné transparentnosti a odpovědnosti v rámci dodavatelských řetězců, což může mít pozitivní dopad na ženy, zejména ty pracující v oděvním průmyslu;

| W. | vzhledem k tomu, že tyto nové příležitosti zaměstnávání žen v rozvojových zemích, které souvisejí s obchodem, významně přispívají k příjmům domácností a ke zmírňování chudoby; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že tyto nové příležitosti zaměstnávání žen v rozvojových zemích, které souvisejí s obchodem, významně přispívají k příjmům domácností a ke zmírňování chudoby;

| X. | vzhledem k tomu, že oděvní průmysl zaměstnává převážně ženy; vzhledem k tomu, že je důležité připomenout, že v září roku 2012 zahynulo při požáru v Karáčí v Pákistánu 289 lidí, ve stejném roce došlo v továrně Tazreen Fashions v Bangladéši k požáru, při kterém zahynulo 117 osob a bylo zraněno více než 200 pracovníků, a že zřícení budovy Rana Plaza v roce 2013 rovněž v Bangladéši mělo za následek 1 129 obětí a způsobilo zranění přibližně 2 500 osobám; vzhledem k tomu, že se ve všech případech jednalo o továrny na výrobu oděvů; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že oděvní průmysl zaměstnává převážně ženy; vzhledem k tomu, že je důležité připomenout, že v září roku 2012 zahynulo při požáru v Karáčí v Pákistánu 289 lidí, ve stejném roce došlo v továrně Tazreen Fashions v Bangladéši k požáru, při kterém zahynulo 117 osob a bylo zraněno více než 200 pracovníků, a že zřícení budovy Rana Plaza v roce 2013 rovněž v Bangladéši mělo za následek 1 129 obětí a způsobilo zranění přibližně 2 500 osobám; vzhledem k tomu, že se ve všech případech jednalo o továrny na výrobu oděvů;

| Y. | vzhledem k tomu, že většina pracovníků ve vývozních zpracovatelských zónách jsou ženy; a vzhledem k tomu, že na vývozní zpracovatelské zóny se v některých zemích nevztahují místní pracovněprávní předpisy, je v nich zakázána nebo omezena činnost odborů a pracovníci nemají k dispozici zákonné opravné prostředky, což je jasným porušením základních norem MOP; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že většina pracovníků ve vývozních zpracovatelských zónách jsou ženy; a vzhledem k tomu, že na vývozní zpracovatelské zóny se v některých zemích nevztahují místní pracovněprávní předpisy, je v nich zakázána nebo omezena činnost odborů a pracovníci nemají k dispozici zákonné opravné prostředky, což je jasným porušením základních norem MOP;

| Z. | vzhledem k tomu, že veřejný a soukromý sektor, občanská společnost (zejména organizace na ochranu práv žen), sociální partneři a odborové svazy mají znalosti a potenciál hrát klíčovou úlohu při utváření a monitorování obchodní politiky a při shromažďování údajů, jež mohou poskytnout informace o problémech, kterým ženy čelí v souvislosti s liberalizací obchodu, s cílem posílit práva žen, jejich ekonomické postavení a podporu jejich podnikání; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že veřejný a soukromý sektor, občanská společnost (zejména organizace na ochranu práv žen), sociální partneři a odborové svazy mají znalosti a potenciál hrát klíčovou úlohu při utváření a monitorování obchodní politiky a při shromažďování údajů, jež mohou poskytnout informace o problémech, kterým ženy čelí v souvislosti s liberalizací obchodu, s cílem posílit práva žen, jejich ekonomické postavení a podporu jejich podnikání;

| AA. | vzhledem k tomu, že akce jako Mezinárodní fórum o ženách a obchodu, které uspořádala Komise dne 20. června 2017, umožňují mnoha hospodářským subjektům a zástupcům občanské společnosti vyměňovat si a zahajovat iniciativy týkající se dopadu obchodu na rovnost žen a mužů; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že akce jako Mezinárodní fórum o ženách a obchodu, které uspořádala Komise dne 20. června 2017, umožňují mnoha hospodářským subjektům a zástupcům občanské společnosti vyměňovat si a zahajovat iniciativy týkající se dopadu obchodu na rovnost žen a mužů;

| AB. | vzhledem k tomu, že mnohostranné platformy a mezivládní fóra, jako jsou cíle OSN pro udržitelný rozvoj a Women20 (W20), mají zásadní význam pro podporu diskusí a jednání mezi odborníky ohledně rovnosti žen a mužů a poskytují dobrý základ pro hledání konsensu; |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že mnohostranné platformy a mezivládní fóra, jako jsou cíle OSN pro udržitelný rozvoj a Women20 (W20), mají zásadní význam pro podporu diskusí a jednání mezi odborníky ohledně rovnosti žen a mužů a poskytují dobrý základ pro hledání konsensu;

| AC. | vzhledem k tomu, že veřejné služby, stávající nebo budoucí služby obecného zájmu a služby obecného hospodářského zájmu by měly být vyňaty z jednání o uplatňování a oblasti působnosti jakékoli obchodní dohody uzavírané EU (mimo jiné včetně těch, které se týkají vody, hygienických zařízení, zdraví, péče, sociálních služeb, systémů sociálního zabezpečení, vzdělávání, nakládání s odpady a veřejné dopravy); vzhledem k tomu, že se Komise zavázala zajistit, že tyto služby zůstanou v oblasti působnosti členských států a že vládám nemůže být přikázána privatizace žádných služeb, ani jim nemůže být bráněno, aby kdykoli definovaly, regulovaly, poskytovaly a podporovaly služby v obecném zájmu; |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že veřejné služby, stávající nebo budoucí služby obecného zájmu a služby obecného hospodářského zájmu by měly být vyňaty z jednání o uplatňování a oblasti působnosti jakékoli obchodní dohody uzavírané EU (mimo jiné včetně těch, které se týkají vody, hygienických zařízení, zdraví, péče, sociálních služeb, systémů sociálního zabezpečení, vzdělávání, nakládání s odpady a veřejné dopravy); vzhledem k tomu, že se Komise zavázala zajistit, že tyto služby zůstanou v oblasti působnosti členských států a že vládám nemůže být přikázána privatizace žádných služeb, ani jim nemůže být bráněno, aby kdykoli definovaly, regulovaly, poskytovaly a podporovaly služby v obecném zájmu;

| AD. | vzhledem k tomu, že obchod se službami a zadávání veřejných zakázek mohou mít nepřiměřený dopad na ženy, a vzhledem k tomu, že zadávání veřejných zakázek zůstává pro vlády nástrojem, kterým mohou pozitivně ovlivnit znevýhodněné skupiny lidí, zejména ženy; vzhledem k tomu, že privatizace zdravotnických a pečovatelských služeb je spojena s rizikem zvýšení nerovnosti a může mít negativní dopad na pracovní podmínky mnoha žen; vzhledem k tomu, že ve veřejných službách nebo v sektoru veřejných služeb je zaměstnán nadprůměrný počet žen a že ženy jako uživatelky těchto služeb jsou více než muži závislé na vysoce kvalitních, cenově dostupných a přístupných veřejných službách, které se řídí poptávkou, především na sociálních službách, jako je péče o děti a závislé osoby; vzhledem k tomu, že škrty v domácnostech ve členských státech, škrty ve veřejných službách a zvyšování cen mají tendenci přesouvat zátěž spojenou s touto péčí téměř výhradně na ženy, což následně brání rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že obchod se službami a zadávání veřejných zakázek mohou mít nepřiměřený dopad na ženy, a vzhledem k tomu, že zadávání veřejných zakázek zůstává pro vlády nástrojem, kterým mohou pozitivně ovlivnit znevýhodněné skupiny lidí, zejména ženy; vzhledem k tomu, že privatizace zdravotnických a pečovatelských služeb je spojena s rizikem zvýšení nerovnosti a může mít negativní dopad na pracovní podmínky mnoha žen; vzhledem k tomu, že ve veřejných službách nebo v sektoru veřejných služeb je zaměstnán nadprůměrný počet žen a že ženy jako uživatelky těchto služeb jsou více než muži závislé na vysoce kvalitních, cenově dostupných a přístupných veřejných službách, které se řídí poptávkou, především na sociálních službách, jako je péče o děti a závislé osoby; vzhledem k tomu, že škrty v domácnostech ve členských státech, škrty ve veřejných službách a zvyšování cen mají tendenci přesouvat zátěž spojenou s touto péčí téměř výhradně na ženy, což následně brání rovnosti žen a mužů;

| AE. | vzhledem k tomu, že systém práv duševního vlastnictví přispívá ke znalostní ekonomice EU; vzhledem k tomu, že ustanovení týkající se práv duševního vlastnictví související s patenty, která zakazují výrobu generických léčiv, mohou mít významný dopad na zvláštní zdravotní potřeby žen; vzhledem k tomu, že ženy více než muži spoléhají na cenově dostupný přístup ke zdravotní péči a lékům a na jejich disponibilitu, zejména s ohledem na své sexuální a reprodukční zdraví a práva; vzhledem k tomu, že přístup k lékům v zemích, které nejsou členy EU, by neměl být ohrožován kvůli ochraně práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že systém práv duševního vlastnictví přispívá ke znalostní ekonomice EU; vzhledem k tomu, že ustanovení týkající se práv duševního vlastnictví související s patenty, která zakazují výrobu generických léčiv, mohou mít významný dopad na zvláštní zdravotní potřeby žen; vzhledem k tomu, že ženy více než muži spoléhají na cenově dostupný přístup ke zdravotní péči a lékům a na jejich disponibilitu, zejména s ohledem na své sexuální a reprodukční zdraví a práva; vzhledem k tomu, že přístup k lékům v zemích, které nejsou členy EU, by neměl být ohrožován kvůli ochraně práv duševního vlastnictví;

| AF. | vzhledem k tomu, že rozhodnutí o obchodu a obchodních dohodách jsou jen v malé míře přijímána ženami, neboť ve vyjednávacích týmech, parlamentech a vládách je stále daleko k vyváženému zastoupení žen a mužů; vzhledem k tomu, že vyvážené zastoupení obou pohlaví v těchto institucích by mohlo vést nejen k lepšímu zapracování otázek rovnosti žen a mužů, ale také ke zvýšení demokratické legitimity rozhodování; |
| --- | --- |

AF.

vzhledem k tomu, že rozhodnutí o obchodu a obchodních dohodách jsou jen v malé míře přijímána ženami, neboť ve vyjednávacích týmech, parlamentech a vládách je stále daleko k vyváženému zastoupení žen a mužů; vzhledem k tomu, že vyvážené zastoupení obou pohlaví v těchto institucích by mohlo vést nejen k lepšímu zapracování otázek rovnosti žen a mužů, ale také ke zvýšení demokratické legitimity rozhodování;

| AG. | vzhledem k tomu, že v rámci Komise a ESVČ není přidělován dostatek lidských zdrojů, aby bylo možné zajistit začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do obchodních politik EU, a zejména do celého procesu obchodních jednání; |
| --- | --- |

AG.

vzhledem k tomu, že v rámci Komise a ESVČ není přidělován dostatek lidských zdrojů, aby bylo možné zajistit začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do obchodních politik EU, a zejména do celého procesu obchodních jednání;

| AH. | vzhledem k tomu, že Komise by při vytváření právních rámců pro relativně nové oblasti obchodní politiky, jako je elektronický obchod, měla od počátku zohledňovat jejich dopad na genderové role, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a objem neplacené práce; |
| --- | --- |

AH.

vzhledem k tomu, že Komise by při vytváření právních rámců pro relativně nové oblasti obchodní politiky, jako je elektronický obchod, měla od počátku zohledňovat jejich dopad na genderové role, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a objem neplacené práce;

| AI. | vzhledem k tomu, že obchod s konfliktními minerály se ukázal být přímo spojen s rozsáhlým porušováním lidských práv, včetně znásilňování a sexuálního násilí na ženách a dívkách, dětské a otrocké práce a hromadného vysídlování; |
| --- | --- |

AI.

vzhledem k tomu, že obchod s konfliktními minerály se ukázal být přímo spojen s rozsáhlým porušováním lidských práv, včetně znásilňování a sexuálního násilí na ženách a dívkách, dětské a otrocké práce a hromadného vysídlování;

I.   
  Posílení rovnosti žen a mužů v obchodu: obecné úvahy a cíle

| 1. | zdůrazňuje, že EU je povinna provádět obchodní politiku založenou na hodnotách, jejíž součástí je vysoká úroveň ochrany pracovních a environmentálních práv, jakož i dodržování základních svobod a lidských práv, včetně rovnosti žen a mužů; připomíná, že všechny obchodní dohody EU musí zahrnovat ambiciózní a vymahatelnou kapitolu o obchodu a udržitelném rozvoji; zdůrazňuje, že obchodní závazky v dohodách EU by neměly mít nikdy vyšší váhu než lidská práva, práva žen či ochrana životního prostředí a měly by zohledňovat místní, sociální a hospodářské prostředí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná, že rovnost žen a mužů je pevně zakotvena ve všech politikách EU, jak je uvedeno v článku 8 SFEU; poznamenává, že tento článek stanoví, že: „při všech svých činnostech usiluje Unie o odstranění nerovností a podporuje rovné zacházení pro muže a ženy“; vyzývá Komisi, aby zvyšovala politickou soudržnost mezi různými politikami, jako jsou politiky v oblasti obchodu, rozvoje, zemědělství, zaměstnanosti, migrace a rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že spravedlivé a inkluzivní politiky mezinárodního obchodu vyžadují jasný rámec přispívající k posílení postavení žen a jejich životních a pracovních podmínek, posilující rovnost žen a mužů, chránící životní prostředí a zlepšující sociální spravedlnost, mezinárodní solidaritu a mezinárodní ekonomický rozvoj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že celkovým cílem obchodní politiky musí být podpora vzájemně prospěšného hospodářského růstu; připomíná, že ačkoli může obchodní politika podporovat další hodnoty, které Evropská unie prosazuje na mnohostranné úrovni, mají globální problémy, jež jsou řešitelné prostřednictvím obchodní politiky a obchodních dohod, svá omezení; |
| --- | --- |

4.

| 5. | trvá na tom, že by nová generace obchodních dohod měla prosazovat příslušné mezinárodní normy a právní nástroje, včetně těch v oblasti rovnosti žen a mužů, jako jsou CEDAW, Pekingská akční platforma, základní úmluvy MOP a cíle udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že obchodní závazky v dohodách EU by neměly mít nikdy vyšší váhu než lidská práva; vítá hlavní zásady OSN týkající se podnikání a lidských práv a vyzývá členské státy, aby přijaly a propracovaly národní akční plány, které budou v souladu s hlavními zásadami OSN, a v nich zohlednily práva žen a nutnost boje proti násilí na základě pohlaví; vyzývá Komisi, aby využívala obchodní jednání a povzbuzovala obchodní partnery EU k tomu, aby přijali vlastní národní akční plány; podporuje probíhající jednání o vytvoření závazného nástroje OSN, který by upravoval činnost nadnárodních společností a dalších podniků z hlediska lidských práv; zdůrazňuje, že je důležité, aby se EU aktivně zapojila do tohoto mezivládního procesu, a vyzývá Komisi a členské státy, aby vybízely obchodní partnery ke konstruktivní účasti na těchto jednáních; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá Komisi, aby zajistila plné dodržování článků 16 a 17 Všeobecné deklarace lidských práv ze strany obchodních partnerů EU jako prostředek v boji proti nerovnostem mezi ženami a muži v oblasti sociálních a hospodářských práv; |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná, že členské státy mají pravomoc regulovat a zvrátit liberalizaci v rámci služeb ve veřejném zájmu, a proto je vyzývá, aby chránily základní cíle, jako je rovnost žen a mužů, lidská práva a základní svobody, veřejné zdraví a sociální a environmentální standardy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby si vlády zachovaly svou schopnost přidělovat zdroje pro naplňování práv žen a dosažení rovnosti žen a mužů s cílem zaručit inkluzivní a udržitelnou budoucnost společnosti; zdůrazňuje v této souvislosti, že je mimořádně důležité respektovat v souladu s cílem udržitelného rozvoje č. 17.15 demokratický politický prostor, který mají partnerské země k tomu, aby regulovaly a přijímaly vhodná rozhodnutí s ohledem na svůj vnitrostátní kontext, reagovaly na požadavky obyvatel těchto zemí a dodržovaly své povinnosti v oblasti lidských práv a jiné mezinárodní závazky, mimo jiné i závazky týkající se rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

9.

| 10. | připomíná, že vyzval Komisi, aby ukončila systém urovnávání sporů mezi investory a státem, a zdůrazňuje, že veškeré systémy urovnávání sporů by měly být navrženy tak, aby zaručily individuální schopnost vlád provádět regulaci ve veřejném zájmu a sloužit cílům veřejné politiky, a to včetně opatření na podporu rovnosti žen a mužů, jakož i důraznějších pracovních a spotřebitelských práv a práv v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že ustanovení o právu duševního vlastnictví v obchodu mohou mít vliv na veřejné zdraví a zejména na specifické zdravotní požadavky žen; vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, aby ustanovení o právech duševního vlastnictví v obchodních dohodách náležitě zohledňovala práva žen, zejména pokud jde o jejich dopad na zdraví žen, včetně přístupu k dostupné zdravotní péči a léčivým přípravkům; dále vyzývá Komisi a Radu, aby podporovaly ochranu zeměpisných označení (GI) jako nástroj, který je obzvláště důležitý pro posílení postavení žen na venkově; dále vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby znovu zvážily rozšíření ochrany na nezemědělské produkty, přičemž je třeba vzít v úvahu, že EU již souhlasila s ochranou nezemědělských produktů se zeměpisným označením v dohodách o volném obchodu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | připomíná, že cíle udržitelného rozvoje vyžadují údaje rozčleněné podle pohlaví, aby bylo možno sledovat pokrok při plnění všech cílů, včetně cíle udržitelného rozvoje č. 5 týkajícího se rovnosti žen a mužů; zdůrazňuje, že nejsou k dispozici žádné adekvátní údaje týkající se dopadu obchodu na rovnost žen a mužů, a požaduje, aby byly shromážděny dostatečné a adekvátní údaje týkající se tohoto dopadu, rozčleněné podle pohlaví; zdůrazňuje, že tyto údaje by umožnily stanovit metodiku s jasnými a měřitelnými ukazateli na regionální, vnitrostátní a odvětvové úrovni, zlepšit analýzu a vymezit cíle, jichž je třeba dosáhnout, a opatření, která mají být přijata, aby ženy i muži měli z obchodu stejný prospěch; zdůrazňuje, že obzvláště je třeba dbát na kvantitativní a kvalitativní analýzu vývoje v oblasti pracovních sil, vlastnictví aktiv a finančního začlenění v odvětvích, na něž má obchod dopad, a že by tato analýza měla být rozlišena podle pohlaví; vybízí Komisi ke spolupráci s evropskými a mezinárodními organizacemi, jako jsou Světová banka, Organizace spojených národů, OECD a Evropský institut pro rovnost žen a mužů (EIGE), jakož i s vnitrostátními statistickými úřady, s cílem zlepšit sběr a dostupnost těchto údajů; vyzývá EU a její členské státy, aby do hodnocení dopadů ex ante a ex post zahrnuly dopad obchodní politiky a dohod EU pro jednotlivé země a jednotlivá odvětví z hlediska rovnosti žen a mužů; zdůrazňuje, že v obchodních jednáních by měly být zohledněny výsledky analýz zaměřených na rovnost žen a mužů, a to s ohledem na pozitivní i negativní dopad v rámci celého procesu, od fáze jednání až po provádění, a měla by je doplnit opatření předcházející případným negativním účinkům nebo je kompenzující; |
| --- | --- |

12.

II.   
  Posílení rovnosti žen a mužů v obchodu: úvahy a cíle v jednotlivých odvětvích

| 13. | zdůrazňuje, že služby obecného zájmu a služby obecného hospodářského zájmu – mimo jiné včetně těch, které se týkají vody, zdraví, sociálních služeb, systémů sociálního zabezpečení, vzdělávání, nakládání s odpady, veřejné dopravy a zdravotní péče – musí být i nadále vyňaty z oblasti působnosti jednání o obchodu a spadat do pravomocí vlád členských států; naléhavě vyzývá EU k zajištění toho, aby obchodní a investiční dohody nevedly k privatizaci veřejných služeb, což by mohlo mít dopad na ženy coby poskytovatelky i uživatelky služeb a zvýšit nerovnost žen a mužů; upozorňuje na to, že otázka veřejného poskytování sociálních služeb je pro rovnost žen a mužů zvláště významná, neboť změny v přístupu k těmto službám a v poplatcích za jejich využívání i jejich kvalitě mohou vést z genderového hlediska k nerovnoměrnému rozdělení neplacené pečovatelské práce; poukazuje na to, že vlády a vnitrostátní a místní orgány musí zachovat v plném rozsahu své oprávnění a schopnost zavádět, regulovat, přijímat, zachovávat či rušit jakákoli opatření, která se týkají pořizování, organizace, financování a poskytování univerzálního přístupu k službám obecného zájmu a službám obecného hospodářského zájmu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že obchodní politika může mít dopad na přístup k základním zdravotnickým službám, a může proto mít vliv na přístup k péči v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví a na prosazování cílů v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví a práv v rámci politik, programů a služeb; zdůrazňuje proto, že základní zdravotní péče – zejména přístup ke službám v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví a práv – je vyňata z obchodních jednání, a podotýká, že spadá do pravomoci členských států; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá k přijetí závazných, vymahatelných a účinných opatření pro boj s vykořisťováním a pro zlepšení pracovních a životních podmínek pro ženy v odvětvích orientovaných na vývoz, v souladu s cílem zlepšení životních a pracovních podmínek žen v příslušných zemích a odvětvích, zejména v odvětví výroby oděvů a textilu a v zemědělství, aby se zabránilo tomu, že by liberalizace obchodu prohloubila nejistotu v oblasti pracovních práv a zvýšila rozdíly v odměňování žen a mužů; domnívá se, že tato opatření a stanovení společných definic by měly umožnit jasnější a koordinovanější spolupráci s mezinárodními organizacemi, jako jsou OSN, WTO, MOP a OECD; oceňuje dobrý příklad bangladéšského paktu udržitelnosti, který je z hlediska zavedení monitorovacího mechanismu krokem kupředu, a žádá plné dodržování jeho podmínek; vyzývá v této souvislosti Komisi, všechny mezinárodní aktéry a všechny dotčené podniky, aby uznali a dodržovali pokyny OECD pro náležitou péči pro odpovědné dodavatelské řetězce v oděvním a obuvním průmyslu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | požaduje větší zaměření na ženy pracující v neformálním sektoru, přičemž uznává potřebu posilovat normy v oblasti důstojné práce pro pracovnice v tomto odvětví; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že obchodování s lidmi za účelem nucené práce je úzce spojeno s obchodováním s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování, takže nejvážněji v tomto ohledu trpí ženy a dívky; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že dopad rostoucího zemědělského vývozu je obecně méně příznivý pro ženy než pro muže, neboť nově vznikající trendy naznačují, že drobní zemědělci, z nichž mnozí jsou právě ženy, často nejsou schopni soutěžit na zámořských trzích kvůli zákonům upravujícím dědictví a kvůli nedostupnosti úvěrů, informací, pozemků a sítí a nedostatku možností, jak splňovat nová pravidla a normy; zdůrazňuje, že je třeba vyvinout značné úsilí o zlepšení kladného dopadu obchodu na ženy v odvětví zemědělství, v němž jsou ženy podle zjištění obzvláště ohrožené, ale kde také mají jednoznačný potenciál k posílení svého postavení; zdůrazňuje, že podniky vlastněné ženami by měly prospěch z odstranění genderových stereotypů, ze zvýšení přístupu na trhy a usnadnění přístupu k financování, odborné přípravy a sítí v oblasti marketingu a lepšího budování kapacit a vzdělávání; konstatuje, že v odvětvích, jako je zemědělství nebo potravinářský průmysl, by liberalizace obchodu mohla mít na ženy negativní dopad; zdůrazňuje, že ačkoli ženy ve světové produkci potravin převažují (představují 50–80 % celosvětových pracovních sil), vlastní méně než 20 % půdy, a že tudíž rostoucí obchodní poptávka po půdě a související nároky na půdu také chudším ženám ztěžují získání či udržení bezpečného a spravedlivého přístupu k půdě; připomíná, že je třeba zabránit potenciálně negativnímu dopadu, který by mohla mít ustanovení o právech duševního vlastnictví (např. týkající se privatizace osiv) v obchodních dohodách na potravinovou soběstačnost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že ženy pracující v samozásobitelském zemědělství čelí ve snaze o udržení potravinové soběstačnosti dodatečným překážkám kvůli silné ochraně nových odrůd rostlin na základě Mezinárodní úmluvy na ochranu nových odrůd rostlin (úmluvy UPOV) obsažené v obchodních dohodách; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že dovoz zemědělských produktů do EU může vážně ohrozit tradiční malé zemědělské podniky, a tím i živobytí žen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | připomíná význam mikropodniků a malých a středních podniků pro hospodářskou strukturu EU; vyzývá Komisi, aby pokračovala v úsilí o podporu mikropodniků a malých a středních podniků a aby se přitom konkrétně zaměřila na mikropodniky a malé a střední podniky řízené ženami a na opatření jim určená; vyzývá EU a její členské státy, aby při zřizování asistenčních středisek pro vývozce věnovaly zvláštní pozornost zvláštní situaci mikropodniků a malých a středních podniků řízených ženami, aby využívaly možností, které skýtají dohody o volném obchodu, a posilovaly služby, technologie a infrastruktury (jako např. přístup k internetu), které jsou mimořádně důležité pro posílení ekonomického postavení žen a mikropodniků a malých a středních podniků řízených ženami; vyzývá Komisi, aby přispěla k navázání partnerství mezi podnikatelkami v EU a jejich protějšky v rozvojových zemích; |
| --- | --- |

21.

III.   
  Posílení rovnosti žen a mužů v obchodu: opatření nezbytná na úrovni EU

| 22. | trvá na tom, že některé prvky obchodní politiky EU, jako jsou kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji a systém GSP+ a jeho monitorování, pomáhají prosazovat a chránit lidská práva včetně rovnosti pohlaví, práv pracovníků a ochrany životního prostředí; trvá na tom, že v obchodních dohodách EU jsou nezbytná závazná a vymahatelná ustanovení, kterými se zajistí dodržování lidských práv včetně rovnosti žen a mužů a ochrany životního prostředí a práce a soulad obchodní politiky EU s obecnými cíli Unie pro udržitelný rozvoj, snižování chudoby a rovnost žen a mužů; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá EU a členské státy k zajištění toho, aby byly v obchodních politikách EU plně zohledňovány cíle udržitelného rozvoje, zejména cíl č. 5 týkající se rovnosti žen a mužů a strategický závazek k rovnosti žen a mužů na období 2016–2019; |
| --- | --- |

23.

| 24. | lituje toho, že obchodní strategie EU nazvaná „Obchod pro všechny“se nezmiňuje o rovnosti žen a mužů; vítá skutečnost, že „Zpráva o provádění strategie v oblasti obchodní politiky Obchod pro všechny“ze dne 13. září 2017 se rovnosti žen a mužů v obchodu věnuje a uvádí, že je zcela nezbytné, aby rozhodovací subjekty EU zlepšily své povědomí o dopadu obchodních nástrojů na rovnost žen a mužů; vyzývá Komisi, aby při svém přezkumu strategie Obchod pro všechny v polovině období vzala tento aspekt v úvahu a zajistila začlenění a prosazení genderového hlediska do obchodní a investiční politiky EU, protože by se tím maximalizovaly celkové zisky z obchodních příležitostí pro všechny; připomíná, že obchodní politika by mohla přispět k prosazování rovnosti žen a mužů na mezinárodní scéně a měla by být využívána jako nástroj ke zlepšení životních a pracovních podmínek žen, stejně jako mužů, a to například prostřednictvím podpory snižování rozdílů v odměňování žen a mužů tím, že bude prosazováno vytváření kvalitnějších pracovních míst pro ženy; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby zajistily, že ustanovení o zadávání veřejných zakázek budou mít, až se stanou součástí obchodních dohod EU, pozitivní dopad, a to zejména z genderového hlediska; vyzývá Komisi, aby pokračovala v úsilí o podporu přístupu mikropodniků a malých a středních podniků k veřejným zakázkám a aby vypracovala zvláštní opatření pro mikropodniky a malé a střední podniky, které jsou ve vlastnictví žen; vyzývá k začlenění ustanovení, jejichž cílem je zjednodušit postupy, a ke zvýšení transparentnosti pro uchazeče včetně uchazečů ze zemí mimo EU; požaduje, aby bylo dále podporováno sociálně a environmentálně odpovědné zadávání veřejných zakázek a přitom aby byl zohledněn cíl zajištění rovného zacházení s ženami a muži, rovného odměňování pracujících žen a mužů a prosazování rovnosti žen a mužů, na základě zkušeností s pravidly udržitelného zadávání veřejných zakázek „Chile Compras“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá Komisi a Radu, aby v obchodních dohodách prosazovaly závazek přijímat, zachovávat a účinně provádět zákony, předpisy a politiky týkající se rovnosti žen a mužů, včetně nezbytných aktivních opatření na podporu rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen na všech úrovních; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vítá, že se Komise zavázala, že zajistí, aby obchodní jednání o modernizaci stávající dohody o přidružení mezi EU a Chile zahrnovala, vůbec poprvé v EU, zvláštní kapitolu o rovnosti žen a mužů a obchodu; zdůrazňuje, že je třeba, aby byl o obsahu této kapitoly informován; žádá Komisi a Radu, aby podporovaly a prosazovaly začlenění zvláštní kapitoly věnované rovnosti žen a mužů do obchodních a investičních dohod EU, aby přitom vycházely z již existujících příkladů, jako jsou dohody o volném obchodu mezi Chile a Uruguayí a mezi Chile a Kanadou, a aby zajistily, že v ní bude výslovně obsažen závazek prosazovat rovnost žen a mužů a posilování postavení žen; žádá, aby všechny obchodní dohody EU prosazovaly mezinárodní závazky týkající se práv žen, rovnosti žen a mužů, genderového mainstreamingu a posilování postavení žen na základě Pekingské akční platformy a cílů udržitelného rozvoje; žádá rovněž, aby tyto obchodní dohody obsahovaly ustanovení zajišťující, že jejich institucionální struktury zaručí pravidelné přezkumy dodržování norem, věcné diskuse a výměnu informací a osvědčených postupů týkajících se rovnosti žen a mužů a obchodu, mimo jiné začleněním žen a odbornic/odborníků na rovnost žen a mužů do všech úrovní příslušných správních orgánů, včetně obchodních vyjednávacích týmů, společných výborů, skupin odborníků, domácích poradních skupin, společných konzultačních výborů a orgánů pro řešení sporů; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby podpořily dohody na mnohostranné úrovni s cílem rozšířit ochranu, již zaručují právní předpisy EU zohledňující rovnost pohlaví, jako je nařízení o konfliktních minerálech; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá Evropskou investiční banku (EIB), aby zajistila, aby společnosti, které se účastní projektů spolufinancovaných EIB, dodržovaly zásadu stejné odměny za stejnou nebo rovnocennou práci a transparentnosti odměny a zásadu rovnosti žen a mužů, jak stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES (29); |
| --- | --- |

29.

| 30. | je přesvědčen, že úmluva CEDAW je velmi důležitá pro všechny oblasti politiky, včetně obchodu; zdůrazňuje, že všechny členské státy EU k úmluvě CEDAW přistoupily; vyzývá proto Komisi, aby odkaz na úmluvu CEDAW začlenila do obchodních dohod a aby přijala opatření umožňující přistoupení EU k úmluvě CEDAW a její ratifikaci; vyzývá členské státy, aby zásadu rovnosti žen a mužů začlenily do svých právních systémů a aby zrušily veškeré diskriminační zákony a přijaly vhodné zákony zakazující diskriminaci žen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá EU, aby zajistila, aby součástí obchodních dohod byla ustanovení založená na základních pracovních normách a úmluvách MOP; vyzývá Komisi, aby společně s členskými státy usilovala o ratifikaci a provedení těchto úmluv, zejména úmluvy č. 189 o pracovnících v cizí domácnosti a úmluvy č. 156 o pracovnících s povinnostmi k rodině, neboť řeší potřeby pracovníků na celosvětové úrovni, a aby zajistila, že součástí obchodních dohod budou sociální práva a zásady nediskriminace a rovného zacházení; vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby nadále v rámci Mezinárodní organizace práce pracovaly na provádění těchto úmluv a posílení mezinárodních pracovních norem pro důstojnou práci v globálních hodnotových řetězcích, a to se zvláštním zaměřením na ženy; připomíná, že účinné uplatňování těchto norem a úmluv má pozitivní dopad na pracovní podmínky žen v EU a v zemích mimo EU; vyzývá Komisi k zajištění toho, aby obchodní dohody mezi EU a jinými partnery přispívaly k vymýcení praktik, jako je vykořisťování zaměstnanců, zejména žen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá Komisi k zajištění toho, aby sociální a environmentální normy, především pracovní práva sjednaná v dohodách o volném obchodu a autonomních režimech, byla uplatňována na celém území obchodních partnerů, a zejména ve vývozních zpracovatelských zónách; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že je důležité monitorovat provádění systému všeobecných celních preferencí EU (GSP) a systémů GSP+, zejména pokud jde o provádění základních úmluv; poukazuje na to, že úmluvy GSP+ zahrnují Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen z roku 1979, úmluvu č. 111 o diskriminaci v zaměstnání a povolání a úmluvu č. 100 o stejném odměňování pracujících mužů a žen za práci stejné hodnoty; poukazuje na to, že dodržování a provádění těchto úmluv je přínosné pro rovnost žen a mužů; uznává, že systémy GSP a GSP+ jsou cennými nástroji podporujícími dodržování lidských práv; vyzývá Komisi, aby nalezla způsoby, jak tyto systémy vylepšit, např. tím, že je silněji podmíní odstraněním právní diskriminace žen, a aby i nadále svazovala ekonomické pobídky s účinným přijímáním, prováděním a náležitým monitorováním základních lidských práv a environmentálních a pracovních úmluv, které jsou obzvláště významné pro ženy; v tomto ohledu vítá hodnocení systémů GSP v polovině období, které provedla Komise; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby v rámci jednání na úrovni WTO zajistily: aby byla rovnosti žen a mužů věnována náležitá pozornost při přípravě nových pravidel a dohod a při provádění a revizi dohod stávajících, a to i v rámci mechanismu přezkoumávání obchodní politiky WTO, aby se zvýšila transparentnost v celém procesu jednání v rámci WTO a aby zaměření na genderové aspekty bylo patrné při všech stávajících i budoucích jednáních o oblastech, jako je zemědělství, rybolov, služby a elektronické obchodování; dále vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby hájily a prosazovaly lepší postavení žen v globálních hodnotových řetězcích (co nejlepší využití nástrojů WTO jako např. dohody o usnadnění obchodu), vypracovaly programy pro budování kapacit a pořádaly pravidelné odborné diskuse a výměnu osvědčených postupů, podporovaly přijetí opatření týkajících se genderových otázek v rámci správní struktury WTO a konkrétně aby sekretariát WTO disponoval technickou kapacitou k provádění genderové analýzy obchodních pravidel (včetně prostředků k provádění posouzení dopadu na rovnost žen a mužů ve všech fázích jeho činnosti, jako jsou např. kvantitativní studie týkající se žen majících prospěch z technické pomoci); a konečně vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby využívaly nástroje WTO k řešení otázek rovnosti žen a mužů, a to v rámci její judikatury i probíhajících obchodních jednání, a zároveň podporovaly posílenou spolupráci mezi WTO a dalšími mezinárodními organizacemi, jako je UNCTAD, UN Women a MOP, v jejich úsilí o prosazování inkluzivního mezinárodního obchodu a práv žen a rovnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzývá Komisi, aby podporovala mezinárodní úsilí o podporu začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do obchodní politiky a programů, jako je např. iniciativa Mezinárodního obchodního centra (ITC) s názvem „She Trades“, jejímž cílem je propojit s trhy do roku 2020 (30) jeden milion podnikatelek, a vybízí v této souvislosti k mezinárodní výměně osvědčených postupů v oblasti politik a programů zohledňujících genderové hledisko v rámci organizací a orgánů, jako je WTO, ITC a OSN; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzývá Komisi, aby v dohodách o volném obchodu posílila sociální odpovědnost podniků a náležitou péči v souladu s obecnými zásadami OSN v oblasti podnikání a lidských práv a pokyny OECD pro náležitou péči; naléhavě vyzývá EU, aby v dohodách o volném obchodu posílila sociální odpovědnost podniků a zohlednila náležitou péči, a vybízí WTO, aby ve své obchodní politice zohlednila rovnost žen a mužů; zdůrazňuje také, že je důležité zabývat se tímto tématem v rámci dalších mezinárodních a mnohostranných organizací a fór, jako jsou OSN, Světová banka a OECD; připomíná, že v roce 2010 Parlament požadoval, aby společnosti zveřejnily své rozvahy týkající se sociální odpovědnosti podniků, volal po zavedení požadavků na náležitou péči pro všechny podniky a konsolidaci konceptu sociální odpovědnosti podniků; vítá proto skutečnost, že od roku 2017 bude od velkých společností vyžadováno zveřejňování nefinančních informací a informací týkajících se rozmanitosti podle směrnice o vykazování nefinančních informací; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje, že je třeba zdokonalit kodexy chování, značení a režimů spravedlivého obchodu a zajistit sladění s mezinárodními normami, jako jsou obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv, globální pakt OSN a pokyny OECD pro nadnárodní společnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá EU, aby zajistila, aby sekretariáty orgánů a institucí EU odpovědných za obchodní politiku a jednání měly potřebné znalosti a technickou kapacitu k začlenění genderového hlediska do celého procesu jednání, od samotného počátku až po uplatňování a hodnocení; vítá, že byla v rámci GŘ pro obchod jmenována kontaktní osoba pro otázky rovnosti žen a mužů, jejímž úkolem je sledovat, zda jsou v obchodních dohodách EU zohledňovány genderové aspekty, a zajistit začleňování této problematiky do obchodní politiky EU; vyzývá Komisi, aby poskytla odbornou přípravu v genderové problematice nebo využila odborné přípravy, kterou nabízí např. UNCTAD, a tím zajistila informovanost úředníků a vyjednavačů o tématech souvisejících s rovností žen a mužů a obchodem; vyzývá členské státy, aby zaměstnávaly ženy na všech úrovních svých ministerstev obchodu; vyzývá mezinárodní organizace, jako jsou WTO, Světová banka, MMF a MOP, aby podpořily rovné zastoupení žen ve svých vnitřních strukturách, a zejména na vedoucích pozicích; vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby se aktivně zapojily do úsilí, jehož cílem je organizovat pravidelné diskuse a akce týkající se otázek genderu a obchodu, a podporovaly je; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá Komisi a Radu, aby v obchodních dohodách prosazovaly závazek zajistit vyšší zastoupení žen v rozhodovacích orgánech ve veřejném i soukromém sektoru; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzývá Komisi a Radu, aby obchodní jednání vedly transparentně, plně dodržovaly osvědčené postupy stanovené v rámci jiných jednání a zajistily, aby byl Parlament včas a pravidelně průběžně informován o všech fázích jednání; žádá, aby ve vyjednávacích týmech byla rovnoměrně zastoupena obě pohlaví, aby byly schopny plně zohlednit všechny genderové aspekty obchodních dohod; vyzývá EU a členské státy, aby zajistily inkluzivní účast na obchodních konzultacích, na úrovni EU i WTO, mj. organizacím pro práva žen, odborům, podnikům, organizacím občanské společnosti a rozvojovým organizacím a aby zvýšily transparentnost pro evropské občany tím, že budou předkládat příslušné iniciativy a zveřejňovat informace, které jsou pro jednání relevantní; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že bude cíli rovnosti žen a mužů věnována v rámci rozvojové spolupráce zvláštní pozornost a že bude tento cíl začleněn do všech programů pomoci, především programů navázaných na strategii pomoci na podporu obchodu; vyzývá EU, aby uvolnila více prostředků na programy spolupráce týkající se rovnosti žen a mužů a odborného vzdělávání žen; vyzývá Komisi, aby finančně a budováním kapacit podporovala nejméně rozvinuté země s cílem zvýšit soudržnost mezi obchodem, rozvojem a lidskými právy, včetně rovnosti žen a mužů; zdůrazňuje, že snížení daňových příjmů v důsledku snížení celních sazeb musí být řešeny v rámci agendy udržitelného rozvoje a jejího financování; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá Komisi, aby podpořila podnikání žen v rozvojových zemích a soustředila se zejména na ty země, ve kterých se ženy ve srovnání s muži potýkají s většími překážkami, pokud jde o dostupnost úvěrů, infrastruktury a výrobních prostředků; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá Komisi, aby posoudila, zda by bylo možné zřídit vzdělávací programy předcházející učňovské přípravě, které by poskytovatelům, zaměstnavatelům, odborníkům na pracovní sílu a dalším zúčastněným stranám z odvětví umožnily navázat vztahy se svými protějšky z celé EU a poučit se z rozmanitých úspěšných modelů programu, což by nakonec mělo vést k vytvoření příznivých podmínek, jež ženám umožní využít příležitostí, které skýtají dohody o volném obchodu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá Komisi a členské státy k tomu, aby spojily své úsilí o úpravu politik v oblastech, jako je vzdělávání a odborná příprava, za účelem podpory větší rovnosti pohlaví, pokud jde o rozdělení pracovních příležitostí, které nabízí vývoz; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá Komisi a Radu, aby v obchodních dohodách prosazovaly závazek provádět dvoustrannou spolupráci zaměřenou na zlepšení schopností a podmínek umožňujících ženám plně využívat příležitosti vyplývající z těchto dohod a za tímto účelem a v zájmu navázání a usnadnění spolupráce zřídit společný výbor pro genderové aspekty obchodu a dohlížet na její uplatňování, se zaručením přiměřeného zapojení zúčastněných stran ze soukromého sektoru, včetně odborníků a organizací občanské společnosti působících v oblasti rovnosti žen a mužů a posilování postavení žen, a se zaručením širokého zastoupení z hlediska komunit a odvětví prostřednictvím dostupných prostředků pro konzultace (jako jsou elektronické diskuse) nad rámec strukturovaných dialogů; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzývá Komisi, aby dále prověřila, jak politiky a obchodní dohody EU mohou podporovat posílení ekonomického postavení žen a účast žen v oborech STEM (věda, technika, inženýrské obory a matematika) a jak odstranit rozdíly mezi ženami a muži v přístupu k novým technologiím a jejich využívání; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Úř. věst. L 303, 31.10.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 130, 19.5.2017, s. 1.

(3)  Úř. věst. C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

(4)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(5)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 94.

(6)  Úř. věst. C 353 E, 3.12.2013, s. 38.

(7)  Úř. věst. C 407, 4.11.2016, s. 2.

(8)  Úř. věst. C 66, 21.2.2018, s. 30.

(9)  Úř. věst. C 76, 28.2.2018, s. 93.

(10)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0073.

(11)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0298.

(12)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0330.

(13)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0354.

(14)  UNDP, Zpráva o lidském rozvoji v Africe za rok 2016, http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/HDR/Africa%20HDR/AfHDR_2016_lowres_EN.pdf?download.

(15)  Odborná zpráva OECD http://www.oecd.org/gender/Enhancing%20Women%20Economic%20Empowerment_Fin_1_Oct_2014.pdf.

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1632.

(17)  Parlamentní konference o WTO, plenární zasedání, „Obchod jako nástroj sociálního pokroku: genderové hledisko“, Ženeva, červen 2016, https://www.wto.org/english/forums_e/parliamentarians_e/ipuconf2016_e.htm.

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/global_review15prog_e/global_review15prog_e.htm.

(19)  http://unctad.org/en/Pages/DITC/Gender-and-Trade/Trade,-Gender-and-Development.aspx.

(20)  https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/the_gender_dimensions_of_global_value_chains_0.pdf.

(21)  https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/the_gender_dimensions_of_services.pdf.

(22)  http://progress.unwomen.org/en/2015/pdf/unw_progressreport.pdf.

(23)  https://wideplus.org/2017/06/25/wide-gender-and-trade-position-paper-is-available/.

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/571388/IPOL_STU(2016)571388_EN.pdf.

(25)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/549058/EXPO_IDA(2015)549058_EN.pdf.

(26)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/june/tradoc_155632.pdf.

(27)  Provádění předběžných hodnocení zohledňujících hledisko rovnosti žen a mužů s cílem maximalizovat přínosy obchodních reforem pro ženy, http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/presspb2016d7_en.pdf.

(28)  Podkladová zpráva OECD „Posílení hospodářského postavení žen prostřednictvím podnikání a řízení podniků v zemích OECD“(2014) http://www.oecd.org/gender/Enhancing%20Women%20Economic%20Empowerment_Fin_1_Oct_2014.pdf

(29)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (Úř. věst. L 204, 26.7.2006, s. 23).

(30)  http://www.intracen.org/itc/women-and-trade/SheTrades/.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/24

---

P8_TA(2018)0067

Zaostávající regiony v EU

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o zaostávajících regionech v Evropské unii (2017/2208(INI))

(2019/C 162/03)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 174, 175 a 176 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 174, 175 a 176 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 ze dne 17. prosince 2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 ze dne 17. prosince 2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (2),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. prosince 2015 s názvem „Investovat do zaměstnanosti a růstu a maximalizovat příspěvek evropských strukturálních a investičních fondů“(COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. prosince 2015 s názvem „Investovat do zaměstnanosti a růstu a maximalizovat příspěvek evropských strukturálních a investičních fondů“(COM(2015)0639),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. října 2013 o dopadu rozpočtových omezení na regionální a místní orgány, pokud jde o výdaje ze strukturálních fondů EU v členských státech (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. října 2013 o dopadu rozpočtových omezení na regionální a místní orgány, pokud jde o výdaje ze strukturálních fondů EU v členských státech (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2016 o přípravě povolební revize VFR na období 2014–2020: náměty Parlamentu předcházející návrhu Komise (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2016 o přípravě povolební revize VFR na období 2014–2020: náměty Parlamentu předcházející návrhu Komise (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. února 2017 o investování do zaměstnanosti a růstu a maximalizování příspěvku evropských strukturálních a investičních fondů: hodnocení zprávy podle čl. 16 odst. 3 nařízení o společných ustanoveních (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. února 2017 o investování do zaměstnanosti a růstu a maximalizování příspěvku evropských strukturálních a investičních fondů: hodnocení zprávy podle čl. 16 odst. 3 nařízení o společných ustanoveních (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. června 2017 o větším zapojování partnerů a zviditelňování výsledků evropských strukturálních a investičních fondů (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. června 2017 o větším zapojování partnerů a zviditelňování výsledků evropských strukturálních a investičních fondů (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. června 2017 o stavebních kamenech politiky soudržnosti EU po roce 2020 (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. června 2017 o stavebních kamenech politiky soudržnosti EU po roce 2020 (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. října 2017 o diskusním dokumentu o budoucnosti financí EU (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. října 2017 o diskusním dokumentu o budoucnosti financí EU (8),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 10. dubna 2017 s názvem „Konkurenceschopnost v regionech s nízkými příjmy a nízkým růstem: zpráva o zaostávajících regionech“(SWD(2017)0132), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 10. dubna 2017 s názvem „Konkurenceschopnost v regionech s nízkými příjmy a nízkým růstem: zpráva o zaostávajících regionech“(SWD(2017)0132),

| — | s ohledem na předběžné podmínky pro strategie pro inteligentní specializaci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžné podmínky pro strategie pro inteligentní specializaci,

| — | s ohledem na sedmou zprávu o hospodářské, sociální a územní soudržnosti, kterou zveřejnila Komise dne 9. října 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sedmou zprávu o hospodářské, sociální a územní soudržnosti, kterou zveřejnila Komise dne 9. října 2017,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a na stanoviska Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro rybolov (A8-0046/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a na stanoviska Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro rybolov (A8-0046/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že dlouhotrvající hospodářská a finanční krize v EU měla negativní dopad na hospodářský růst na regionální úrovni, ačkoli politika soudržnosti přispěla přibližně jednou třetinou rozpočtu EU na růst a zaměstnanost a na zmenšení rozdílů mezi regiony EU; vyzývá Komisi, aby se v této souvislosti a v rámci evropského semestru zabývala spolufinancováním na regionální a vnitrostátní úrovni v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) a jeho dopadem na vnitrostátní schodky; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dlouhotrvající hospodářská a finanční krize v EU měla negativní dopad na hospodářský růst na regionální úrovni, ačkoli politika soudržnosti přispěla přibližně jednou třetinou rozpočtu EU na růst a zaměstnanost a na zmenšení rozdílů mezi regiony EU; vyzývá Komisi, aby se v této souvislosti a v rámci evropského semestru zabývala spolufinancováním na regionální a vnitrostátní úrovni v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) a jeho dopadem na vnitrostátní schodky;

| B. | vzhledem k tomu, že politika soudržnosti – prováděná prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF) a Fondu soudržnosti (FS) – představuje hlavní politiku EU v oblasti investic, růstu a rozvoje, která je sladěna s cíli strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a usiluje o zmenšování hospodářských, sociálních a územních rozdílů mezi regiony, podporu sbližování a v konečném důsledku i o zlepšování kvality života evropských občanů; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že politika soudržnosti – prováděná prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF) a Fondu soudržnosti (FS) – představuje hlavní politiku EU v oblasti investic, růstu a rozvoje, která je sladěna s cíli strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a usiluje o zmenšování hospodářských, sociálních a územních rozdílů mezi regiony, podporu sbližování a v konečném důsledku i o zlepšování kvality života evropských občanů;

| C. | vzhledem k tomu, že hlavními cíli EFRR, ESF a FS na období 2014–2020 jsou investice ve prospěch růstu a zaměstnanosti, jejichž úkolem je posílit trh práce, regionální ekonomiky a regionální spolupráci v Evropě, zlepšit přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci uvnitř Unie a v konečném důsledku snížit nerovnost rozvoje mezi jednotlivými evropskými regiony; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že hlavními cíli EFRR, ESF a FS na období 2014–2020 jsou investice ve prospěch růstu a zaměstnanosti, jejichž úkolem je posílit trh práce, regionální ekonomiky a regionální spolupráci v Evropě, zlepšit přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci uvnitř Unie a v konečném důsledku snížit nerovnost rozvoje mezi jednotlivými evropskými regiony;

| D. | vzhledem k tomu, že podle zprávy Komise o zaostávajících regionech existuje 47 zaostávajících regionů v osmi členských státech; vzhledem k tomu, že tato zpráva může vést k lepšímu porozumění složitosti výzev, jimž zaostávající regiony čelí, a měla by proto být k dispozici veřejnosti ve všech úředních jazycích EU; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že podle zprávy Komise o zaostávajících regionech existuje 47 zaostávajících regionů v osmi členských státech; vzhledem k tomu, že tato zpráva může vést k lepšímu porozumění složitosti výzev, jimž zaostávající regiony čelí, a měla by proto být k dispozici veřejnosti ve všech úředních jazycích EU;

| E. | vzhledem k tomu, že ve všech zaostávajících regionech hraje důležitou úlohu politika soudržnosti, která se ve většině z nich velmi výrazně podílí na veřejných investicích; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že ve všech zaostávajících regionech hraje důležitou úlohu politika soudržnosti, která se ve většině z nich velmi výrazně podílí na veřejných investicích;

| F. | vzhledem k tomu, že v zaostávajících regionech jsou produktivita, zaměstnanost a školní docházka nižší než v jiných regionech téhož členského státu; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v zaostávajících regionech jsou produktivita, zaměstnanost a školní docházka nižší než v jiných regionech téhož členského státu;

| G. | vzhledem k tomu, že ve zprávě Komise se rozlišují dva typy zaostávajících regionů: „regiony s nízkým růstem“– méně rozvinuté regiony a přechodové regiony, jež se mezi roky 2000 a 2013 nepřiblížily k průměru EU v členských státech, které měly v roce 2013 HDP na obyvatele podle standardu kupní síly (PPS) nižší, než byl průměr EU, což znamená téměř všechny méně rozvinuté regiony a přechodové regiony v Řecku, Španělsku, Itálii a Portugalsku, a „regiony s nízkými příjmy“– všechny regiony s HDP na obyvatele podle standardu kupní síly nižším než 50 % průměru EU v roce 2013, které zahrnují několik méně rozvinutých regionů v Bulharsku, Maďarsku, Polsku a Rumunsku; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že ve zprávě Komise se rozlišují dva typy zaostávajících regionů: „regiony s nízkým růstem“– méně rozvinuté regiony a přechodové regiony, jež se mezi roky 2000 a 2013 nepřiblížily k průměru EU v členských státech, které měly v roce 2013 HDP na obyvatele podle standardu kupní síly (PPS) nižší, než byl průměr EU, což znamená téměř všechny méně rozvinuté regiony a přechodové regiony v Řecku, Španělsku, Itálii a Portugalsku, a „regiony s nízkými příjmy“– všechny regiony s HDP na obyvatele podle standardu kupní síly nižším než 50 % průměru EU v roce 2013, které zahrnují několik méně rozvinutých regionů v Bulharsku, Maďarsku, Polsku a Rumunsku;

| H. | vzhledem k tomu, že regiony s nízkým růstem trpí hospodářskou stagnací zejména kvůli poklesu veřejných a soukromých investic, na rozdíl od regionů s nízkými příjmy, které si obecně uchovávají svůj rozvojový potenciál; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že regiony s nízkým růstem trpí hospodářskou stagnací zejména kvůli poklesu veřejných a soukromých investic, na rozdíl od regionů s nízkými příjmy, které si obecně uchovávají svůj rozvojový potenciál;

| I. | vzhledem k tomu, že zaostávající regiony trpí více než jiné regiony nedostatkem veřejných a soukromých investic, což je mimo jiné způsobeno i povinnostmi v oblasti snižování veřejného dluhu, které ukládá pakt o stabilitě; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že zaostávající regiony trpí více než jiné regiony nedostatkem veřejných a soukromých investic, což je mimo jiné způsobeno i povinnostmi v oblasti snižování veřejného dluhu, které ukládá pakt o stabilitě;

| J. | vzhledem k tomu, že pro zaostávající regiony jsou často typické chybějící strukturální reformy, což snižuje dopad již tak omezených veřejných investic; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že pro zaostávající regiony jsou často typické chybějící strukturální reformy, což snižuje dopad již tak omezených veřejných investic;

| K. | vzhledem k tomu, že zaostávající regiony trpí závažnými znevýhodněními v oblasti veřejné dopravy a hospodářské a energetické infrastruktury a potřebují efektivnější a účinnější investice; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že zaostávající regiony trpí závažnými znevýhodněními v oblasti veřejné dopravy a hospodářské a energetické infrastruktury a potřebují efektivnější a účinnější investice;

| L. | vzhledem k tomu, že podle názoru Komise je nutný užší vztah mezi politikou soudržnosti a doporučeními pro jednotlivé země v rámci evropského semestru; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že podle názoru Komise je nutný užší vztah mezi politikou soudržnosti a doporučeními pro jednotlivé země v rámci evropského semestru;

| M. | vzhledem k tomu, že zaostávající regiony, a zejména regiony s nízkými příjmy čelí často odchodu mladých lidí a kvalifikované pracovní síly, tj. skupin obyvatelstva, které jsou nepostradatelnými zdroji hospodářského a sociálního znovuoživení daných oblastí, což snižuje jejich přitažlivost z hlediska zaměstnanosti a investic; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že zaostávající regiony, a zejména regiony s nízkými příjmy čelí často odchodu mladých lidí a kvalifikované pracovní síly, tj. skupin obyvatelstva, které jsou nepostradatelnými zdroji hospodářského a sociálního znovuoživení daných oblastí, což snižuje jejich přitažlivost z hlediska zaměstnanosti a investic;

| N. | vzhledem k tomu, že definici regionů s nízkými příjmy a s nízkým růstem je třeba zdokonalit; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že definici regionů s nízkými příjmy a s nízkým růstem je třeba zdokonalit;

| O. | vzhledem k tomu, že je důležité zvyšovat povědomí konečných uživatelů o regionálních a místních programech financovaných z prostředků EU a o dosažených výsledcích, a to bez ohledu na úroveň financovaní v konkrétním regionu; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že je důležité zvyšovat povědomí konečných uživatelů o regionálních a místních programech financovaných z prostředků EU a o dosažených výsledcích, a to bez ohledu na úroveň financovaní v konkrétním regionu;

| P. | vzhledem k tomu, že v zaostávajících regionech je nutná řádná a efektivní veřejná správa, neboť výrazně přispívá ke vzniku podmínek potřebných pro hospodářský růst; vzhledem k tomu, že ke zlepšení efektivity a řádné správy věcí veřejných v zaostávajících regionech by přispělo omezení nadbytečných pravidel a kontrol, zkrácení a zjednodušení postupů a lepší využívání nástrojů IKT; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že v zaostávajících regionech je nutná řádná a efektivní veřejná správa, neboť výrazně přispívá ke vzniku podmínek potřebných pro hospodářský růst; vzhledem k tomu, že ke zlepšení efektivity a řádné správy věcí veřejných v zaostávajících regionech by přispělo omezení nadbytečných pravidel a kontrol, zkrácení a zjednodušení postupů a lepší využívání nástrojů IKT;

| Q. | vzhledem k tomu, že podle sedmé zprávy o hospodářské, sociální a územní soudržnosti zaujímají zaostávající regiony poslední místa v Evropském indexu kvality veřejné správy, což znamená omezený dopad veřejných investic; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že podle sedmé zprávy o hospodářské, sociální a územní soudržnosti zaujímají zaostávající regiony poslední místa v Evropském indexu kvality veřejné správy, což znamená omezený dopad veřejných investic;

| R. | vzhledem k tomu, že spolehlivé, aktuální a rozčleněné údaje a statistiky jsou důležité pro řádně informovaná, transparentnější, nestranná a spravedlivější politická rozhodnutí; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že spolehlivé, aktuální a rozčleněné údaje a statistiky jsou důležité pro řádně informovaná, transparentnější, nestranná a spravedlivější politická rozhodnutí;

| S. | vzhledem k tomu, že by v zaostávajících regionech měly být odstraněny překážky bránící růstu a zmírněny nedostatky v infrastruktuře; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že by v zaostávajících regionech měly být odstraněny překážky bránící růstu a zmírněny nedostatky v infrastruktuře;

| T. | vzhledem k tomu, že MSP v zaostávajících regionech jsou financovány s daleko vyššími úrokovými sazbami a čelí větším obtížím při získávání úvěrů z bankovního sektoru pro spolufinancování projektů podporovaných z ESI fondů; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že MSP v zaostávajících regionech jsou financovány s daleko vyššími úrokovými sazbami a čelí větším obtížím při získávání úvěrů z bankovního sektoru pro spolufinancování projektů podporovaných z ESI fondů;

| U. | vzhledem k tomu, že ve čtyřech z pěti zaostávajících regionů žije nejméně 25 % obyvatel ve velkých městech nebo v jejich zónách dojíždění známých jako „funkční městské oblasti“(FUA) a v jednom z pěti zaostávajících regionů žije ve funkční městské oblasti více než 50 % obyvatel; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že ve čtyřech z pěti zaostávajících regionů žije nejméně 25 % obyvatel ve velkých městech nebo v jejich zónách dojíždění známých jako „funkční městské oblasti“(FUA) a v jednom z pěti zaostávajících regionů žije ve funkční městské oblasti více než 50 % obyvatel;

| V. | vzhledem k tomu, že ve většině pobřežních a venkovských oblastí v zaostávajících regionech určují identitu a způsob života tradiční činnosti, jako je např. drobný tradiční rybolov nebo zemědělství, jež mají rovněž hospodářský, územní, sociální a kulturní význam; vzhledem k tomu, že jsou nutné rozvojové strategie pro posilování kapacity udržet si a přilákat nadané pracovníky, přijímat nové technologie a stimulovat nové investice; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že ve většině pobřežních a venkovských oblastí v zaostávajících regionech určují identitu a způsob života tradiční činnosti, jako je např. drobný tradiční rybolov nebo zemědělství, jež mají rovněž hospodářský, územní, sociální a kulturní význam; vzhledem k tomu, že jsou nutné rozvojové strategie pro posilování kapacity udržet si a přilákat nadané pracovníky, přijímat nové technologie a stimulovat nové investice;

| 1. | vítá skutečnost, že Komise představila pracovní dokument svých útvarů o konkurenceschopnosti v regionech s nízkými příjmy a nízkým růstem: zprávu o zaostávajících regionech; konstatuje, že tato zpráva navrhuje řadu pozitivních řešení na podporu hospodářského růstu, udržitelného rozvoje a tvorby pracovních míst v těchto regionech; dále zdůrazňuje, že analýza konkurenceschopnosti těchto regionů je důležitým příspěvkem k budoucí diskusi o politice soudržnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vítá provádění pilotních iniciativ pro zaostávající regiony ve dvou regionech v Rumunsku a ve dvou regionech v Polsku (zde s podporou Světové banky), zejména definici strategických priorit a konkrétních, rychle proveditelných opatření; se zájmem očekává zveřejnění výsledků těchto iniciativ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že politika soudržnosti hraje klíčovou úlohu, neboť zaručuje a podporuje veřejné a soukromé investice ve všech regionech EU, a to jak přímo, tak přispěním ke vzniku příznivého investičního prostředí; domnívá se, že by EU jako celek měla za účelem podpory svého všeobecného harmonického rozvoje provádět opatření, která posilují její hospodářskou, sociální a územní soudržnost a snižují rozdíly mezi úrovní rozvoje jednotlivých regionů i zaostalost zaostávajících regionů; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Komisi, aby definovala zaostávající regiony na úrovni NUTS III na základě obecných hospodářských a sociálních podmínek a aby lépe cílila financování v těchto oblastech v souladu s programovými cykly ESI fondů; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Komisi a členské státy, aby vytvořily strategie, programy a opatření uzpůsobené pro jednotlivé zaostávající regiony s přihlédnutím k trendům a subregionálním rozdílům, neboť ve směřování regionů s nízkými příjmy a nízkým růstem i ve výzvách, kterým tyto regiony čelí, existují velké odlišnosti v závislosti na jejich zvláštních charakteristikách, přičemž je nutné využít strategie inteligentní specializace za účelem urychlení jejich sbližování a zajištění nejlepších řešení pro vytváření pracovních míst, hospodářský růst a udržitelný rozvoj; domnívá se, že by tyto strategie, programy nebo opatření měly být koordinovány s městskou agendou, neboť zaostávající regiony nemají čistě venkovský charakter; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že kromě malého rozvoje malých a středních podniků a nízkých investic do nich přetrvává i extrémně vysoká nezaměstnanost, zejména mezi mladými lidmi, která je v převážné většině zaostávajících regionů jedním z nejpalčivějších a nejzávažnějších problémů; zdůrazňuje zásadní úlohu sekundárního a vyššího vzdělávání, odborné a profesní přípravy na pracovišti a předávání znalostí v boji proti znepokojující míře nezaměstnanosti mladých lidí, jakož i vysokému počtu lidí z této věkové skupiny, kteří tyto regiony opouštějí; upozorňuje na význam vzdělávání a odborné přípravy i vyšších investic, pokud jde o potřeby a rozvoj MSP a rodinných podniků; je toho názoru, že zapojení mladých lidí vede ke zvýšené výkonnosti, neboť často přicházejí s inovačními řešeními; |
| --- | --- |

6.

| 7. | upozorňuje, že přítomnost vzdělané a kvalifikované pracovní síly, která odpovídá potřebám regionální ekonomiky, má velký vliv na konkurenceschopnost, produktivitu a přitažlivost trhu práce, který pak může vzkvétat v prostředí růstu a otevřenosti veřejným i soukromým investicím; je toho názoru, že je třeba v této souvislosti přihlédnout k současné situaci zaostávajících regionů, zejména k negativní míře migrace a jejímu nepříznivému dopadu na zaměstnanost; vyzdvihuje úlohu, kterou v zaostávajících regionech hrají zemědělství a rybolov, neboť je – prostřednictvím podpory rodinných podniků a pracovních míst a usnadňováním sociálního začlenění – zásobují potravinami a jsou zárukou potravinového zabezpečení; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatuje, že pro zemědělce a rybáře, zvláště v zaostávajících regionech, se stala nezbytností diverzifikace, neboť je prostředkem k zajištění dodatečných zdrojů příjmu a k posílení ekonomicky a environmentálně udržitelné činnosti; konstatuje však, že tato diverzifikace nesmí v žádném případě nahradit tradičnější činnosti, jako je udržitelný rybolov; vybízí členské státy a regionální a místní orgány, aby podporovaly projekty v oblasti modré ekonomiky a podobné projekty s cílem pomoci lidem v zaostávajících regionech rozvíjet environmentálně udržitelné zdroje příjmu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | doufá, že provádění strategie EU 2020 v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy, jakož i nadcházející dlouhodobé strategie EU a jejích cílů bude i nadále náležitě zohledňovat specifické potřeby zaostávajících regionů, a zejména přetrvávající rozdíly v oblasti infrastruktury a rozvoje lidského kapitálu, a zaměří se zvláště na míru předčasného ukončování školní docházky a negativní dopady tohoto jevu na zaměstnanost; vyzývá Komisi, aby se v této souvislosti zabývala dopadem možného navýšení míry spolufinancování v rámci ESF v příštím období financování; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnívá se, že je v rámci programování a provádění ESI fondů pro povzbuzení hospodářského růstu, udržitelného rozvoje a vytváření pracovních míst nezbytné skutečné vyvážení mezi strukturálními zásahy, sociálními politikami a průmyslovými politikami, a že je proto třeba kombinovat granty a finanční nástroje a získat dodatečnou finanční podporu, a pomoci tak odstranit přetrvávající nedostatky; v této souvislosti zdůrazňuje, že pokud to ekonomický výhled umožňuje, je třeba upřednostnit nízkorizikové finanční nástroje před těmi vysokorizikovými; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že politika soudržnosti může sloužit jako nástroj k nápravě rozdílů a nerovnováh v konkurenceschopnosti a makroekonomických asymetrií mezi regiony tím, že podpoří vytváření atraktivního a udržitelného prostředí pro podniky a občany; zdůrazňuje, že se zjistilo, že v regionech s nízkým růstem patří mezi hlavní problémy získávání úvěrů, vymáhání smluv a ochrana minoritních investorů, zatímco v regionech s nízkými příjmy jsou nejpalčivějšími otázkami řešení platební neschopnosti, dodávky elektřiny a vymahatelnost smluv; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poznamenává, že zaostávající regiony jsou pod značným migračním tlakem; je přesvědčen o tom, že ESI fondy mohou k řešení tohoto problému významně přispět pouze tehdy, bude-li zároveň účinně uplatňována zásada solidarity; domnívá se, že uprchlíci a migranti, kteří jsou pod mezinárodní ochranou, by měli získat odpovídající odbornou přípravu a vzdělání za účelem jejich integrace na trhu práce; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstatuje, že mnohé z problémů zaostávajících regionů se podobají problémům, s nimiž se potýkají nejvzdálenější regiony; vítá proto strategii, kterou Komise navrhla ve svém sdělení nazvaném „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ (9); |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se, že v zájmu naplnění potenciálu zaostávajících regionů by v rámci politiky soudržnosti měla být zvažována kritéria demografického a sociálního rozvoje, jako například regionální index sociálního pokroku, a environmentální a jiné ukazatele společně s HDP, a že je třeba je začlenit do budoucích zpráv Komise o zaostávajících regionech; |
| --- | --- |

14.

| 15. | upozorňuje na negativní dopady hospodářské a finanční krize zejména na regiony s nízkým růstem, které se projevily snížením rozpětí rozpočtových politik a následným provedením škrtů v oblasti veřejných investic; na druhou stranu zdůrazňuje význam snižování dluhu pro odstranění rozpočtového schodku a uzpůsobení veřejných investic požadavkům růstu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnívá se, že politika soudržnosti má pozitivní vliv na vytváření růstu a pracovních míst; zdůrazňuje, že společně dohodnutý postoj k paktu o stabilitě a růstu týkající se flexibility pro cyklické podmínky, strukturálních reforem a vládních investic určených k provádění hlavních strukturálních reforem a obdobných projektů by měl být uplatňován tak, aby se podařilo dosáhnout cílů strategie Evropa 2020; je si vědom toho, že je nezbytné vyjasnit koncepci a oblast působnosti strukturálních reforem v rámci politiky soudržnosti; poznamenává však, že strukturální reformy prováděné v členských státech a regionech v rámci podpůrných programů mohou v rámci politiky soudržnosti dosáhnout lepších výsledků v oblasti investic; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá k posílení kroků vedoucích k většímu sblížení mezi všemi regiony, včetně opatření k zajištění jejich odolnosti vůči náhlým otřesům; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatuje, že dostupnost úvěrů je v zaostávajících regionech obtížnější, zejména v regionech s nízkými příjmy, a to z důvodu vyšších úrokových sazeb a do jisté míry také neochoty úvěrového systému podstupovat riziko; zdůrazňuje, že je důležité usnadnit přístup k úvěrům, aby se podpořily malé a střední podniky, nové obchodní modely a růst v zaostávajících regionech; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že fondy EU pro rozvoj venkova jsou důležité pro posílení odolnosti ekonomiky a územní soudržnosti těchto regionů, ale také pro posílení konkurenceschopnosti, investic a příležitostí ke spolupráci; uznává proto, že činnost místních akčních skupin je přínosná pro vypracování místních strategií; navrhuje, aby Komise prozkoumala možnost předložení návrhu, na jehož základě by byl širší podíl podpory vyčleněn na komunitně vedený místní rozvoj, což napomůže jak řešení problémů, tak budování kapacit; připomíná, že zaostávající regiony často dosahují na finanční podporu jen s obtížemi a narážejí na byrokratická a správní prodlení, která brání využívání fondů EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnívá se, že v rámci stávajícího rámce makroekonomických podmínek určovaných evropským semestrem by se mohlo usilovat o pozitivní pobídky pro tyto regiony; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bere na vědomí význam, jaký má pro účinnou celkovou výkonnost ESI fondů řádná správa ekonomických záležitostí, přičemž konečným cílem je odstranit nedostatky a zabránit prodlevám; přiklání se proto k názoru, že je třeba pečlivě analyzovat a následně přezkoumat samotnou podstatu propojení evropského semestru s politikou soudržnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je přesvědčen, že solidarita, větší institucionální kapacita, dodržování zásady řádné správy věcí veřejných, lepší propojenost a digitalizace v těchto regionech má výrazný vliv na jejich hospodářský růst a na účelnější využívání stávajících zdrojů; upozorňuje proto na otázku podpory a zlepšování kvality správy a institucí v dotčených regionech; vyzývá Komisi a členské státy, aby šířily příklady osvědčených postupů týkajících se účinnější veřejné správy, neboť účinná správa je pro zaostávající regiony základním doporučením; |
| --- | --- |

22.

| 23. | v této souvislosti zdůrazňuje význam zásady partnerství a víceúrovňové správy, které je třeba posilovat, aniž by byla dotčena zásada subsidiarity; domnívá se, že zapojení všech úrovní vlády a zainteresovaných subjektů do vytváření a provádění strategií a specifických programů a činností zaměřených na tyto regiony je zásadní pro vytvoření účinné evropské přidané hodnoty pro občany; |
| --- | --- |

23.

| 24. | připomíná význam inovací, digitalizace a zlepšování místních služeb (zdravotnických, sociálních, poštovních) a infrastruktury pro vytváření pozitivního prostředí a budování pevného základu pro posílení růstu a zlepšení soudržnosti v zaostávajících regionech; domnívá se, že jedním ze základních předpokladů životaschopnosti venkovských a horských oblastí je poskytování vysokorychlostního internetového připojení; poukazuje na potenciál víceodvětvových projektů, jež podporují hospodářský, sociální a územní rozvoj využíváním součinnosti mezi evropskými fondy; |
| --- | --- |

24.

| 25. | navrhuje, aby se s cílem přispět k společným cílům Unie vypracovávala v rámci evropského semestru víceletá doporučení pro jednotlivé země s monitorováním a přezkumem v polovině období a aby se tato doporučení vnímala jako pozitivní podněty k zahájení strukturálních reforem, a nikoli jako nástroje, které by mohly bránit v přístupu k investicím v rámci politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnívá se, že opatření spojující účelnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1303/2013, by měla být pečlivě analyzována, a to i se zapojením všech zúčastněných stran; dále se domnívá, že základní princip vztahu mezi ESI fondy a řádnou správou ekonomických záležitostí by měl být s ohledem na další programové období přehodnocen, přičemž by mělo být zohledněno jeho provádění v letech 2014–2020; zastává názor, že Komise by měla zvážit úpravy týkající se propojení evropského semestru s politikou soudržnosti; v této souvislosti navrhuje systém pozitivních pobídek, jejichž rozpětí by bylo stanoveno v novém víceletém finančním rámci (VFR), který by mohl sloužit jako krytí, které by bylo možné použít v případě, kdy budou členské státy splňovat doporučení pro jednotlivé země a další požadavky v rámci evropského semestru; |
| --- | --- |

26.

| 27. | domnívá se, že je obzvláště nezbytné podporovat výrobní a obchodní činnost místních podniků, která je pro zaostávající regiony charakteristická, včetně udržitelného cestovního ruchu, oběhového hospodářství, transformace místní energetiky a výrobků z místní produkce, a inovace zaměřené na malé a střední podniky; domnívá se, že synergie, které vznikají na základě účinné kombinace finančních prostředků od regionálních a celostátních orgánů a z nástrojů EU, přičemž jsou využívány integrované územní investice, by měly přispět k vytváření ekonomických příležitostí, zejména pro mladé lidi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že je důležité využít veškeré příležitosti, které EU nabízí pro udržitelný rozvoj a růst v těchto regionech; domnívá se, že členské státy by měly věnovat zvláštní pozornost zaostávajícím regionům při přípravě operačních a přeshraničních programů spolupráce; připomíná proto, že je důležité podporovat využívání finančních prostředků podléhajících přímému řízení a finančních prostředků z EFSI spolu s příležitostmi, jež nabízí politika soudržnosti, a vše vzájemně koordinovat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje význam spolehlivých, aktuálních, rozčleněných statistických údajů; žádá proto Komisi a Eurostat, aby poskytly co nejpodrobnější a geograficky rozčleněné statistické údaje, které bude možno použít při navrhování vhodných evropských politik soudržnosti, včetně politik zaměřených na zaostávající regiony; v této souvislosti vítá informace, které poskytla zpráva Komise; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Komisi, aby zvážila přezkoumání stávajícího vztahu mezi politikou soudržnosti a správou makroekonomických záležitostí, a připomíná, že legitimita politiky soudržnosti se přímo zakládá na Smlouvách a že je jednou z nejviditelnějších evropských politik a nejdůležitějším projevem evropské solidarity a přidané hodnoty napříč všemi evropskými regiony; domnívá se, že vztah mezi politikou soudržnosti a postupy správy ekonomických záležitostí v rámci evropského semestru musí být vyvážený, reciproční a zaměřený na systém pozitivních pobídek; dále podporuje uznání územního rozměru, které by mohlo být přínosné pro evropský semestr; domnívá se, že je rovněž nezbytné zaujmout vyvážený přístup ke správě ekonomických záležitostí a hospodářským, sociálním a územním cílům politiky soudržnosti uvedeným ve Smlouvách, jakož i k udržitelnému růstu, zaměstnanosti a ochraně životního prostředí; |
| --- | --- |

30.

| 31. | připomíná, že je nezbytné, aby všichni političtí aktéři uznávali úlohu, již sehrává politika soudržnosti jakožto hlavní nástroj evropské hospodářské politiky ve prospěch veřejných i soukromých investic, které zohledňují hospodářské, sociální a územní zvláštnosti regionů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá členské státy, aby v souladu s návrhem uvedeným ve zprávě Komise přijaly celostátní a regionální strategie a programy rozvoje zaměřené na podporu zaostávajících regionů a zlepšování jejich administrativních kapacit, správy a dalších klíčových faktorů růstu; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby poskytla členským státům, regionům a obcím odbornou, profesionální a praktickou pomoc, tak aby byly používány osvědčené postupy a podpořila se digitalizace veřejných služeb; |
| --- | --- |

32.

| 33. | požaduje, aby politika soudržnosti i nadále představovala pro Unii prioritu a aby tomu odpovídala výše přidělených finančních prostředků, která by měla být ambiciózní bez ohledu na tlaky, jež jsou na rozpočet EU vyvíjeny, a aby bylo dosaženo větší součinnosti s jinými fondy EU a aby byla získána doplňková finanční podpora z finančních nástrojů víceletého programového rámce pro období po roce 2020; zdůrazňuje, že by nemělo docházet k oslabování hodnot jako evropská solidarita, které jsou prosazovány v rámci politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | připomíná, že za navrhování a schvalování vhodného legislativního rámce pro budoucí politiku soudržnosti nese odpovědnost Parlament; zdůrazňuje, že je nezbytné zachovat základní úlohu a cíl politiky soudržnosti v souladu s článkem 174 SFEU, aby se nejen dosáhlo sblížení, ale také aby se zabránilo zaostávání jednotlivých území; poukazuje na to, že je třeba zefektivnit pravidla a zajistit optimální rovnováhu mezi zjednodušováním politiky a náležitými kontrolami, přičemž by se měla omezit nadměrná administrativní zátěž; zastává názor, že Komise a členské státy by měly prozkoumat možnost rozšíření působnosti ustanovení článku 7 nařízení (EU) č. 1301/2013 o EFRR tak, aby byla v zaostávajících regionech financována spojení měst s jejich přilehlými oblastmi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzývá Komisi, aby lépe podporovala rozvoj inovačních systémů, jako jsou strategie pro inteligentní specializaci, a posílila interakci mezi podniky, univerzitami a výzkumnými centry v zaostávajících regionech; dále zdůrazňuje, že dobře propojená území jsou zásadní pro činnost výzkumných partnerství včetně iniciativ evropského inovačního partnerství, neboť inovativní postupy tak mohou dále posilovat udržitelný rozvoj zemědělství a přidružených podniků v zaostávajících regionech; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Výboru regionů, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a vládám a vnitrostátním a regionálním parlamentům členských států. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 259.

(3)  Úř. věst. C 181, 19.5.2016, s. 29.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0309.

(5)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0053.

(6)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0245.

(7)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0254.

(8)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0401.

(9)  Sdělení Komise ze dne 24. října 2017 (COM(2017)0623).

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/31

---

P8_TA(2018)0068

Úloha regionů a měst v EU při provádění Pařížské dohody o změně klimatu z konference COP 21

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o úloze regionů a měst v EU při provádění Pařížské dohody o změně klimatu přijaté na 21. konferenci smluvních stran (2017/2006(INI))

(2019/C 162/04)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Rámcovou úmluvu Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a na Kjótský protokol k této úmluvě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Rámcovou úmluvu Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a na Kjótský protokol k této úmluvě,

| — | s ohledem na Pařížskou dohodu, rozhodnutí 1/CP.21 a 21. konferenci smluvních stran (COP21) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a 11. konferenci smluvních stran, která byla zároveň setkáním smluvních stran Kjótského protokolu (CMP11) a konala se ve dnech 30. listopadu až 11. prosince 2015 v Paříži ve Francii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Pařížskou dohodu, rozhodnutí 1/CP.21 a 21. konferenci smluvních stran (COP21) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a 11. konferenci smluvních stran, která byla zároveň setkáním smluvních stran Kjótského protokolu (CMP11) a konala se ve dnech 30. listopadu až 11. prosince 2015 v Paříži ve Francii,

| — | s ohledem na čl. 7 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 Pařížské dohody, v nichž se uznávají místní, krajské a regionální rozměry změny klimatu a opatření v oblasti klimatu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 7 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 Pařížské dohody, v nichž se uznávají místní, krajské a regionální rozměry změny klimatu a opatření v oblasti klimatu,

| — | s ohledem na svůj postoj ze dne 4. října 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ze dne 4. října 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. října 2016 o provádění Pařížské dohody a o konferenci OSN o změně klimatu konající se v roce 2016 v marockém Marrákeši (COP22) (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. října 2016 o provádění Pařížské dohody a o konferenci OSN o změně klimatu konající se v roce 2016 v marockém Marrákeši (COP22) (2),

| — | s ohledem na usnesení ze dne 4. října 2017 o Konferenci OSN o změně klimatu konané v roce 2017 v německém Bonnu (COP23) (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení ze dne 4. října 2017 o Konferenci OSN o změně klimatu konané v roce 2017 v německém Bonnu (COP23) (3),

| — | s ohledem na nové cíle udržitelného rozvoje OSN, a zejména na cíl č. 11: „učinit města a obce inkluzivní, bezpečná, odolná a udržitelná“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nové cíle udržitelného rozvoje OSN, a zejména na cíl č. 11: „učinit města a obce inkluzivní, bezpečná, odolná a udržitelná“,

| — | s ohledem na ustanovení Amsterodamského paktu ustanovujícího městskou agendu pro EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ustanovení Amsterodamského paktu ustanovujícího městskou agendu pro EU,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 9. září 2015 o městském rozměru politik EU (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 9. září 2015 o městském rozměru politik EU (4),

| — | s ohledem na zprávy Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) č. 12/2016 „Urban adaptation to climate change in Europe 2016“[Přizpůsobení se měst změně klimatu v Evropě v roce 2016] a č. 1/2017 „Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016“[Změna klimatu, dopady a zranitelnost v Evropě v roce 2016], |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) č. 12/2016 „Urban adaptation to climate change in Europe 2016“[Přizpůsobení se měst změně klimatu v Evropě v roce 2016] a č. 1/2017 „Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016“[Změna klimatu, dopady a zranitelnost v Evropě v roce 2016],

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. března 2016 nazvané „Po pařížské konferenci: posouzení dopadů Pařížské dohody“(COM(2016)0110), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. března 2016 nazvané „Po pařížské konferenci: posouzení dopadů Pařížské dohody“(COM(2016)0110),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. dubna 2013 nazvané „Strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu“(COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. dubna 2013 nazvané „Strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu“(COM(2013)0216),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského výboru regionů ze dne 8. února 2017 nazvané „Směrem k nové strategii EU pro přizpůsobení se změně klimatu – integrovaný přístup“ (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského výboru regionů ze dne 8. února 2017 nazvané „Směrem k nové strategii EU pro přizpůsobení se změně klimatu – integrovaný přístup“ (5),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 18. července 2014 nazvané „Městská dimenze politik EU – Hlavní rysy městské agendy EU“(COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 18. července 2014 nazvané „Městská dimenze politik EU – Hlavní rysy městské agendy EU“(COM(2014)0490),

| — | s ohledem na článek 8 nařízení o společných ustanoveních (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 (6)), v němž se uvádí, že „cíle fondů ESI jsou sledovány v souladu se zásadou udržitelného rozvoje“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 8 nařízení o společných ustanoveních (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 (6)), v němž se uvádí, že „cíle fondů ESI jsou sledovány v souladu se zásadou udržitelného rozvoje“,

| — | s ohledem na dohodu o partnerství a programy v rámci nařízení o společných ustanoveních, které podle článku 8 zajistí podporu účinného využívání zdrojů a opatření ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o partnerství a programy v rámci nařízení o společných ustanoveních, které podle článku 8 zajistí podporu účinného využívání zdrojů a opatření ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně,

| — | s ohledem na konkrétní tematické cíle podporované prostřednictvím každého ESI fondu, včetně technologického rozvoje a inovací, přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, přizpůsobení se změně klimatu a podpory účinného využívání zdrojů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na konkrétní tematické cíle podporované prostřednictvím každého ESI fondu, včetně technologického rozvoje a inovací, přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, přizpůsobení se změně klimatu a podpory účinného využívání zdrojů,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“(COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“(COM(2010)2020),

| — | s ohledem na pátou hodnotící zprávu Mezivládního panelu pro změnu klimatu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pátou hodnotící zprávu Mezivládního panelu pro změnu klimatu,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0045/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0045/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že nárůst extrémních meteorologických jevů je přímým následkem změny klimatu zapříčiněné člověkem a bude mít stále častěji nepříznivý dopad na mnohé části Evropy, v důsledku čehož budou obydlené ekosystémy zranitelnější; vzhledem k tomu, že podle scénářů Mezivládního panelu pro změnu klimatu by se teplota naší planety mohla do roku 2100 zvýšit o 0,9 °C až 5,8 °C; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že nárůst extrémních meteorologických jevů je přímým následkem změny klimatu zapříčiněné člověkem a bude mít stále častěji nepříznivý dopad na mnohé části Evropy, v důsledku čehož budou obydlené ekosystémy zranitelnější; vzhledem k tomu, že podle scénářů Mezivládního panelu pro změnu klimatu by se teplota naší planety mohla do roku 2100 zvýšit o 0,9 °C až 5,8 °C;

| B. | vzhledem k tomu, že sedmý akční program pro životní prostředí, který bude hlavním směrem evropské politiky životního prostředí do roku 2020, označuje zlepšení udržitelnosti měst v Unii za prioritní cíl spolu se třemi klíčovými horizontálními cíli, jimiž jsou ochrana, zachování a zkvalitnění přírodního bohatství Unie, změna Unie v zelené a konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje a ochrana občanů Unie před environmentálními tlaky a riziky ovlivňujícími jejich zdraví a dobré životní podmínky; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že sedmý akční program pro životní prostředí, který bude hlavním směrem evropské politiky životního prostředí do roku 2020, označuje zlepšení udržitelnosti měst v Unii za prioritní cíl spolu se třemi klíčovými horizontálními cíli, jimiž jsou ochrana, zachování a zkvalitnění přírodního bohatství Unie, změna Unie v zelené a konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje a ochrana občanů Unie před environmentálními tlaky a riziky ovlivňujícími jejich zdraví a dobré životní podmínky;

| C. | vzhledem k tomu, že změna klimatu by mohla zhoršit společenské změny, pokud nebudou podniknuty žádné další kroky; vzhledem k tomu, že by se měly vzít v úvahu důležité migrační toky, které jsou očekávány v důsledku těchto globálních změn klimatu a které vyplývají z pohybů obyvatelstva, jež budou provázeny novými požadavky na infrastrukturu měst; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že změna klimatu by mohla zhoršit společenské změny, pokud nebudou podniknuty žádné další kroky; vzhledem k tomu, že by se měly vzít v úvahu důležité migrační toky, které jsou očekávány v důsledku těchto globálních změn klimatu a které vyplývají z pohybů obyvatelstva, jež budou provázeny novými požadavky na infrastrukturu měst;

| D. | vzhledem k tomu, že podle klíčových zjištění uvedených ve zprávě EEA č. 12/2016 se realita změny klimatu již v EU projevuje v podobě extrémních klimatologických jevů a postupných dlouhodobých důsledků, jako jsou hurikány, bouře, desertifikace, sucha, eroze pevniny a pobřeží, vlny veder, povodně, vzestup hladiny moří, nedostatek vody, lesní požáry a šíření tropických nemocí; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že podle klíčových zjištění uvedených ve zprávě EEA č. 12/2016 se realita změny klimatu již v EU projevuje v podobě extrémních klimatologických jevů a postupných dlouhodobých důsledků, jako jsou hurikány, bouře, desertifikace, sucha, eroze pevniny a pobřeží, vlny veder, povodně, vzestup hladiny moří, nedostatek vody, lesní požáry a šíření tropických nemocí;

| E. | vzhledem k tomu, že v důsledku změny klimatu narůstá riziko, že dojde k vymizení některých druhů rostlin a vyhynutí některých druhů živočichů a k výskytu infekčních onemocnění způsobených klimatickými faktory; vzhledem k tomu, že v oblastech, jako jsou nejvzdálenější regiony a další regiony EU, které mohou být zranitelné z hlediska topografie, se účinky změny klimatu projevují ještě intenzivněji; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v důsledku změny klimatu narůstá riziko, že dojde k vymizení některých druhů rostlin a vyhynutí některých druhů živočichů a k výskytu infekčních onemocnění způsobených klimatickými faktory; vzhledem k tomu, že v oblastech, jako jsou nejvzdálenější regiony a další regiony EU, které mohou být zranitelné z hlediska topografie, se účinky změny klimatu projevují ještě intenzivněji;

| F. | vzhledem k tomu, že nedávné studie ukazují, že různé pozorované změny v životním prostředí a ve společnosti, jako jsou změny lesních druhů, usídlování invazních nepůvodních druhů a propukání chorob, jsou způsobovány nebo zhoršovány globální změnou klimatu, v důsledku čehož se lidé, příroda a ekosystémy, v nichž žijí, stanou zranitelnějšími, nepřijmou-li se konkrétní opatření; vzhledem k tomu, že integrovaná podpora EU, která má zlepšit solidaritu a výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, by pomohla zajistit, aby regiony nejvíce postižené změnou klimatu byly schopny přijmout nezbytná opatření, která jim umožní přizpůsobit se této změně; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že nedávné studie ukazují, že různé pozorované změny v životním prostředí a ve společnosti, jako jsou změny lesních druhů, usídlování invazních nepůvodních druhů a propukání chorob, jsou způsobovány nebo zhoršovány globální změnou klimatu, v důsledku čehož se lidé, příroda a ekosystémy, v nichž žijí, stanou zranitelnějšími, nepřijmou-li se konkrétní opatření; vzhledem k tomu, že integrovaná podpora EU, která má zlepšit solidaritu a výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, by pomohla zajistit, aby regiony nejvíce postižené změnou klimatu byly schopny přijmout nezbytná opatření, která jim umožní přizpůsobit se této změně;

| G. | vzhledem k tomu, že změna klimatu má vliv na sociální rozdíly, které se v EU v posledním desetiletí zvětšují, přičemž se zvyšuje zranitelnost nejslabších skupin obyvatelstva, které jsou méně schopné a mají méně zdrojů k tomu, aby se vyrovnaly s jejími účinky; vzhledem k tomu, že zranitelnost jednotlivců vůči účinkům změny klimatu je do značné míry dána jejich možnostmi přístupu k základním zdrojům, a vzhledem k tomu, že by veřejné orgány měly zaručit přístup k těmto základním zdrojům; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že změna klimatu má vliv na sociální rozdíly, které se v EU v posledním desetiletí zvětšují, přičemž se zvyšuje zranitelnost nejslabších skupin obyvatelstva, které jsou méně schopné a mají méně zdrojů k tomu, aby se vyrovnaly s jejími účinky; vzhledem k tomu, že zranitelnost jednotlivců vůči účinkům změny klimatu je do značné míry dána jejich možnostmi přístupu k základním zdrojům, a vzhledem k tomu, že by veřejné orgány měly zaručit přístup k těmto základním zdrojům;

| H. | vzhledem k tomu, že téměř 72,5 % obyvatel EU, tedy přibližně 359 milionů lidí, žije ve městech; vzhledem k tomu, že EU navíc odpovídá za 9 % celosvětových emisí a 60 až 80 % celosvětové spotřeby energie a přibližně stejně vysoký podíl emisí CO2 připadá na městské oblasti; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že téměř 72,5 % obyvatel EU, tedy přibližně 359 milionů lidí, žije ve městech; vzhledem k tomu, že EU navíc odpovídá za 9 % celosvětových emisí a 60 až 80 % celosvětové spotřeby energie a přibližně stejně vysoký podíl emisí CO2 připadá na městské oblasti;

| I. | vzhledem k tomu, že rozhodnutí v oblasti městské infrastruktury budou mít dopad na schopnost měst čelit změně klimatu; vzhledem k tomu, že města, společnosti a další nestátní subjekty mají potenciál snížit do roku 2020 emise CO2 v rozsahu 2,5–4 miliardy tun; vzhledem k tomu, že regiony a města jsou schopny snížit celosvětové emise o 5 % v zájmu splnění cílů Pařížské dohody, a vzhledem k tomu, že mají potenciál výrazně omezit celosvětové emise; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že rozhodnutí v oblasti městské infrastruktury budou mít dopad na schopnost měst čelit změně klimatu; vzhledem k tomu, že města, společnosti a další nestátní subjekty mají potenciál snížit do roku 2020 emise CO2 v rozsahu 2,5–4 miliardy tun; vzhledem k tomu, že regiony a města jsou schopny snížit celosvětové emise o 5 % v zájmu splnění cílů Pařížské dohody, a vzhledem k tomu, že mají potenciál výrazně omezit celosvětové emise;

| J. | vzhledem k tomu, že v rámci cíle udržitelného rozvoje č. 11 („Učinit města a lidská sídla inkluzivní, bezpečná, odolná a udržitelná“) se má do roku 2020 výrazně zvýšit počet měst a lidských sídel, jež přijmou a budou provádět integrované politiky a plány zaměřené na začleňování, účinné využívání zdrojů, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a odolnost vůči katastrofám, a vypracovat a na všech úrovních uplatňovat ucelený systém řízení rizika katastrof v souladu se sendajským rámcem pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v rámci cíle udržitelného rozvoje č. 11 („Učinit města a lidská sídla inkluzivní, bezpečná, odolná a udržitelná“) se má do roku 2020 výrazně zvýšit počet měst a lidských sídel, jež přijmou a budou provádět integrované politiky a plány zaměřené na začleňování, účinné využívání zdrojů, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a odolnost vůči katastrofám, a vypracovat a na všech úrovních uplatňovat ucelený systém řízení rizika katastrof v souladu se sendajským rámcem pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030;

| K. | vzhledem k tomu, že obecní úřady patří mezi hlavní příjemce finančních prostředků z evropských zdrojů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že obecní úřady patří mezi hlavní příjemce finančních prostředků z evropských zdrojů;

| L. | vzhledem k tomu, že v čl. 7 odst. 2 Pařížské dohody se uznává, že „přizpůsobování se je globální výzvou, které všichni čelí a která má místní, krajské, celostátní, regionální a mezinárodní rozměry“; vzhledem k tomu, že opatření místních orgánů a nestátních subjektů jsou klíčová pro zajištění toho, aby veřejné správy mohly uplatňovat své závazky v rámci globálních klimatických opatření; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v čl. 7 odst. 2 Pařížské dohody se uznává, že „přizpůsobování se je globální výzvou, které všichni čelí a která má místní, krajské, celostátní, regionální a mezinárodní rozměry“; vzhledem k tomu, že opatření místních orgánů a nestátních subjektů jsou klíčová pro zajištění toho, aby veřejné správy mohly uplatňovat své závazky v rámci globálních klimatických opatření;

| M. | vzhledem k tomu, že strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu (COM(2013)0216), jakož i příslušná nařízení EU o evropských strukturálních a investičních (ESI) fondech určují hlavní cíle a související politická opatření, zejména zavedením mechanismů, např. předběžných podmínek a tematických cílů týkajících se klimatu v rámci politiky soudržnosti na období 2014–2020, jako jsou tematický cíl 4: „Podpora přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích“; tematický cíl 5: „Podpora přizpůsobení se změně klimatu, prevence a řízení rizik“a tematický cíl 6: „Zachování a ochrana životního prostředí a podpora účinného využívání zdrojů“, které vedly k většímu a lépe zaměřenému financování opatření v oblasti klimatu v rámci alespoň některých ESI fondů; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu (COM(2013)0216), jakož i příslušná nařízení EU o evropských strukturálních a investičních (ESI) fondech určují hlavní cíle a související politická opatření, zejména zavedením mechanismů, např. předběžných podmínek a tematických cílů týkajících se klimatu v rámci politiky soudržnosti na období 2014–2020, jako jsou tematický cíl 4: „Podpora přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích“; tematický cíl 5: „Podpora přizpůsobení se změně klimatu, prevence a řízení rizik“a tematický cíl 6: „Zachování a ochrana životního prostředí a podpora účinného využívání zdrojů“, které vedly k většímu a lépe zaměřenému financování opatření v oblasti klimatu v rámci alespoň některých ESI fondů;

| N. | vzhledem k tomu, že regiony a města daly najevo své odhodlání, pokud jde o proces UNFCCC, a to prostřednictvím zapojení do iniciativ, jimiž jsou akční program Lima–Paříž a platforma nestátních subjektů pro opatření v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že regiony a města daly najevo své odhodlání, pokud jde o proces UNFCCC, a to prostřednictvím zapojení do iniciativ, jimiž jsou akční program Lima–Paříž a platforma nestátních subjektů pro opatření v oblasti klimatu;

Obecný rámec

| 1. | vítá úlohu, kterou sehrála EU v Pařížské dohodě přijaté na 21. konferenci smluvních stran, jakož i její úlohu světového lídra v boji proti změně klimatu; poukazuje na to, že Evropa má jeden z nejambicióznějších cílů v oblasti změny klimatu na světě; naléhavě žádá, aby bylo zmírňování změny klimatu považováno za důležitou prioritu politik EU v oblasti soudržnosti s cílem splnit a zachovat závazky Pařížské dohody / COP21 podporou inovací v oblasti čisté energie, oběhového hospodářství, energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, aniž by byla dotčena nezbytná opatření pro přizpůsobení se, a zároveň by měla být zachována základní úloha a cíle politiky soudržnosti v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU); |
| --- | --- |

1.

| 2. | schvaluje přístup k řešení změny klimatu, jak jej stanoví cíle udržitelného rozvoje (Organizace spojených národů) a Amsterodamský pakt (městská agenda EU); zdůrazňuje, že se Evropa musí stát skutečným světovým lídrem v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, jak navrhuje Komise, a připomíná, že městská agenda EU přispívá k provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 prostřednictvím cíle inkluzivních, bezpečných a udržitelných měst; bere v této souvislosti v úvahu celou řadu rozdílů mezi evropskými místními orgány a jejich různým potenciálem; požaduje při provádění městské agendy flexibilní, na míru upravený postup, který poskytne pobídky a poradenství, aby bylo možné potenciálu měst plně využít; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že ve svém usnesení ze dne 14. října 2015 nazvaném „Na cestě k uzavření nové mezinárodní dohody o klimatu v Paříži“ (7) žádá členské státy, aby zvážily možnost přijetí doplňujících závazků v oblasti snížení emisí skleníkových plynů; zdůrazňuje potřebu maximální transparentnosti a kontroly procesu COP21; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Komisi a členské státy, aby v souladu se stávajícími právními předpisy EU o opatřeních v oblasti změny klimatu a v návaznosti na žádost Výboru regionů uvedenou v jeho stanovisku ze dne 9. února 2017 nazvaném „Směrem k nové strategii EU pro přizpůsobení se změně klimatu – integrovaný přístup“realizovaly ambiciózní cíle v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadřuje politování nad nezodpovědnými strategiemi ohrožujícími životní prostředí, jako jsou určité hospodářské činnosti a specifická průmyslová odvětví způsobující vysokou míru znečištění, a zdůrazňuje odpovědnost všech vrstev společnosti za přispívání k opatřením, jež jsou nezbytná pro zvrácení trendu, který ohrožuje život na naší planetě; zdůrazňuje skutečnost, že chybí informace o opatřeních přijatých v některých průmyslových odvětvích s cílem bojovat proti následkům znečištění a o hledání méně znečišťujících řešení; vyjadřuje však politování nad tím, že někteří představitelé formující veřejné mínění v oblasti vědy, médií a politiky nadále popírají důkazy o změně klimatu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadřuje politování nad deklarovaným záměrem USA odstoupit od Pařížské dohody a vítá skutečnost, že mnoho nefederálních subjektů, zejména států a měst USA, opětovně potvrdilo své odhodlání plnit cíle stanovené v Pařížské dohodě; vybízí místní a regionální orgány v USA, které se chtějí zapojit do boje proti změně klimatu, aby v rámci svých projektů spolupracovaly s jinými veřejnými a soukromými subjekty a vytvořily s nimi partnerství a aby si v této souvislosti vyměňovaly osvědčené postupy; požaduje novou správu, která by mohla zajistit finanční prostředky na opatření v oblasti klimatu a lepší integraci regionů a měst a jejich zastupitelských orgánů; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že města musí hrát rozhodující úlohu v boji proti změně klimatu, a to v koordinované vzájemné provázanosti s vnitrostátními orgány a svými okolními regiony; vybízí představitele krajů a vnitrostátních vlád k další spolupráci na mezinárodní úrovni prostřednictvím platforem, jako jsou Přátelé měst; domnívá se, že v konkrétním případě integrovaného udržitelného rozvoje měst by měly být místní orgány zmocněny nejen k výběru projektů, ale také k přípravě, navrhování a provádění programů místního rozvoje; zdůrazňuje možné pozitivní aspekty pro růst a ekologická pracovní místa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatuje, že orgány místní správy jsou odpovědné za provádění většiny opatření na zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně a většiny právních předpisů EU v této oblasti; zdůrazňuje potřebu věnovat se v rámci provádění Pařížské dohody urbanistickému plánování, mobilitě, veřejné dopravě a infrastruktuře, energetické náročnosti budov, vzdělávacím kampaním, inteligentním městům, inteligentním sítím a regionálním dotacím; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konstatuje, že starostové měst jsou přímo odpovědní svým voličům za svá rozhodnutí a že mohou jednat účinnějším a rychlejším způsobem a často s bezprostředními výsledky, které mají velký dopad; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá vnitrostátní orgány, aby pomáhaly městům a regionům při naplňování mezinárodních závazků na podporu iniciativ v oblasti klimatu a energetiky na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že změna klimatu a sociální a hospodářské faktory se vzájemně ovlivňují, a proto je zapotřebí zastřešující vize, která bude účinná na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | upozorňuje na společenské náklady a hospodářské dopady způsobené emisemi skleníkových plynů, které v současnosti ovlivňují městskou infrastrukturu, systémy veřejného zdravotnictví a sociální péče, které jsou – v určitých obdobích a v některých městech a regionech – přetížené a čelí nejisté hospodářské situaci; konstatuje, že tyto systémy tak budou vystaveny dodatečnému tlaku a budou muset uspokojovat rostoucí a složitější potřeby; vítá potenciální hospodářské přínosy pro města, která investují a stojí v čele nízkouhlíkové infrastruktury, včetně snížených nákladů na energii, nižších nákladů na údržbu a snížených výdajů na veřejné zdraví, což je výsledkem menšího množství znečišťujících látek; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uznává, že zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně jsou dlouhodobé procesy, které přesahují rámec volebních období a rozhodnutí na místní a regionální úrovni, a požaduje, aby byly vnímány coby zdroj příležitostí v souvislosti s dalšími výzvami, jako je zaměstnanost a opatření ke zlepšení zdraví, kvality života a veřejných služeb; konstatuje, že Pařížská dohoda předpokládá aktivní zapojení zúčastněných stran, jež nejsou stranami dohody, prostřednictvím procesů technického přezkumu v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uznává zásadní úlohu regionů a měst při prosazování vlastní energetické transformace a při prosazování cílů v oblasti klimatu a energetiky; podotýká, že pro testování a uplatňování integrovaných energetických řešení v přímé spolupráci s občany jsou nejvhodnější regiony a městské oblasti; zdůrazňuje, že je potřeba podnítit transformaci energetiky a místní investice do opatření zaměřených na zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně; zdůrazňuje, že inovace v oblasti čisté energie a malé projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů by mohly hrát významnou úlohu při dosahování cílů Pařížské dohody; naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby zajistily přístup k finančním opatřením, která zohlední specifické rysy a dlouhodobou hodnotu místních energetických komunit pro trh s energií, životní prostředí a společnost, a aby podporovaly úlohu jednotlivých výrobců-spotřebitelů v souvislosti s obnovitelnými zdroji za účelem větší soběstačnosti a vlastní výroby; vyzývá města a regiony, aby stály v čele podpory energetické účinnosti a výroby energie z obnovitelných zdrojů s cílem snížit emise skleníkových plynů a znečištění ovzduší; |
| --- | --- |

14.

| 15. | znovu zdůrazňuje, že je nutné, aby regiony uplatňovaly směrnici 2010/31/EU o energetické náročnosti budov a směrnici 2012/27/EU o energetické účinnosti, a požaduje zaměření nebo posílení strukturálních fondů tak, aby bylo možné prosazovat energetickou účinnost ve veřejných budovách a soběstačnost obcí prostřednictvím energie z obnovitelných zdrojů; požaduje, aby kooperativní občanské energetické projekty byly podporovány ze strukturálních fondů EU a pomocí snižování administrativní zátěže na vnitrostátní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatuje, že podle nejnovějších statistických údajů je podíl EU na celosvětových emisích skleníkových plynů přibližně 10 %, a proto nelze negativní trendy v oblasti změny klimatu zvrátit bez celosvětových opatření; poukazuje však na to, že by EU mohla v tomto ohledu hrát vedoucí úlohu, zejména podporou řešení a technologií v oblasti čisté energie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | připomíná, že v městské agendě EU se podporuje nová pracovní metoda, pomocí které lze plně využit potenciálu měst k reakci na problémy spojené s celosvětovými výzvami v oblasti změny klimatu, přičemž zvláštní pozornost je věnována zdokonalení tvorby právních předpisů, přístupu k finančním prostředkům a výměně znalostí; |
| --- | --- |

17.

EU a politika soudržnosti

| 18. | domnívá se, že budoucí víceletý finanční rámec musí v příslušných případech zvýšit své ambice, pokud jde o dosahování cílů v oblasti klimatu, a že musí dojít ke zvýšení podílu prostředků vyčleněných na tento účel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | připomíná závazek vynaložit nejméně 20 % rozpočtu EU na období 2014–2020 (přibližně 212 miliard EUR) na opatření v oblasti klimatu; žádá Komisi a členské státy, aby vzaly řádně na vědomí zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 31 z roku 2016, která varuje, že existuje závažné riziko, že 20% cíl nebude splněn, pokud nebudou přijata doplňková opatření, a vyzývá Komisi, aby Parlament o tomto důležitém tématu průběžně informovala; zdůrazňuje, že v Evropském sociálním fondu ani v politikách v oblasti zemědělství, rozvoje venkova a rybolovu nedošlo k významnému posunu směrem k opatřením v oblasti klimatu a ne všechny potenciální příležitosti k financování opatření souvisejících s klimatem byly plně využity; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na klíčovou úlohu politiky soudržnosti v situaci, kdy je třeba čelit výzvám spojeným se změnou klimatu na regionální a místní úrovni; připomíná, že je nezbytné zvýšit rozpočet na politiku soudržnosti po roce 2020; zdůrazňuje, že politika soudržnosti by měla věnovat zvláštní pozornost městským investicím do kvality ovzduší, oběhového hospodářství, přizpůsobení se změně klimatu, řešení rozvoje zelené infrastruktury a energetické a digitální transformace; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podporuje vytvoření nástroje nákladů a přínosů, který místním samosprávám umožní lépe chápat dopady projektů na snižování emisí uhlíku, a umožní jim plně využívat možnosti financování dostupné na úrovni EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že politika soudržnosti by měla zahrnovat jak hledisko zmírňování změny klimatu, tak hledisko přizpůsobování se této změně, přičemž je třeba mezi nimi rozlišovat, ale zároveň mít na paměti, že je třeba je koordinovat a zavádět jasné mechanismy financování na podporu a podněcování politik a opatření v každé z těchto oblasti; domnívá se, že tyto mechanismy by mohly být uplatňovány prostřednictvím jasných a měřitelných investičních plánů za účasti měst a regionů (včetně veřejných orgánů, průmyslu, zúčastněných stran a občanské společnosti), a že tato účast by měla rovněž zahrnovat fáze provádění a hodnocení; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatuje, že pouze patnáct členských států přijalo akční plán a strategii pro přizpůsobení se změně klimatu a že obsahují jen málo konkrétních opatření pro řešení situace na místě; domnívá se, že budoucí plánování ESI fondů by mělo být lépe provázáno s vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030; zdůrazňuje, že v budoucím víceletém finančním rámci by mělo být dále zlepšováno začleňování cílů v oblasti klimatu, například užším propojením investic v rámci politiky soudržnosti s celkovými plány členských států na dosažení cíle stanoveného pro rok 2030; zdůrazňuje, že proto bude třeba vzít v úvahu cíle EU v oblasti klimatu při hodnocení dohod o partnerství a že operační programy budou muset být i nadále úzce propojeny se strategiemi a plány jednotlivých členských států pro přizpůsobení se změně klimatu, s cílem dosáhnout koordinace a soudržnosti na všech úrovních plánování a řízení, zejména v případech, kdy fondy EU představují vysoký podíl dostupných veřejných prostředků; domnívá se, že v důsledku toho bude při hodnocení operačních programů třeba zvažovat, jak účinně tyto programy přispěly ke snižování emisí skleníkových plynů, a zároveň usilovat o jednotnou metodiku pro měření výkonnosti i jednotný proces monitorování, aby se zabránilo klamavé ekologické reklamě (tzv. „greeen-washing“); |
| --- | --- |

23.

| 24. | naléhavě žádá, aby investice v rámci politiky soudržnosti byly v souladu s účinnou politikou v oblasti klimatu, čímž by se zaručila environmentální udržitelnost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje, že inovační politika a městská dimenze jsou vhodnou oblastí pro součinnost mezi klimatickými cíli a širšími ekonomickými cíli v rámci politiky soudržnosti; vyzývá proto k vytvoření zvláštních ustanovení pro udržitelný městský rozvoj a městskou inovaci, aby se těmto oblastem dostalo v politice soudržnosti po roce 2020 výrazně lepší finanční podpory; |
| --- | --- |

25.

| 26. | žádá jednotlivá partnerství, která se zaměřují na otázky související se zmírňováním změny klimatu v rámci městské agendy EU, aby urychleně přijala a představila své akční plány; dále vyzývá Komisi, aby v budoucích legislativních návrzích vzala v úvahu návrhy uvedené v těchto akčních plánech, zejména pokud jde o lepší regulaci, financování a znalosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že aby bylo možné plnit dlouhodobější cíle Pařížské dohody, je zapotřebí větší soudržnosti investic do dlouhodobé dekarbonizace pro regionální/vnitrostátní/unijní trh jako celek, a vyzývá k přijetí opatření, která by usnadnila přístup k financování pro menší města a regiony; dále zdůrazňuje, že regionům závislým na uhlíku je třeba poskytnout prioritní financování, které umožní hladký přechod k hospodářství s nízkými emisemi, a že je třeba se přednostně zaměřovat na přechod pracovníků z odvětví s vysokými emisemi uhlíku do alternativních zaměstnání; vyzývá Komisi, aby navrhla, že v rámci politiky soudržnosti po roce 2020 by mělo být snížení emisí (spolu s dalšími opatřeními, jako je rekultivační činnost nebo činnosti zaměřené na regeneraci a dekontaminaci bývalých průmyslových areálů) důležitým faktorem při hodnocení výkonnosti operačních programů; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že je důležité používat další finanční nástroje a politiky, jako jsou Evropský fond pro strategické investice, Nástroj pro propojení Evropy a Horizont 2020, za účelem financování projektů, které pomohou ke zmírňování změny klimatu či přizpůsobení se této změně; |
| --- | --- |

28.

| 29. | trvá na tom, aby granty udělované městům a regionům byly nadále hlavní formou financování EU v rámci politiky soudržnosti, a to konkrétně pro opatření v oblasti klimatu; zdůrazňuje však, že přes lepší soudržnost a přesnost ukazatelů dopadů a výsledků v oblasti změny klimatu nejsou tyto ukazatele dostatečné k určení toho, do jaké míry politika soudržnosti přispívá k plnění celkových cílů EU v oblasti klimatu, a domnívá se, že systém monitorování a sledování výdajů v oblasti klimatu potřebuje zdokonalit, aby se dosáhlo toho, že výdaje EU budou mít konkrétní a měřitelný přínos k plnění cílů EU; vyzývá k vytvoření plánu v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, který by monitoroval regionální a místní opatření v oblasti klimatu, a žádá Komisi, aby vyhodnocovala procentní podíl finančních prostředků, který členské státy vynaloží na místní úrovni k omezení emisí skleníkových plynů a k zajištění toho, že se dané území přizpůsobí změně klimatu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uznává úlohu nástrojů integrovaného územního rozvoje, jako jsou integrované územní investice a komunitně vedený místní rozvoj, které mohou města využívat jako doplněk při financování udržitelných strategií městského rozvoje nebo funkčních oblastí; vyzývá k integrovaným místním přístupům a strategiím zdola nahoru za účelem zajištění účinnějšího využívání zdrojů a budování odolnosti a přizpůsobování se dopadům změny klimatu v nejpostiženějších oblastech; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uznává, že ve městech EU je soustředěna velká většina evropských odvětví v oblasti výzkumu a vývoje zaměřených na změnu klimatu; vyzývá Komisi, aby poskytovala větší podporu městům a regionům v oblasti vzdělávání a zvyšování informovanosti, finančního poradenství, poskytování know-how, komunikace, výzkumu a vývoje, vzdělávání týkajícího se ochrany klimatu a poradenství ohledně zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, konkrétně prostřednictvím posílení stávajících nástrojů, jako jsou poradenská a investiční platforma pro města URBIS, URBACT a iniciativa Městská inovativní opatření; žádá Komisi, aby zajistila, že tato odvětví budou plně využívat celosvětovou spolupráci v oblasti výzkumu, a aby tyto nástroje posílila tak, aby místním samosprávám pomáhaly realizovat účelné projekty a získat přístup k možnostem financování za účelem vyzkoušení inovativních řešení v rámci strategií městského rozvoje; žádá, aby krajské orgány zemí mimo EU měly možnost se dobrovolně účastnit iniciativ EU v oblasti vědy, výzkumu a technologií, jako je Horizont 2020, a to formálním i neformálním způsobem, za účelem dosažení společných cílů; domnívá se, že finanční nástroje, například globální klimatické fondy, by měly být přímo dostupné místním orgánům; domnívá se, že je třeba posílit součinnost mezi politikou soudržnosti a výzkumem, aby se zajistilo rychlé zavádění nových technologií s nízkými emisemi uhlíku; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá Komisi, aby zajistila, aby program Horizont 2020 věnoval zvýšenou pozornost a více finančních prostředků na projekty v oblasti inovace a výzkumu týkající se oběhového hospodářství a udržitelných měst; vybízí členské státy, aby s podporou Komise a Evropské investiční banky (EIB) posílily správní kapacity regionů a měst tak, aby mohly plně využívat možností veřejného a soukromého financování dostupného na úrovni EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzývá příslušné orgány, aby se zabývaly problémem odpadů a usilovaly o dosažení skutečného oběhového hospodářství a aby podporovaly jiné způsoby likvidace odpadů, které již nelze opětovně použít ani recyklovat, než je spalování; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnívá se, že v nadcházejícím programovém období bude třeba změnu klimatu začlenit do programů územní spolupráce; poukazuje na významnou úlohu územní spolupráce, přeshraniční spolupráce a makroregionálních strategií, pokud jde o akce uskutečňované regiony a městy, a to jak v rámci EU, tak mimo ni, a připomíná, že je nezbytné tento nástroj posílit z politického i finančního hlediska, a to jak pokud jde o zmírňování změny klimatu, tak přizpůsobování se této změně; zdůrazňuje, že rámec pro uskutečňování společných akcí a politického dialogu mezi vnitrostátními, regionálními a místními činiteli z různých členských států, jako je iniciativa Společenství týkající se příhraničních oblastí (Interreg), je obzvlášť vhodný pro boj se změnou klimatu a pro provádění vhodných opatření zaměřených na zmírňování dopadů této změny; v této souvislosti vítá skutečnost, že sedm z patnácti nadnárodních programů Interreg v celé Evropě financuje strategie, pilotní akce, vzdělávání a nástroje, které městům pomáhají budovat kapacity určené ke snižování emisí CO2 a zmírňování změny klimatu za účelem dosažení cílů EU; |
| --- | --- |

34.

Města a regiony

| 35. | vítá iniciativy, jako je globální pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky, i úlohu, kterou řada měst a regionů zastává v boji proti změně klimatu a v oblasti ochrany životního prostředí; vyzývá města a regiony, aby vzájemně spolupracovaly a aby boj proti změně klimatu ještě intenzivněji a naléhavěji zařazovaly na institucionální program; doporučuje, aby městské orgány prováděly a pravidelně aktualizovaly strategie v oblasti inteligentního dlouhodobého územního plánování i inovativní přístupy, jako je iniciativa inteligentní města; zdůrazňuje, že jsou zapotřebí udržitelné a energeticky účinné projekty v oblasti bydlení a inteligentní budovy, které ušetří energii, investice do obnovitelné energie, ekologické systémy veřejné dopravy, další podpora projektů zaměřených na nízkouhlíková města a regiony a aliancí měst a místních a regionálních samospráv spolupracujících v boji proti globálnímu oteplování; |
| --- | --- |

35.

| 36. | konstatuje, že je důležité uplatňovat rámec pro podávání zpráv založený na objektivních parametrech a ověřených metodikách s cílem sledovat opatření v oblasti klimatu prováděná městy a regiony, a to za účelem sdílení údajů o klimatických závazcích a zvyšování transparentnosti mezi jednotlivými subjekty, pokud jde o plnění cílů v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | připomíná, že odvětví dopravy je také odpovědné za emise skleníkových plynů a znečišťující látky v ovzduší, které jsou nebezpečné pro zdraví a jejichž koncentrace v městském ovzduší je upravena směrnicí (EU) 2016/2284 o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší; domnívá se, že regiony a města mají obrovský potenciál snížit emise skleníkových plynů z dopravy, a zdůrazňuje, že je třeba financovat iniciativy, které usnadňují místní a regionální nízkouhlíkovou mobilitu; zdůrazňuje, že je důležité, aby města převzala vůdčí úlohu při podpoře veřejné dopravy a elektrifikace veřejné a soukromé dopravy, a vyzývá k podpoře řady modelových regionů pro účely výzkumu v oblasti inteligentních a vzájemně propojených dopravních systémů mezi městskými a venkovskými oblastmi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vítá městské iniciativy, jako jsou inteligentní města a inteligentní sítě, jež usilují o snížení emisí skleníkových plynů a zvýšení účinnosti zdrojů; zdůrazňuje, že regiony musí zlepšit opatření týkající se zelených měst prostřednictvím podpory energetiky a digitální transformace a že řešení, jako jsou inteligentní sítě, nabízejí potenciál pro účinnější zásobování domácností a budov energií; uznává, že spolupráce mezi podniky a městy pomáhá při tvorbě inovativních a inkluzivních řešení, a vyzývá k jejich podpoře; zdůrazňuje, že je třeba posílit investice do dalších udržitelných řešení, jako je zelená infrastruktura, a zejména do rozšiřování dřevinného vegetačního pokryvu ve městech; připomíná, že je třeba nejenom snižovat emise, ale také zvyšovat kapacitu půdy absorbovat CO2, a vyzývá ke zvýšené ochraně stávajících a nově vysazených městských lesů v regionech EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdůrazňuje, že místní sezónní produkce potravin snižuje emise skleníkových plynů způsobené přepravou a snižuje tak celkovou uhlíkovou stopu potravin; vyzývá Komisi, aby spolupracovala s potravinářským odvětvím na zvyšování místní a regionální udržitelné produkce potravin, a vítá dobrovolná opatření (například označování semaforem), aby se zajistila viditelnost klimatického dopadu a uhlíkové stopy potravin a dalších produktů; vyzývá k vytvoření celounijních ukazatelů, které by umožnily dobrovolné, avšak srovnatelné označování produktů, a vyzývá místní orgány, aby uskutečňovaly informační kampaně na zvýšení povědomí o uhlíkové stopě potravin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | konstatuje, že opatření ke zmírňování změny klimatu musí být plánována na základě spravedlivého rozdělení úsilí a přínosů mezi jednotlivé zúčastněné strany a že opatření k přizpůsobení se této změně se musí zaměřovat na ochranu nejzranitelnějších skupin obyvatel jako celku; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uznává rozmanitost a zvláštní charakter regionálních zranitelných míst a jejich potenciálu a konstatuje, že problémy, zdroje a nejúčinnější opatření se mohou v jednotlivých oblastech lišit; v důsledku toho připomíná svůj závazek k dodržování zásady subsidiarity a zdůrazňuje, že města a regiony musí mít nezbytné pravomoci a dostatečnou politickou, správní a finanční nezávislost, pokud jde o plánování a provádění samostatných opatření; zdůrazňuje, že města potřebují uzpůsobit své územní plánování prostřednictvím investic do ekologické infrastruktury, mobility, veřejné dopravy a inteligentních rozvodných sítí, aby dosáhla cílů stanovených v Pařížské dohodě; opakuje, že místní a regionální orgány, které představují úrovně správy nejbližší jednotlivým občanům a jsou také nejblíže dopadům vyplývajícím ze změny klimatu, mají na řadu problémů nejkomplexnější náhled, a zdůrazňuje, že je důležité místním a regionálním orgánům poskytovat administrativní kapacitu a finanční nástroje k tvorbě individuálně přizpůsobených řešení pro zmírňování změny klimatu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá k účinnější, plně transparentní víceúrovňové správě, která by mohla lépe zapojovat místní samosprávy, regiony a města i jejich zastupitelské orgány do rozhodovacího procesu EU a do procesu UNFCCC; vyzývá k podpoře a zajišťování koordinace mezi všemi veřejnými orgány i k zapojování veřejnosti a podpoře sociálních a hospodářských zúčastněných stran, a vyzývá Komisi, aby podporovala koordinaci a výměnu informací a osvědčených postupů mezi členskými státy, regiony, místními komunitami a městy; zdůrazňuje, že je třeba podporovat participativní modely místní správy; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vítá rozhodnutí Mezivládního panelu pro změnu klimatu vypracovat zvláštní zprávu o městech a klimatu v roce 2023, což je závazek, který bude stimulovat intenzivnější výzkum významu měst v boji proti změně klimatu; domnívá se, že města by měla poskytnout vstupní informace do příští zprávy o světovém klimatu v roce 2018; domnívá se také, že města a regiony mohou ovlivňovat tvorbu politik v návaznosti na Pařížskou dohodu tím, že budou uplatňovat strategický přístup k řešení globálního oteplování a podporovat opatření v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně v městských oblastech, v nichž žije více než polovina světové populace; vyzývá Komisi, aby prosazovala víceúrovňový pohled na opatření v oblasti změny klimatu s cílem podpořit inkluzivní režim v oblasti klimatu, který uznává opatření přijímaná místními a krajskými orgány; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá vnitrostátní orgány, aby se snažily o dosažení decentralizace a lépe dodržovaly zásadu subsidiarity, a umožnily tak místním a regionálním orgánům hrát v boji proti změně klimatu významnější úlohu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | konstatuje, že mnohé průmyslové subjekty investují do ekologické transformace a zavázaly se k politice dekarbonizace; uznává, že spolupráce mezi podniky a městy vytváří inovativní a inkluzivní řešení, pokud jde o opatření v oblasti změny klimatu, a pomáhá EU dosahovat jejích cílů; připomíná, že průmysl hraje klíčovou úlohu při financování městských oblastí a překonávání nedostatku investic; vyzývá k podpoře partnerství mezi městy a podniky; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že inteligentní plánování a investice do nízkouhlíkové městské infrastruktury odolné vůči změnám klimatu mohou zlepšit životní prostředí a kvalitu života občanů, vytvářet pracovní místa a stimulovat místní a regionální hospodářství; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá města a regiony, aby využívaly iniciativy EU, jako jsou Městská inovativní opatření, a zaváděly jejich prostřednictvím pilotní projekty v oblasti udržitelného městského rozvoje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vítá iniciativu „Women4Climate“a zapojení soukromého sektoru do této iniciativy, která by měla přispět k širšímu zapojení ženských osobností do boje proti změně klimatu, což by posílilo jejich vůdčí schopnosti a podpořilo příští generaci ženských osobností v boji proti změně klimatu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uznává zvláštní odpovědnost měst, pokud jde o boj proti změně klimatu, vzhledem k tomu, že jsou odpovědné za 70 % globálních emisí CO2, a připomíná závazek Parlamentu dosáhnout úspěšného globálního rozšíření paktu Starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky, včetně iniciativy pro přizpůsobení se změně klimatu (iniciativa „Mayors Adapt“), memoranda o porozumění „Under 2 Degrees“, Amsterodamského paktu a iniciativy „Regions Adapt“; domnívá se, že závazky přijaté v prohlášení z pařížské radnice v roce 2015 budou splněny pouze prostřednictvím spolupráce s globálním paktem starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky, a vyzývá všechna města v EU i mimo ni, aby se k tomuto paktu připojila aniž by to mělo vliv na jejich účast v ostatních odvětvových a institucionálních sítích s týmiž cíli, aby přijímala ambiciózní opatření v oblasti klimatu a organizovala výměny zkušeností s osvědčenými postupy; konstatuje, že řada akčních plánů předložených městy obsahuje závazky do roku 2020, a proto naléhavě žádá, aby tato města přijala další závazky do roku 2030; je přesvědčen, že EU by měla městům i nadále poskytovat nezávislost při plánování jejich strategií na zmírňování změny klimatu, jelikož to často vede k ambicióznějším cílům; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdůrazňuje, že je třeba jasně poukázat na úlohu místní a regionální samosprávy v Pařížské dohodě s cílem zajistit dlouhodobou reakci na změnu klimatu; zdůrazňuje, že EU musí s městy a regiony na místě pracovat tak, aby tyto regiony a města byly lépe propojeny a aby byly udržitelnější, budovat energeticky účinné obce a rozvíjet inteligentnější sítě městské dopravy; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je přesvědčen, že je třeba podporovat předávání znalostí a zkušeností na místní i regionální úrovni, a to s ohledem na bohaté zkušenosti nabyté jednotlivými regiony a městy, jakož i některými regionálními agenturami pro ochranu životního prostředí a pro energetiku; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je přesvědčen, že evropské a mezinárodní či celosvětové organizace a sdružení či sítě měst, obcí a regionů by měly být využívány za účelem dosažení lepší spolupráce při řešení problémů způsobených změnou klimatu na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | konstatuje, že v průběhu 22. konference OSN o změně klimatu v Marrákeši místní a regionální orgány vypracovaly „marrákešský akční plán“, který zdůrazňuje potřebu většího přímého zapojení místních orgánů, které by měly být formálně považovány za součást oficiálních diskusí o změně klimatu, nikoli mít tentýž status jako nestátní subjekty, jako jsou například nevládní organizace a soukromý sektor; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropskému výboru regionů, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, členským státům a vnitrostátním a regionálním parlamentům členských států. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0363.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0383.

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0380.

(4)  Úř. věst. C 316, 22.9.2017, s. 124.

(5)  Úř. věst. C 207, 30.6.2017, s. 51.

(6)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320.

(7)  Úř. věst. C 349, 17.10.2017, s. 67.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/40

---

P8_TA(2018)0069

Pokyny k rámci pro budoucí vztahy EU a Spojeného království

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o rámci budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím (2018/2573(RSP))

(2019/C 162/05)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU) a Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU) a Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie ze dne 7. prosince 2000 (dále jen „Listina“), která byla vyhlášena dne 12. prosince 2007 ve Štrasburku a vstoupila v platnost společně s Lisabonskou smlouvou v prosinci 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie ze dne 7. prosince 2000 (dále jen „Listina“), která byla vyhlášena dne 12. prosince 2007 ve Štrasburku a vstoupila v platnost společně s Lisabonskou smlouvou v prosinci 2009,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. dubna 2017 o jednáních se Spojeným královstvím poté, co oznámilo svůj záměr vystoupit z Evropské unie (1), a na své usnesení ze dne 3. října 2017 (2) a ze dne 13. prosince 2017 (3) o stavu jednání se Spojeným královstvím, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. dubna 2017 o jednáních se Spojeným královstvím poté, co oznámilo svůj záměr vystoupit z Evropské unie (1), a na své usnesení ze dne 3. října 2017 (2) a ze dne 13. prosince 2017 (3) o stavu jednání se Spojeným královstvím,

| — | s ohledem na pokyny Evropské rady (článek 50) ze dne 29. dubna 2017 v návaznosti na oznámení Spojeného království podle článku 50 SEU a na přílohu k rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017, která obsahuje směrnice pro sjednání dohody se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pokyny Evropské rady (článek 50) ze dne 29. dubna 2017 v návaznosti na oznámení Spojeného království podle článku 50 SEU a na přílohu k rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017, která obsahuje směrnice pro sjednání dohody se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie,

| — | s ohledem na společnou zprávu vyjednavačů Evropské unie a vlády Spojeného království ze dne 8. prosince 2017 o pokroku v první fázi jednání podle článku 50 SEU o spořádaném vystoupení Spojeného království z Evropské unie a na návrh dohody o vystoupení, který dne 28. února 2018 předložila Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou zprávu vyjednavačů Evropské unie a vlády Spojeného království ze dne 8. prosince 2017 o pokroku v první fázi jednání podle článku 50 SEU o spořádaném vystoupení Spojeného království z Evropské unie a na návrh dohody o vystoupení, který dne 28. února 2018 předložila Komise,

| — | s ohledem na pokyny Evropské rady (článek 50) ze dne 15. prosince 2017 a na přílohu k rozhodnutí Rady ze dne 29. ledna 2018, kterým se doplňuje rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017 o zmocnění k zahájení jednání se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o dohodě o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pokyny Evropské rady (článek 50) ze dne 15. prosince 2017 a na přílohu k rozhodnutí Rady ze dne 29. ledna 2018, kterým se doplňuje rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017 o zmocnění k zahájení jednání se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o dohodě o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie,

| — | s ohledem na čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 123 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že účelem jednání mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii (SEU) je zajistit spořádané vystoupení Spojeného království z EU; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že účelem jednání mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii (SEU) je zajistit spořádané vystoupení Spojeného království z EU;

| B. | vzhledem k tomu, že podle článku 50 SEU musí dohoda o podmínkách vystoupení Spojeného království přihlížet k rámci jeho budoucích vztahů s Unií; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle článku 50 SEU musí dohoda o podmínkách vystoupení Spojeného království přihlížet k rámci jeho budoucích vztahů s Unií;

| C. | vzhledem k tomu, že od prosince 2017 se podařilo dosáhnout dostatečného pokroku v jednání o otázkách rozluky, takže je nyní vhodné začít jednat o rámci budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím, bude-li ovšem dosaženo srovnatelného pokroku v jednáních o návrhu dohody o vystoupení, který předložila Komise; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že od prosince 2017 se podařilo dosáhnout dostatečného pokroku v jednání o otázkách rozluky, takže je nyní vhodné začít jednat o rámci budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím, bude-li ovšem dosaženo srovnatelného pokroku v jednáních o návrhu dohody o vystoupení, který předložila Komise;

| D. | vzhledem k tomu, že tato jednání budou moci začít poté, co orgány EU dají hlavnímu vyjednavači EU mandát k jejich zahájení; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že tato jednání budou moci začít poté, co orgány EU dají hlavnímu vyjednavači EU mandát k jejich zahájení;

| E. | vzhledem k tomu, že dohoda o rámci budoucích vztahů bude chápána jako nedílná součást celkového ujednání o vystoupení a bude faktorem při rozhodování Evropského parlamentu o udělení souhlasu; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dohoda o rámci budoucích vztahů bude chápána jako nedílná součást celkového ujednání o vystoupení a bude faktorem při rozhodování Evropského parlamentu o udělení souhlasu;

| F. | vzhledem k tomu, že je v zájmu všech stran, aby rámec budoucích vztahů byl definován co nejpodrobněji; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že je v zájmu všech stran, aby rámec budoucích vztahů byl definován co nejpodrobněji;

| G. | vzhledem k tomu, že Spojené království se po vystoupení stane třetí zemí, ať bude dohoda o rámci jeho budoucích vztahů s EU jakákoli; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Spojené království se po vystoupení stane třetí zemí, ať bude dohoda o rámci jeho budoucích vztahů s EU jakákoli;

| H. | vzhledem k tomu, že kromě informací obsažených s oznámení Spojeného království ze dne 29. března 2017, v němž oznámilo svůj záměr vystoupit z Evropské unie, pronesla předsedkyně vlády Spojeného království řadu projevů (dne 17. ledna 2017 v Lancaster House, dne 22. září 2017 ve Florencii, dne 17. února 2018 v Mnichově a naposledy dne 2. března 2018 v Mansion House); vzhledem k tomu, že dosud nepřednesla koherentní vizi budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že kromě informací obsažených s oznámení Spojeného království ze dne 29. března 2017, v němž oznámilo svůj záměr vystoupit z Evropské unie, pronesla předsedkyně vlády Spojeného království řadu projevů (dne 17. ledna 2017 v Lancaster House, dne 22. září 2017 ve Florencii, dne 17. února 2018 v Mnichově a naposledy dne 2. března 2018 v Mansion House); vzhledem k tomu, že dosud nepřednesla koherentní vizi budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím;

| I. | vzhledem k tomu, že Spojené království a Evropská unie zůstanou blízkými sousedy a budou mít i nadále mnoho společných zájmů; vzhledem k tomu, že za vhodný rámec budoucích vztahů, který by zajišťoval ochranu a prosazování společných zájmů, včetně nových obchodních vztahů, by bylo možné považovat úzký vztah ve formě dohody o přidružení mezi EU a Spojeným královstvím; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Spojené království a Evropská unie zůstanou blízkými sousedy a budou mít i nadále mnoho společných zájmů; vzhledem k tomu, že za vhodný rámec budoucích vztahů, který by zajišťoval ochranu a prosazování společných zájmů, včetně nových obchodních vztahů, by bylo možné považovat úzký vztah ve formě dohody o přidružení mezi EU a Spojeným královstvím;

| J. | vzhledem k tomu, že výhodou dohody o přidružení jako rámce budoucích vztahů je to, že je flexibilním nástrojem umožňujícím spolupráci různého rozsahu v širokém spektru různých oblastí; vzhledem k tomu, že tato spolupráce bude vyžadovat, aby obě strany zachovávaly vysoké standardy a plnily své mezinárodní závazky v řadě oblastí; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že výhodou dohody o přidružení jako rámce budoucích vztahů je to, že je flexibilním nástrojem umožňujícím spolupráci různého rozsahu v širokém spektru různých oblastí; vzhledem k tomu, že tato spolupráce bude vyžadovat, aby obě strany zachovávaly vysoké standardy a plnily své mezinárodní závazky v řadě oblastí;

| K. | vzhledem k tomu, že je důležité, aby byly ochráněny dohody EU se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, včetně Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP); |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že je důležité, aby byly ochráněny dohody EU se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, včetně Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP);

| L. | vzhledem k tomu, že EU a Spojené království jako členský stát opouštějící Unii jsou v prvé řadě povinny zajistit komplexní a reciproční přístup k ochraně práv občanů EU žijících ve Spojeném království a občanů Spojeného království žijících v EU-27; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že EU a Spojené království jako členský stát opouštějící Unii jsou v prvé řadě povinny zajistit komplexní a reciproční přístup k ochraně práv občanů EU žijících ve Spojeném království a občanů Spojeného království žijících v EU-27;

| M. | vzhledem k tomu, že pokud má být zachována Velkopáteční dohoda z roku 1998 ve všech svých částech a práva obyvatel Severního Irska, musí Spojené království dostát svému závazku, že zajistí, aby nedošlo ke zpřísnění hraničního režimu na irském ostrově, a to prostřednictvím podrobných návrhů předložených v rámci jednání o rámci budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím, ve formě specifických řešení pro Severní Irsko, nebo tím, že bude zachováno sladění regulace s acquis EU; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že pokud má být zachována Velkopáteční dohoda z roku 1998 ve všech svých částech a práva obyvatel Severního Irska, musí Spojené království dostát svému závazku, že zajistí, aby nedošlo ke zpřísnění hraničního režimu na irském ostrově, a to prostřednictvím podrobných návrhů předložených v rámci jednání o rámci budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím, ve formě specifických řešení pro Severní Irsko, nebo tím, že bude zachováno sladění regulace s acquis EU;

| N. | vzhledem k tomu, že má-li být odvrácen scénář „pádu z okraje útesu“při odchodu z EU a mají-li mít vyjednavači Spojeného království a Evropské unie možnost vyjednat dohodu o budoucích vztazích, bude nezbytné stanovit přechodná opatření, jejichž součástí bude prodloužení plné platnost acquis EU; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že má-li být odvrácen scénář „pádu z okraje útesu“při odchodu z EU a mají-li mít vyjednavači Spojeného království a Evropské unie možnost vyjednat dohodu o budoucích vztazích, bude nezbytné stanovit přechodná opatření, jejichž součástí bude prodloužení plné platnost acquis EU;

| O. | vzhledem k tomu, že je vhodné, aby se orgány EU a členské státy spolu s veřejnoprávními a soukromoprávními institucemi připravovaly na všechny eventuality, které by mohly být výsledkem jednání; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že je vhodné, aby se orgány EU a členské státy spolu s veřejnoprávními a soukromoprávními institucemi připravovaly na všechny eventuality, které by mohly být výsledkem jednání;

| P. | vzhledem k tomu, že mají-li orgány EU a členské státy chránit zájmy Unie a jejích občanů v dalších fázích jednání, zejména pokud jde o rámec budoucích vztahů, ale také o úspěšné a včasné dokončení jednání, musí postupovat jednotně; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že mají-li orgány EU a členské státy chránit zájmy Unie a jejích občanů v dalších fázích jednání, zejména pokud jde o rámec budoucích vztahů, ale také o úspěšné a včasné dokončení jednání, musí postupovat jednotně;

| 1. | připomíná, že podle čl. 50 odst. 2 SEU musí dohoda o podmínkách vystoupení členského státu z EU přihlížet k rámci jeho budoucích vztahů s Unií; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatuje, že tento rámec budoucích vztahů by měl mít podobu politického prohlášení doprovázejícího dohodu o vystoupení; zdůrazňuje, že Evropský parlament bude obsah tohoto prohlášení posuzovat, až bude požádán o vyslovení souhlasu s dohodou o vystoupení; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opakuje, že mezinárodní dohoda o novém vztahu mezi EU a Spojeným království bude moci být formálně vyjednána až poté, co Spojené království opustí EU a stane se třetí zemí; připomíná, že tuto dohodu bude možné uzavřít, pouze pokud bude Evropský parlament do tohoto procesu plně zapojen a udělí svůj konečný souhlas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že Evropský parlament udělí svůj souhlas s rámcem budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím pouze tehdy, bude-li přísně v souladu s následujícími zásadami:






  — | třetí země nesmí mít stejná práva a výhody jako členský stát Evropské unie nebo člen Evropského sdružení volného obchodu (EFTA) či Evropského hospodářského prostoru (EHP), |
| --- | --- | --- |

4.

—

třetí země nesmí mít stejná práva a výhody jako členský stát Evropské unie nebo člen Evropského sdružení volného obchodu (EFTA) či Evropského hospodářského prostoru (EHP),

| — | musí být zajištěna integrita a řádné fungování vnitřního trhu, celní unie a čtyř svobod a není možné, aby existovaly odlišné podmínky pro různá odvětví, |
| --- | --- |

—

musí být zajištěna integrita a řádné fungování vnitřního trhu, celní unie a čtyř svobod a není možné, aby existovaly odlišné podmínky pro různá odvětví,

| — | musí být zachována autonomie rozhodovacího procesu EU, |
| --- | --- |

—

musí být zachována autonomie rozhodovacího procesu EU,

| — | musí být zaručen právní řád EU, a tedy i úloha Soudního dvora Evropského unie, |
| --- | --- |

—

musí být zaručen právní řád EU, a tedy i úloha Soudního dvora Evropského unie,

| — | musí být nadále dodržovány demokratické zásady, lidská práva a základní svobody – jak jsou definovány zejména ve Všeobecné deklaraci lidských práv OSN, Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod a jejích protokolech, v Evropské sociální chartě, Římském statutu Mezinárodního trestního soudu a dalších mezinárodních smlouvách OSN a Rady Evropy v oblasti lidských práv – a zásada právního státu, |
| --- | --- |

—

musí být nadále dodržovány demokratické zásady, lidská práva a základní svobody – jak jsou definovány zejména ve Všeobecné deklaraci lidských práv OSN, Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod a jejích protokolech, v Evropské sociální chartě, Římském statutu Mezinárodního trestního soudu a dalších mezinárodních smlouvách OSN a Rady Evropy v oblasti lidských práv – a zásada právního státu,

| — | musí být zajištěny rovné podmínky, zejména pokud jde o to, že Spojené království musí dodržovat normy vyplývající z mezinárodních závazků a právních předpisů a politik Unie v oblasti spravedlivé soutěže založené na pravidlech, včetně státních podpor, sociálních práv a práv pracovníků, a zejména o srovnatelnou úroveň sociální ochrany a záruk proti sociálnímu dumpingu, ochranu životního prostředí, změnu klimatu, ochranu spotřebitele, veřejné zdraví, hygienické a fytosanitární předpisy, zdraví a dobré životní podmínky zvířat, daňovou politiku včetně boje proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, praní peněz, ochranu údajů a soukromí, spolu s důsledným mechanismem k zajištění shody, |
| --- | --- |

—

musí být zajištěny rovné podmínky, zejména pokud jde o to, že Spojené království musí dodržovat normy vyplývající z mezinárodních závazků a právních předpisů a politik Unie v oblasti spravedlivé soutěže založené na pravidlech, včetně státních podpor, sociálních práv a práv pracovníků, a zejména o srovnatelnou úroveň sociální ochrany a záruk proti sociálnímu dumpingu, ochranu životního prostředí, změnu klimatu, ochranu spotřebitele, veřejné zdraví, hygienické a fytosanitární předpisy, zdraví a dobré životní podmínky zvířat, daňovou politiku včetně boje proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, praní peněz, ochranu údajů a soukromí, spolu s důsledným mechanismem k zajištění shody,

| — | musí být zachovány dohody mezi EU a třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, včetně dohody o EHP, a zajištěna celková vyváženost těchto vztahů, |
| --- | --- |

—

musí být zachovány dohody mezi EU a třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, včetně dohody o EHP, a zajištěna celková vyváženost těchto vztahů,

| — | musí být zachována finanční stabilita EU a zajištěn soulad s jejím systémem a standardy v oblasti regulace a dohledu a jejich uplatňování, |
| --- | --- |

—

musí být zachována finanční stabilita EU a zajištěn soulad s jejím systémem a standardy v oblasti regulace a dohledu a jejich uplatňování,

| — | musí být zajištěna náležitá rovnováha mezi právy a povinnostmi, včetně odpovídajících finančních příspěvků; |
| --- | --- |

—

musí být zajištěna náležitá rovnováha mezi právy a povinnostmi, včetně odpovídajících finančních příspěvků;

| 5. | opakuje, že dohoda o přidružení, který by mohla být vyjednána a uzavřena mezi EU a Spojeným královstvím podle článku 8 SEU a článku 217 SFEU po vystoupení Spojeného království z EU, by mohla vytvořit vhodný rámec budoucích vztahů a zajistit jednotný režim, který by zahrnoval i kvalitní mechanismus řešení sporů, takže by nemusely být uzavírány další bilaterální smlouvy a neopakovaly se nedostatky, které provázejí vztah EU se Švýcarskem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | navrhuje, aby byly tyto budoucí vztahy založeny na následujících čtyřech pilířích:






  — | obchodní a hospodářské vztahy, |
| --- | --- | --- |

6.

—

obchodní a hospodářské vztahy,

| — | zahraniční politika, bezpečnostní spolupráce a rozvojová spolupráce, |
| --- | --- |

—

zahraniční politika, bezpečnostní spolupráce a rozvojová spolupráce,

| — | vnitřní bezpečnost, |
| --- | --- |

—

vnitřní bezpečnost,

| — | tematická spolupráce; |
| --- | --- |

—

tematická spolupráce;

Rámec pro budoucí vztahy

| 7. | poukazuje na to, že díky sdílenému základu společných hodnot Evropské unie a Spojeného království, jejich úzkým vzájemným vazbám a sladěné regulaci prakticky ve všech oblastech, jejich geografické blízkosti a společné historii, k níž patří i více než čtyřicetileté členství Spojeného království v EU, a úloze Spojeného království jako stálého člena Rady bezpečnosti OSN a člena NATO zůstane Spojené království i nadále významným partnerem EU ve všech výše uvedených pilířích a je v zájmu obou stran navázat partnerský vztah, který zajistí další spolupráci; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatuje však, že tato spolupráce se Spojeným královstvím jako třetí zemí může probíhat pouze v souladu se zásadami uvedenými v bodě 4 tohoto usnesení; připomíná, že EU má závazná společná pravidla, společné instituce a společné orgány pro dohled, prosazování předpisů a státní zakázky a že třetí země, i pokud mají identickou legislativu nebo jsou jejich právní předpisy plně sladěny s acquis, nemohou mít stejné výhody ani přístup na trh jako členské státy EU, například pokud jde o čtyři svobody a finanční příspěvky z unijního rozpočtu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | domnívá se, že dohoda o budoucích vztazích by měla zahrnovat zvláštní ustanovení o pohybu občanů z EU do Spojeného království a opačným směrem po skončení přechodného období, což by mělo být odpovídat úrovni spolupráce ve čtyřech pilířích uvedených níže; |
| --- | --- |

9.

| 10. | připomíná, že s jakoukoli budoucí dohodou mezi EU a Spojeným královstvím bude muset vyslovit souhlas Evropský parlament; zdůrazňuje, že ve všech fázích postupu podle článků 207, 217 a 218 SFEU a příslušné judikatury musí být Evropský parlament okamžitě a plně informován; |
| --- | --- |

10.

i)   Obchodní a hospodářské vztahy

| 11. | opakuje, že nejlepším řešením pro Spojené království i EU-27 by bylo, kdyby se Spojené království nadále podílelo na vnitřním trhu a celní unii, což je ostatně jediným řešením, které nadále zajistí bezproblémový obchod a plně zachová výhody našich hospodářských vztahů; připomíná, že účast na vnitřním trhu vyžaduje plné dodržování čtyř svobod a uplatňování příslušných pravidel EU, rovné podmínky (mimo jiné prostřednictvím pravidel hospodářské soutěže a státních podpor), závaznost judikatury Soudního dvora Evropské unie a příspěvky do rozpočtu EU; konstatuje, že celní unie odstraňuje celní překážky a některé celní kontroly, avšak vyžaduje dodržování obchodní politiky EU a společnou vnější hranici; bere na vědomí, že vláda Spojeného království stále trvá na tom, že účast na vnitřním trhu a v celní unii není možná; |
| --- | --- |

11.

| 12. | upozorňuje na to, že tzv. prohloubená a komplexní zóna volného obchodu vyžaduje závazný mechanismus konvergence s acquis EU a závaznou úlohu Soudního dvora EU při výkladu unijního práva a není možné si vybírat, kterých odvětví vnitřního trhu by se měla týkat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | domnívá se, že současný postoj Spojeného království je slučitelný pouze s obchodní dohodou podle článku 207 SFEU, která by mohla tvořit obchodně-hospodářský pilíř dohody o přidružení; je připraven jednat se Spojeným královstvím na základě ostatních modelů, které byly uvedeny výše, pokud Spojené království přehodnotí své současné postoje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | připomíná, že dohody o volném obchodu, které byly uzavřeny v nedávné době, byly vždy rozděleny do tří hlavních částí: přístup na trh, regulatorní spolupráce, pravidla; zdůrazňuje, že kromě principů uvedených v bodě 4 platí také následující:






  — | rozsah přístupu na trh EU musí odpovídat stupni pokračující konvergence a sladění s technickými normami a předpisy EU, přičemž však nemohou existovat zvláštní pravidla pro jednotlivá odvětví a musí být zachována integrita jednotného trhu, |
| --- | --- | --- |

14.

—

rozsah přístupu na trh EU musí odpovídat stupni pokračující konvergence a sladění s technickými normami a předpisy EU, přičemž však nemohou existovat zvláštní pravidla pro jednotlivá odvětví a musí být zachována integrita jednotného trhu,

| — | musí být zaručena autonomie EU při vytváření právní úpravy a norem a zachována musí být i úloha Soudního dvora EU, který je jako jediný oprávněn vykládat unijní právo, |
| --- | --- |

—

musí být zaručena autonomie EU při vytváření právní úpravy a norem a zachována musí být i úloha Soudního dvora EU, který je jako jediný oprávněn vykládat unijní právo,

| — | musí být zajištěny rovné podmínky a nesmí se snižovat unijní normy, aby nedošlo k regulačnímu dumpingu a aby se hospodářské subjekty neuchylovaly k regulačním arbitrážím, |
| --- | --- |

—

musí být zajištěny rovné podmínky a nesmí se snižovat unijní normy, aby nedošlo k regulačnímu dumpingu a aby se hospodářské subjekty neuchylovaly k regulačním arbitrážím,

| — | pravidla původu musí vycházet ze standardních unijních pravidel pro preferenční přístup a musí být v zájmu unijních výrobců, |
| --- | --- |

—

pravidla původu musí vycházet ze standardních unijních pravidel pro preferenční přístup a musí být v zájmu unijních výrobců,

| — | reciproční přístup na trh musí být vyjednán tak, aby byl plně v souladu s pravidly Světové obchodní organizace (WTO), tedy s pravidly pro zboží, služby, veřejné zakázky a případně i pro přímé zahraniční investice, a rovněž se všemi způsoby poskytování služeb, včetně závazků týkajících se pohybu fyzických osob přes státní hranice (způsob 4), a musí být regulován plně v souladu s pravidly EU týkajícími se rovného zacházení, zejména ve vztahu k pracovníkům, |
| --- | --- |

—

reciproční přístup na trh musí být vyjednán tak, aby byl plně v souladu s pravidly Světové obchodní organizace (WTO), tedy s pravidly pro zboží, služby, veřejné zakázky a případně i pro přímé zahraniční investice, a rovněž se všemi způsoby poskytování služeb, včetně závazků týkajících se pohybu fyzických osob přes státní hranice (způsob 4), a musí být regulován plně v souladu s pravidly EU týkajícími se rovného zacházení, zejména ve vztahu k pracovníkům,

| — | regulatorní spolupráce by měla být vyjednávána se zvláštním zaměřením na malé a střední podniky, a to s ohledem na dobrovolnou povahu regulatorní spolupráce a právo regulovat ve veřejném zájmu, přičemž je ovšem třeba mít na paměti, že ustanovení o regulatorní spolupráci v obchodních dohodách nemohou plně replikovat hladký obchod plynoucí z účasti na vnitřním trhu; |
| --- | --- |

—

regulatorní spolupráce by měla být vyjednávána se zvláštním zaměřením na malé a střední podniky, a to s ohledem na dobrovolnou povahu regulatorní spolupráce a právo regulovat ve veřejném zájmu, přičemž je ovšem třeba mít na paměti, že ustanovení o regulatorní spolupráci v obchodních dohodách nemohou plně replikovat hladký obchod plynoucí z účasti na vnitřním trhu;

| 15. | zdůrazňuje, že dohoda mezi EU a Spojeným královstvím by měla odpovídat stávajícím obchodním vztahům mezi EU a třetími zeměmi a bránit jakémukoli „parazitování“tím, že zajistí jednotnost při zachovávání doladěného systému cel a kvót a pravidel pro původ produktů vůči třetím zemím; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že přístup služeb na trh na základě dohody o zóně volného obchodu je vždy omezen různými výjimkami omezujícími některé služby; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že pokud by Spojené království opustilo vnitřní trh, ztratilo by práva plynoucí z pasportizace finančních služeb i možnost zakládat v členských státech pobočky, které by podléhaly dohledu britských orgánů; připomíná, že právní úprava EU umožňuje, aby byla pravidla třetí země považována v některých oblastech za rovnocenná na základě proporcionálního přístupu založeného na hodnocení rizik, a poukazuje na stávající legislativní činnost v této oblasti a na návrhy, které právě připravuje Komise; zdůrazňuje, že rozhodnutí o rovnocennosti právní úpravy je vždy unilaterální; zdůrazňuje také, že v zájmu finanční stability a plné shody s regulatorním režimem a normami EU a jejich uplatňováním se do dohod o zónách volného obchodu obvykle vkládají ustanovení o výjimkách pro obezřetnostní opatření a omezení přeshraničního poskytování finančních služeb; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že dohoda mezi EU a Spojeným královstvím by měla vytvářet důsledný mechanismus pro řešení sporů a řídící struktury; v této souvislosti poukazuje na to, že výklad otázek souvisejících s unijním právem je v kompetenci Soudního dvora Evropské unie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | připomíná, že současný postoj Spojeného království a limity, které si stanovilo, pokud jde o budoucí vztahy, by vedly k celním kontrolám a ověřování, které způsobily narušení globálních dodavatelských řetězců a výrobních procesů, a to i pokud by nedošlo ke vzniku celních překážek; zdůrazňuje, že je důležité zajistit vysokou míru konvergence mezi jednotnou oblastí DPH v EU a Spojeným královstvím; je přesvědčen, že součástí dohody mezi Spojeným královstvím by měla být v každém případě daňová problematika, aby byl zajištěn co nejvyšší rozsah spolupráce mezi EU a Spojeným královstvím a jejich závislými územími v oblasti zdanění podniků; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opakuje, že přístup potravinových a zemědělských produktů na unijní trh je podmíněn přísným dodržováním všech unijních předpisů a norem, zejména v oblasti bezpečnosti potravin, geneticky modifikovaných organismů, pesticidů, zeměpisných označení, životních podmínek zvířat, označování potravin, lidského zdraví a zdraví zvířat a rostlin; |
| --- | --- |

20.

ii)   Zahraniční politika, bezpečnostní spolupráce a rozvojová spolupráce,

| 21. | konstatuje, že Spojené království jako třetí země se již nebude moci podílet na rozhodovacích procesech EU v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky a že společné postoje a akce EU budou moci být přijímány pouze členskými státy EU; poukazuje na to, že to ovšem nevylučuje konzultační mechanismy, které by Spojenému království umožnily slaďovat svou politiku s unijními zahraničně-politickými postoji, společnými akcemi, zejména v oblasti lidských práv, či s multilaterální spoluprací, především v rámci OSN, OBSE a Rady Evropy; podporuje koordinaci politiky sankcí a jejich uplatňování, mimo jiné pokud jde o zbraňová embarga a společné postoje v oblasti vývozu zbraní; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že takové partnerství by mohlo vzniknout na základě rámcové dohody o účasti, která upravuje úlohu třetích zemí, neboť tímto způsobem by se Spojené království mohlo účastnit civilních a vojenských misí EU (ovšem bez vůdčí úlohy) a unijních operací, programů a projektů, sdílení zpravodajských informací, výcviku a výměny vojenského personálu a spolupráce v oblasti vyzbrojování, včetně projektů v rámci stálé strukturované spolupráce; zdůrazňuje, že účast Spojeného království by neměla mít negativní vliv na příslušné postoje, rozhodnutí a předpisy EU a měla by s nimi být v souladu, což se týká mimo jiné veřejných zakázek a transferů v oblasti obrany; upozorňuje na to, že podmínkou spolupráce je plné dodržování mezinárodního práva v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva a základních práv EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatuje, že podmínkou spolupráce v uvedených oblastech, která zahrnuje sdílení utajovaných informací s EU, mimo jiné zpravodajských informací, je dohoda o bezpečnosti informací, která by chránila utajované informace EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | na základě obdobných ujednání s třetími zeměmi konstatuje, že Spojené království by se mohlo podílet na programech Unie na podporu obrany a vnější bezpečnosti (jako jsou např. Evropský obranný fond, Galileo a programy kybernetické bezpečnosti); vyjadřuje vstřícnost možnosti, že by Spojené království i nadále přispívalo k vnějším finančním nástrojům EU usilujícím o společné cíle, zejména ve společném sousedství; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konstatuje, že Spojené království je stěžejním aktérem rozvojové spolupráce a humanitární pomoci a že spolupráce mezi EU a Spojeným královstvím po brexitu by byla vzájemně výhodná; |
| --- | --- |

25.

iii)   Vnitřní bezpečnost

| 26. | zdůrazňuje, že pro EU a Spojené království je vzájemně výhodné navázat partnerství zajišťující pokračování bezpečnostní spolupráce při boji se sdílenými hrozbami, zejména pak terorismem a organizovaným zločinem, a vyhnout se tak narušení informačních toků v této oblasti; konstatuje, že třetí země (mimo schengenský prostor) nemají v této oblasti privilegovaný přístup k nástrojům EU, včetně databází, a nemohou se ani podílet na stanovování priorit a víceletých strategických cílů nebo operačních akčních plánů, k němuž dochází v rámci unijního politického cyklu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konstatuje, že kromě potřeby chránit probíhající postupy a vyšetřování týkající se Spojeného království prostřednictvím přechodných ujednání, je třeba dospět k odděleným ujednáním se Spojeným královstvím jakožto třetí zemí, pokud se jedná o justiční spolupráci v trestních věcech, včetně vydávání osob a vzájemné právní pomoci, namísto stávajících ujednání, jako je např. evropský zatýkací rozkaz; |
| --- | --- |

27.

| 28. | má za to, že budoucí spolupráci lze rozvíjet na základě režimu pro třetí země mimo schengenský prostor umožňujícího výměnu bezpečnostních údajů a operační spolupráci se subjekty a mechanismy EU (jako jsou Europol a Eurojust); |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že tato spolupráce by měla poskytovat právní jistotu, musí být založena na zárukách ohledně základních práv, jak je vymezuje Evropská úmluva o lidských právech, a musí poskytovat úroveň ochrany, která v zásadě odpovídá ochraně poskytované Listinou; dále zdůrazňuje, že tato spolupráce by měla v plné míře dodržovat unijní standardy ochrany údajů a měla by se opírat o účinné prosazování norem a řešení sporů; považuje za nezbytné, aby bylo nalezeno řešení umožňující regulovat budoucí výměnu údajů mezi EU a Spojeným královstvím v oblasti prosazování práva, zpravodajských služeb a protiteroristických operací; zdůrazňuje, že nejvhodnějším a nejbezpečnějším řešením by bylo rozhodnutí Komise o odpovídající ochraně; připomíná, že Spojené království musí v každém případě poskytovat úroveň ochrany údajů odpovídající unijním pravidlům ochrany údajů; |
| --- | --- |

29.

iv)   Tematická spolupráce

| 30. | zdůrazňuje, že zásady uvedené v bodu 4 by se rovněž měly v plné míře a bezpodmínečně uplatňovat na budoucí spolupráci se Spojeným královstvím v mnoha oblastech společného zájmu; zdůrazňuje, že tato ujednání by měla nalézt rovnováhu mezi právy a povinnostmi odpovídajícími obdobným dohodám se třetími zeměmi, přičemž však zohlední zeměpisnou blízkost a úzké vazby mezi EU a Spojeným královstvím; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je přesvědčen, že s ohledem na výše uvedené zásady a podmínky a v zájmu pasažérů, leteckých dopravců, výrobců a zaměstnaneckých odborových svazů je třeba uzavřít dohodu o letecké dopravě a bezpečnosti letectví s cílem zajistit propojenost; zdůrazňuje nicméně, že úroveň přístupu na trh je podmíněna mírou sbližování a souladu právních předpisů s acquis EU a zavedením kvalitního mechanismu řešení sporů a arbitráže; nevylučuje nicméně budoucí spolupráci se Spojeným královstvím ve prospěch projektů v dopravě, které jsou ve společném zájmu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnívá se, že v oblasti rybolovu by měl být se Spojeným královstvím vyjednán nový typ dvoustranné dohody o partnerství s třetí zemí usilující o zachování vysoké úrovně spolupráce, souladu a konvergence, který by zajistil stabilní a setrvalý vzájemný přístup do vod a ke zdrojům odpovídající zásadám a ustanovením, jimiž se řídí společná rybářská politika, a udržitelnou správu sdílených populací, s cílem obnovit a zachovat tyto populace nad úrovněmi, které mohou umožnit maximální udržitelný výnos; zdůrazňuje, že společné řízení sdílených populací je podmíněno tím, že Spojené království se bude i nadále podílet na vědeckém vyhodnocování těchto populací; zdůrazňuje však, že reciproční přístup rybích produktů na trh musí být součástí vyjednávání budoucí dohody a že přístup na unijní domácí trh musí být podmíněn přístupem plavidel EU k lovištím a zdrojům ve Spojeném království a úrovní spolupráce při řízení sdílených populací; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje hodnotu spolupráce v kultuře a vzdělávání, včetně učení a mobility mladých lidí, a význam kulturního a kreativního odvětví při prohlubování vazeb EU se sousedními zeměmi; uvítal by pokračování spolupráce mezi EU a Spojeným královstvím s těchto oblastech, a to i prostřednictvím příslušných programů, jako jsou Erasmus či Kreativní Evropa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pokud se jedná o spolupráci ve výzkumu a inovacích, mohl by souhlasit s účastí Spojeného království jakožto třetí země v rámcovém programu pro výzkum a inovace a ve vesmírných programech EU, aniž by však umožnil jakékoli čisté převody finančních prostředků z rozpočtu EU do Spojeného království, ani roli Spojeného království v rozhodování; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je přesvědčen, že pro životní prostředí, boj proti změně klimatu a veřejné zdraví a bezpečnost potravin by bylo nejlepší variantou, kdyby legislativa Spojeného království zůstala plně sladěna se stávajícími i budoucími právními předpisy EU, včetně dodržování závazků a cílů do roku 2030, na nichž jsme se již dohodli v rámci balíčků opatření EU pro čisté ovzduší a pro čistou energii; nebude-li tomu tak, vyzývá k přijetí ujednání mezi EU a Spojeným královstvím s cílem zajistit úzkou spolupráci a přísné normy v těchto oblastech a k vyřešení přeshraničních environmentálních otázek; zdůrazňuje, že spolupráce s agenturami EU v těchto oblastech musí být vždy založena na dvoustranných dohodách; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mohl by souhlasit s podobnými ujednáními pro třetí země v oblasti energetiky, elektronické komunikace, kybernetické bezpečnosti a IKT; má za to, že pokud se jedná o energii, tato případná ujednání by měla respektovat integritu vnitřního trhu s energií, napomáhat k energetické bezpečnosti, udržitelnosti a konkurenceschopnosti a zohledňovat propojovací vedení mezi EU a Spojeným královstvím; očekává, že Spojené království bude dodržovat nejpřísnější normy jaderné bezpečnosti a ochrany proti radiaci, a to i u přepravy odpadu a při vyřazování jaderných zařízení z provozu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je přesvědčen, že unijní program PEACE, který usiluje o posilování pokojné a stabilní společnosti podporováním usmíření v Severním Irsku a příhraničním regionu Irska, by měl být zachován a Spojené království by se na něm mělo podílet i nadále; |
| --- | --- |

37.

v)   Rozhodné právo dohody

| 38. | upozorňuje na skutečnost, že budoucí dohoda EU se Spojeným královstvím jakožto třetí zemí by měla zahrnovat zavedení soudržného a kvalitního systému správy, který by byl jednotícím rámcem pro všechny čtyři pilíře a pokrýval by společný setrvalý dohled a řízení dohody, mechanismy řešení sporů a vymáhání týkající se výkladu a uplatňování ustanovení dohody; |
| --- | --- |

38.

| 39. | trvá na tom, že tento systém musí v každém případě plně zachovávat autonomii rozhodování EU a jejího právního řádu, včetně úlohy Soudního dvora EU jakožto jediného subjektu oprávněného vykládat právo EU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že ujednání o správě by měla odpovídat povaze, rozsahu a hloubce budoucích vztahů a zohledňovat úroveň propojenosti, spolupráce a blízkosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | souhlasí s tím, že by měl být zřízen společný výbor pro dohled nad prováděním dohody, řešení rozdílů ve výkladu a provádění dohodnutých nápravných opatření v dobré víře a plnohodnotné zajišťování regulační autonomie EU, včetně legislativních výsad Evropského parlamentu a Rady; zdůrazňuje, že zástupci EU v tomto výboru by měli podléhat vhodným mechanismům, které budou zajišťovat jejich odpovědnost a do nichž bude zapojen Evropský parlament; |
| --- | --- |

41.

| 42. | domnívá se, že pokud se jedná o ustanovení založená na pojmech unijního práva, ujednání o správě by měla stanovit příslušnost Soudního dvora EU; opakuje, že o mechanismu alternativního řešení sporů v případě uplatňování a výkladu jiných ustanovení dohody, než jsou ustanovení týkající se právních předpisů Unie, lze uvažovat pouze tehdy, pokud by poskytoval záruky nezávislosti a nestrannosti rovnocenné zárukám, jaké poskytuje Soudního dvora EU; |
| --- | --- |

42.

vi)   Rovné podmínky

| 43. | připomíná, že Spojené království a jeho závislá území by měla i nadále dodržovat a uplatňovat normy, které vycházejí z jeho mezinárodních závazků a právní předpisy a politiky Unie, zejména v oblastech uvedených v bodu 4, a to způsobem, který bude odrážet rozsah a hloubku budoucího partnerství; poukazuje na výhody zachování sladěné regulace vycházející z právních předpisů Unie; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konstatuje, že rozsah a hloubka dohody o rovných podmínkách budou klíčové pro vymezení celkových budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím; připomíná, že klíčovou úlohu bude v tomto ohledu hrát pokračující příklon Spojeného království k evropskému sociálnímu modelu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | je pevně přesvědčen, že Spojené království by mělo dodržovat vyvíjející se právní předpisy v oblasti daní a boje proti praní špinavých peněz v rámci acquis Unie, včetně daňové transparentnosti, výměny informací o daňových otázkách a opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem, a mělo by řešit otázku svých závislých území a toho, že tato území nedodržují unijní kritéria řádné správy a požadavky na transparentnost; zdůrazňuje, že přístup do celní unie by měl být striktně podmíněn uvedením situace ve Spojeném království do souladu s výše uvedenými standardy; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opakuje, že je třeba zavést ochranná opatření s cílem zajistit zachování přísných norem a rovných podmínek v oblasti ochrany životního prostředí, boje proti změně klimatu, bezpečnosti potravin a veřejného zdraví; zdůrazňuje, že pro všechny občany a nevládní organizace musí být zajištěn přístup ke spravedlnosti a řádný mechanismus pro stížnosti na porušování pracovněprávních a environmentálních norem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | konstatuje, že – jako je tomu i u zbytku dohody – ustanovení o rovných podmínkách si vyžádají kvalitní správní struktury zahrnující vhodné mechanismy řízení, dohledu, řešení sporů a prosazování, ve vhodných případech doplněné o sankce a dočasná opatření a o požadavek, aby obě strany zřídily (případně zachovaly) nezávislé orgány schopné účinně dohlížet na provádění a prosazovat je; |
| --- | --- |

47.

vii)   Možná účast v programech EU

| 48. | zdůrazňuje, že účast Spojeného království na činnostech a programech EU bude probíhat podle pravidel platných pro třetí země mimo EHP; zdůrazňuje, že na účasti Spojeného království se musí dohodnout celá EU, přičemž budou dodržována veškerá příslušná pravidla, mechanismy a podmínky účasti, a to i ve vztahu k financování, provádění, kontrole a udělování absolutoria, a aniž by byly umožněny čisté převody finančních prostředků z rozpočtu EU do Spojeného království; |
| --- | --- |

48.

| 49. | připomíná, že podle obecného pravidla nesmí být Spojené království jakožto třetí země zastoupeno v agenturách EU, ani k nim mít přístup; konstatuje nicméně, že se tím nevylučuje přísně regulovaná spolupráce ve specifických případech, kdy bude vyžadováno dodržování všech příslušných pravidel a finanční příspěvky; upozorňuje na skutečnost, že příští víceletý finanční rámec se bude muset vyrovnat s důsledky budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím; |
| --- | --- |

49.

Dohoda o vystoupení

| 50. | vítá návrh dohody o vystoupení, který dne 28. února 2018 předložila Komise a který do značné míry odráží postoje Parlamentu; konstatuje, že tento návrh byl vypracován na základě vzájemně dohodnuté „společné zprávy“ze dne 8. prosince 2017 a postojů EU k dalším problémům spojeným s vystoupením; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vítá institucionální ustanovení a mechanismy řešení sporů, které obsahuje návrh dohody o vystoupení, včetně pozastavení výhod v průběhu přechodného období, které stanoví článek 165 návrhu dohody o vystoupení pro případ neplnění závazků a ustanovení spojených s dohodou o vystoupení; |
| --- | --- |

51.

i)   Práva občanů

| 52. | vítá obecný přístup k občanským právům, který Komise zaujala v části druhé návrhu dohody o vystoupení, současně však opakuje, že jednou z klíčových otázek pro udělení souhlasu Parlamentu bude vyřešení všech dosud nevyřešených problémů spojených s právy občanů a zajištění toho, aby práva občanů EU legálně pobývajících ve Spojeném království a občanů Spojeného království legálně pobývajících v EU-27 nebyla negativně ovlivněna brexitem; podporuje začlenění odkazu na budoucí manžely/manželky; bere na vědomí ustanovení o správních postupech pro získání povolení k trvalému pobytu a trvá na tom, že je třeba umožnit rodinám zahájit příslušný postup prostřednictvím jediného formuláře, který bude pouze deklaratorní povahy a bude klást důkazní břemeno na orgány Spojeného království; zdůrazňuje, že Evropský parlament bude dohlížet na to, zda jsou tyto postupy skutečně uplatňovány, jsou jednoduché a srozumitelné a nejsou zpoplatněny; trvá na tom, že musí být zaručena budoucí práva na volný pohyb v celé EU pro občany Spojeného království, kteří v současnosti pobývají v některém z členských států EU-27, a rovněž hlasovací práva všech občanů spadajících do působnosti dohody o vystoupení v místních volbách; vyzývá k tomu, aby dohoda o vystoupení zahrnovala rovněž celoživotní právo občanů EU spadajících do její působnosti vrátit se do Spojeného království, ochranu občanů se zdravotním postižením a osob, které se o ně starají, před vyhoštěním a ochranu procesních práv spojených s vyhošťováním podle směrnice 2004/38/ES a práv občanů třetích zemí, jak je zavedena v právních předpisech EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | trvá na tom, aby v průběhu přechodného období všichni občané EU přicházející do Spojeného království požívali stejných práv jako občané, kteří přišli před začátkem přechodného období; v této souvislosti odmítá návrh, jenž se objevil v politickém dokumentu, který nedávno zveřejnila vláda Spojeného království a který zachovává diskriminaci mezi občany EU, kteří přišli po začátku přechodného období, a těmi, kteří přijdou až po něm; |
| --- | --- |

53.

| 54. | připomíná, že mnozí občané Spojeného království se důrazně staví proti tomu, že by měli ztratit práva, jichž nyní požívají na základě článku 20 SFEU; navrhuje, aby EU-27 zvážila, jak by bylo možné zmírnit tento problém v mezích primárního práva Unie a při plném dodržení zásad reciprocity, rovnosti, symetrie a nediskriminace; bere na vědomí případ týkající se zachování práv spojených s občanstvím EU pro občany Spojeného království po brexitu projednávaný před nizozemským soudem, který byl nedávno předložen Soudnímu dvoru EU; |
| --- | --- |

54.

ii)   Irsko a Severní Irsko

| 55. | vítá protokol o Irsku a Severním Irsku, který je součástí návrhu dohody o vystoupení předloženého Komisí a který činí pojistku vymezenou ve společné zprávě ze dne 8. prosince 2017 akceschopnou; zdůrazňuje, že se jedná o konkrétní řešení umožňující ochránit spolupráci mezi severem a jihem a zabránit vytvoření tzv. tvrdé hranice mezi Severním Irskem a Irskem, což je nezbytné pro případ, že by nebylo nalezeno žádné alternativní řešení buď v rámci celkových vztahů mezi EU a Spojeným královstvím, nebo prostřednictvím specifických řešení, které by nabídlo Spojené království, jak uvádí bod 49 společné zprávy; |
| --- | --- |

55.

| 56. | připomíná, nakolik je důležitý závazek Spojeného království, že zajistí, aby nedošlo k žádnému omezení práv (včetně práv sociálních a demokratických), ochranných prvků a rovnosti příležitostí, jak je stanoví Velkopáteční dohoda, v souladu se závazky společné zprávy; trvá na provedení všech prvků společného prostoru cestování a na volném pohybu všech občanů EU, jak jsou zakotveny v právu EU a ve Velkopáteční dohodě; |
| --- | --- |

56.

iii)   Přechodné období

| 57. | opakuje zásady uvedené v usnesení EP ze dne 13. prosince 2017, a to že po datu vystoupení již Spojené království nebude zasedat v orgánech a institucích EU ani se podílet na rozhodovacím procesu a že přechodné období může spočívat jedině v pokračujícím uplatňování acquis EU a regulačních, rozpočtových, dohledových, justičních a výkonných nástrojů a struktur na Spojené království; bezvýhradně podporuje mandát k jednání stanovený v obecných pokynech Evropské rady pro jednání, směrnicích pro jednání Rady a nedávném písemném stanovisku Komise k této otázce; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vítá a podporuje čtvrtou část návrhu dohody o vystoupení týkající se přechodných ustanovení; opakuje, že všechna práva, která občanům EU přiznává právo Unie, by měla být i nadále uplatňována po celé přechodné období; zdůrazňuje, že tato zásada se rovněž uplatňuje na občany EU, kteří do Spojeného království přicestují v průběhu přechodného období a kteří by měli požívat zcela stejných práv, zejména pokud se jedná o příspěvky na dítě, sloučení rodiny a přístup k soudní nápravě u Soudního dvora EU; |
| --- | --- |

58.

| 59. | připomíná, že přechodná ujednání musejí být v každém případě plně slučitelná s povinnostmi vyplývajícími ze členství ve WTO, a to proto, aby nebyly narušeny obchodní vztahy se třetími zeměmi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | trvá na tom, že obchodní dohody, které Spojené království vyjedná po svém vystoupení z Evropské unie s třetími zeměmi, budou moci vstoupit v platnost až poté, co skončí platnost přechodných opatření; |
| --- | --- |

60.

| 61. | připomíná, že k datu vystoupení Spojeného království z EU již nebude Spojené království požívat výhod vyplývajících z mezinárodních dohod uzavřených Evropskou unií nebo členskými státy jednajícími jejím jménem nebo EU a členskými státy jednajícími společně; konstatuje, že v průběhu přechodného období zůstane Spojené království vázáno povinnostmi vyplývajícími z těchto dohod; zdůrazňuje, že Spojené království se již nebude moci podílet na řídících strukturách a rozhodovacích procesech stanovených těmito dohodami; |
| --- | --- |

61.

| 62. | upozorňuje na skutečnost, že přechodná ujednání budou součástí dohody o vystoupení a jako taková budou moci být uplatněna teprve po vstupu této dohody v platnost; |
| --- | --- |

62.

iv)   Další otázky související s rozlukou

| 63. | vyzývá, aby bylo bezodkladně dosaženo dohody ohledně všech ustanovení o rozluce uvedených ve třetí části návrhu dohody o vystoupení, a naléhavě vybízí Spojené království, aby (tam, kde tak ještě neučinilo) předložilo jednoznačný postoj ke všem nevyřešeným otázkám spojeným s jeho spořádaným vystoupením; |
| --- | --- |

63.

Připravenost

| 64. | zdůrazňuje význam práce, kterou již na různých úrovních vykonala Komise a členské státy, pokud se jedná o zvyšování povědomí a o připravenost; zdůrazňuje, že vzhledem k nejistotě způsobené brexitem je třeba varovat nejen orgány EU, ale také vnitrostátní orgány, hospodářské subjekty a zejména občany, a že jim musí být poskytnuty odpovídající informace, aby se mohli přiměřeně připravit na všechny možné scénáře vývoje, včetně scénáře, v němž nebude dosaženo žádné dohody; vyzývá obzvláště k zahájení opatření zacílených na co nejvyšší počet dotčených odvětví a osob, mj. v těchto oblastech:






  — | pokračující a bezpečný přístup k veterinárním a humánním léčivým přípravkům a přístup pacientů k lékařským zařízením, včetně bezpečných a stálých dodávek radioizotopů; |
| --- | --- | --- |

64.

—

pokračující a bezpečný přístup k veterinárním a humánním léčivým přípravkům a přístup pacientů k lékařským zařízením, včetně bezpečných a stálých dodávek radioizotopů;

| — | finanční služby pro hospodářské subjekty; |
| --- | --- |

—

finanční služby pro hospodářské subjekty;

| — | připravenost MSP a malých hospodářských subjektů obchodujících se Spojeným královstvím, jako jsou např. zemědělsko-potravinářští výrobci a výrobci rybolovných produktů, kteří by mohli být vůbec poprvé předmětem vývozních postupů a určitých typů požadavků, včetně požadavků sanitárních a fytosanitárních; |
| --- | --- |

—

připravenost MSP a malých hospodářských subjektů obchodujících se Spojeným královstvím, jako jsou např. zemědělsko-potravinářští výrobci a výrobci rybolovných produktů, kteří by mohli být vůbec poprvé předmětem vývozních postupů a určitých typů požadavků, včetně požadavků sanitárních a fytosanitárních;

| — | omezení, která by mohla být důsledkem nového právního rámce pro přepravu osob a zboží, a dopad těchto omezení na „just-in-time“(právě včas) složky řetězců dodávky potravin, jejich zpracovávání a distribuce; |
| --- | --- |

—

omezení, která by mohla být důsledkem nového právního rámce pro přepravu osob a zboží, a dopad těchto omezení na „just-in-time“(právě včas) složky řetězců dodávky potravin, jejich zpracovávání a distribuce;

| — | kapacita pro řádné označování, sledovatelnost a ověřený původ zemědělských a rybolovných produktů s cílem zajistit dodržování norem potravinové bezpečnosti a dobrých životních podmínek zvířat a poskytování pravdivých spotřebitelských informací o potravinových produktech; |
| --- | --- |

—

kapacita pro řádné označování, sledovatelnost a ověřený původ zemědělských a rybolovných produktů s cílem zajistit dodržování norem potravinové bezpečnosti a dobrých životních podmínek zvířat a poskytování pravdivých spotřebitelských informací o potravinových produktech;

| — | rámec ochrany údajů; |
| --- | --- |

—

rámec ochrany údajů;

| — | plné vymezení právních předpisů EU, které si vyžádají změny v důsledku brexitu, ze strany Komise; |
| --- | --- |

—

plné vymezení právních předpisů EU, které si vyžádají změny v důsledku brexitu, ze strany Komise;

o

o o

| 65. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě, Radě Evropské unie, Evropské komisi, vnitrostátním parlamentům a vládě Spojeného království. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0102.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0361.

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0490.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/51 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/51

---

P8_TA(2018)0075

Příští VFR: příprava postoje Parlamentu k VFR po roce 2020

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o příštím VFR: příprava postoje Parlamentu k VFR po roce 2020 (2017/2052(INI))

(2019/C 162/06)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 311, 312 a 323 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 311, 312 a 323 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (1), a jeho následnou změnu nařízením Rady (EU, Euratom) 2017/1123 ze dne 20. června 2017 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (1), a jeho následnou změnu nařízením Rady (EU, Euratom) 2017/1123 ze dne 20. června 2017 (2),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3),

| — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2016 o přípravě povolební revize VFR na období 2014–2020: náměty Parlamentu předcházející návrhu Komise (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2016 o přípravě povolební revize VFR na období 2014–2020: náměty Parlamentu předcházející návrhu Komise (4),

| — | s ohledem na diskusní dokument Komise ze dne 28. června 2017 o budoucnosti financí EU (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

s ohledem na diskusní dokument Komise ze dne 28. června 2017 o budoucnosti financí EU (COM(2017)0358),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. října 2017 o diskusním dokumentu o budoucnosti financí EU (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. října 2017 o diskusním dokumentu o budoucnosti financí EU (5),

| — | s ohledem na rezoluci Valného shromáždění Organizace spojených národů 70/1 nazvanou „Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Valného shromáždění Organizace spojených národů 70/1 nazvanou „Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030“,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2017 o evropském pilíři sociálních práv (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2017 o evropském pilíři sociálních práv (6),

| — | s ohledem na ratifikaci Pařížské dohody Evropským parlamentem ze dne 4. října 2016 (7) a Radou ze dne 5. října 2016 (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na ratifikaci Pařížské dohody Evropským parlamentem ze dne 4. října 2016 (7) a Radou ze dne 5. října 2016 (8),

| — | s ohledem na zprávu Agentury Evropské unie pro základní práva nazvanou „Problémy, kterým čelí organizace občanské společnosti působící v oblasti lidských práv v EU“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Agentury Evropské unie pro základní práva nazvanou „Problémy, kterým čelí organizace občanské společnosti působící v oblasti lidských práv v EU“,

| — | s ohledem na stanovisko, které z vlastního podnětu vydal Evropský hospodářský a sociální výbor k financování organizací občanské společnosti ze strany EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko, které z vlastního podnětu vydal Evropský hospodářský a sociální výbor k financování organizací občanské společnosti ze strany EU,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru, stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, postoj ve formě pozměňovacích návrhů Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro dopravu a cestovní ruch, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro rybolov, Výboru pro kulturu a vzdělávání, Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, Výboru pro ústavní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8-0048/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru, stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, postoj ve formě pozměňovacích návrhů Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro dopravu a cestovní ruch, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro rybolov, Výboru pro kulturu a vzdělávání, Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, Výboru pro ústavní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8-0048/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že současný víceletý finanční rámec (VFR) byl schválen v roce 2013 a poprvé zahrnoval skutečné snížení prostředků na závazky i snížení prostředků na platby ve srovnání s předchozím finančním programovým obdobím, a i to přes posílení pravomocí EU na základě Lisabonské smlouvy a ambicí vymezených ve strategii Evropa 2020; vzhledem k tomu, že způsobil také významné rozdíly mezi úrovní prostředků na závazky a na platby, což přispělo k tomu, že se v prvních dvou letech VFR nahromadil značný objem neuhrazených faktur; vzhledem k tomu, že pozdní přijetí VFR a souvisejících právních základů přispělo k prodlevám při provádění, jejichž důsledky se projevují ještě dnes a mohou způsobit nahromadění žádostí o platby na konci stávajícího VFR, což povede k tomu, že se přelijí do příštího VFR; vzhledem k tomu, že na naléhání Parlamentu byla do VFR zahrnuta nová ustanovení s cílem využívat v co největší míře jeho celkové stropy a stanovit mechanismy pružnosti; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že současný víceletý finanční rámec (VFR) byl schválen v roce 2013 a poprvé zahrnoval skutečné snížení prostředků na závazky i snížení prostředků na platby ve srovnání s předchozím finančním programovým obdobím, a i to přes posílení pravomocí EU na základě Lisabonské smlouvy a ambicí vymezených ve strategii Evropa 2020; vzhledem k tomu, že způsobil také významné rozdíly mezi úrovní prostředků na závazky a na platby, což přispělo k tomu, že se v prvních dvou letech VFR nahromadil značný objem neuhrazených faktur; vzhledem k tomu, že pozdní přijetí VFR a souvisejících právních základů přispělo k prodlevám při provádění, jejichž důsledky se projevují ještě dnes a mohou způsobit nahromadění žádostí o platby na konci stávajícího VFR, což povede k tomu, že se přelijí do příštího VFR; vzhledem k tomu, že na naléhání Parlamentu byla do VFR zahrnuta nová ustanovení s cílem využívat v co největší míře jeho celkové stropy a stanovit mechanismy pružnosti;

| B. | vzhledem k tomu, že VFR na období 2014–2020 rychle prokázal, že je nevhodný k pokrytí skutečných potřeb a politických cílů, neboť měl od počátku řešit celou řadu krizí a nových výzev v oblasti investic, sociálního vyloučení, migrace a uprchlíků, zaměstnanosti mladých lidí, bezpečnosti, zemědělství, životního prostředí a změny klimatu, s nimiž se v době jeho přijetí nepočítalo; vzhledem k tomu, že již po dvou letech provádění narazil stávající VFR na své limity, protože byly vyčerpány dostupné rezervy, v hojné míře byla použita ustanovení o flexibilitě a zvláštní nástroje, stávající politiky a programy byly vystaveny tlaku nebo dokonce omezeny a byly vytvořeny některé mimorozpočtové mechanismy jako způsob kompenzace nedostatečné úrovně flexibility rozpočtu EU; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že VFR na období 2014–2020 rychle prokázal, že je nevhodný k pokrytí skutečných potřeb a politických cílů, neboť měl od počátku řešit celou řadu krizí a nových výzev v oblasti investic, sociálního vyloučení, migrace a uprchlíků, zaměstnanosti mladých lidí, bezpečnosti, zemědělství, životního prostředí a změny klimatu, s nimiž se v době jeho přijetí nepočítalo; vzhledem k tomu, že již po dvou letech provádění narazil stávající VFR na své limity, protože byly vyčerpány dostupné rezervy, v hojné míře byla použita ustanovení o flexibilitě a zvláštní nástroje, stávající politiky a programy byly vystaveny tlaku nebo dokonce omezeny a byly vytvořeny některé mimorozpočtové mechanismy jako způsob kompenzace nedostatečné úrovně flexibility rozpočtu EU;

| C. | vzhledem k tomu, že se tyto nedostatky projevily již v době přezkumu v polovině období a revize VFR, jež byly zahájeny koncem roku 2016, a že by si byly zasloužily okamžité kroky, jak dokládá Parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2016; vzhledem k tomu, že se prostřednictvím schváleného přezkumu v polovině období podařilo rozšířit do jisté míry možnosti flexibility, avšak bez revize stropů VFR; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že se tyto nedostatky projevily již v době přezkumu v polovině období a revize VFR, jež byly zahájeny koncem roku 2016, a že by si byly zasloužily okamžité kroky, jak dokládá Parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2016; vzhledem k tomu, že se prostřednictvím schváleného přezkumu v polovině období podařilo rozšířit do jisté míry možnosti flexibility, avšak bez revize stropů VFR;

| D. | vzhledem k tomu, že Komise v květnu 2018 předloží balíček návrhů týkajících se VFR na období po roce 2020, včetně budoucích vlastních zdrojů, přičemž podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 měly být tyto návrhy předloženy do 1. ledna 2018; vzhledem k tomu, že brzy poté by měly následovat předběžné legislativní návrhy finančních programů a nástrojů; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Komise v květnu 2018 předloží balíček návrhů týkajících se VFR na období po roce 2020, včetně budoucích vlastních zdrojů, přičemž podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 měly být tyto návrhy předloženy do 1. ledna 2018; vzhledem k tomu, že brzy poté by měly následovat předběžné legislativní návrhy finančních programů a nástrojů;

| 1. | přijímá toto usnesení, jehož cílem je vyjádřit postoj Parlamentu k VFR na období po roce 2020 se zvláštním důrazem na jeho očekávané priority, velikost, strukturu, trvání, flexibilitu a další horizontální zásady a stanovit konkrétní rozpočtové cíle příslušných politik EU, na něž se bude budoucí finanční rámec vztahovat; očekává, že Komise předloží legislativní návrh příštího VFR spolu s novým návrhem interinstitucionální dohody, v němž budou zohledněny postoje a návrhy Parlamentu; zdůrazňuje, že toto usnesení rovněž poskytuje základ pro zapojení Parlamentu do postupu vedoucího k přijetí příštího VFR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | současně přijímá zvláštní usnesení (9), v němž vyjadřuje svůj postoj k reformě systému vlastních zdrojů EU v souladu s doporučeními skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje; vyzývá Komisi, aby náležitě zohlednila postoj Parlamentu při přípravě legislativních návrhů týkajících se vlastních zdrojů EU, které by měly být ambiciózní svým rozsahem a předloženy společně s návrhy VFR; zdůrazňuje, že výdajová i příjmová stránka příštího VFR bude v nadcházejících jednáních řešena jako jediný balíček a že bez odpovídajícího pokroku v oblasti vlastních zdrojů nebude dosaženo dohody o VFR; |
| --- | --- |

2.

I.   
  Priority a výzvy nového VFR

| 3. | vítá diskusi o příštím VFR, která umožňuje připravit půdu pro silnější a udržitelnější Evropu prostřednictvím jednoho z nejhmatatelnějších nástrojů, kterým je rozpočet Unie; domnívá se, že nadcházející VFR by měl být zakotven v širší strategii a nové vizi o budoucnosti Evropy; domnívá se, že VFR musí odrážet politický projekt a politické priority EU v rozpočtových prostředcích; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je přesvědčen, že příští VFR by měl vycházet ze zavedených politik a priorit Unie, které se zaměřují na podporu míru, demokracie, právního státu, lidských práv a rovnosti mužů a žen, zvyšování blahobytu, dlouhodobý a udržitelný hospodářský růst, výzkum a inovace, poskytování kvalitního zaměstnání s důstojnými pracovními místy, boj proti změně klimatu a na podporu hospodářské, sociální a územní soudržnosti a solidarity mezi členskými státy a občany; domnívá se, že tyto pilíře jsou předpokladem pro řádně fungující jednotný trh a hospodářskou a měnovou unii, jakož i pro posílení postavení Evropy ve světě; věří, že jsou pro budoucí evropské snahy důležitější než kdy jindy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnívá se, že díky příštímu VFR by Unie měla být schopna nabídnout řešení a vyjít z krizí stávajícího desetiletí posílená: hospodářský a finanční pokles, nezaměstnanost mladých, trvalá chudoba a sociální vyloučení, fenomén migrace a uprchlíků, změna klimatu a přírodní katastrofy, zhoršování životního prostředí a ztráta biologické rozmanitosti, terorismus a nestabilita a celá řada dalších; zdůrazňuje, že tyto globální, přeshraniční problémy s tuzemským dosahem odhalují vzájemnou závislost našich ekonomik a společností a poukazují na potřebu společných akcí; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že EU musí dostát svému odhodlání jít v předvoji při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN, které představují globální plán na udržitelné, rovnoprávné a prosperující společnosti v rámci hranic naší planety; zdůrazňuje, že příští VFR musí být v souladu s cíli udržitelného rozvoje; vítá závazek Komise začlenit cíle udržitelného rozvoje do všech politik a iniciativ EU; očekává, že EU bude plnit své závazky týkající se těchto cílů; zdůrazňuje rovněž, že prohlášení o evropském pilíři sociálních práv a závazek EU a členských států, že zajistí více sociální Evropu, by mělo být podpořeno odpovídajícími finančními prostředky; domnívá se, že v návaznosti na Pařížskou dohodu by výdaje související s klimatem měly být ve srovnání se současným VFR výrazně navýšeny a měly by dosáhnout co nejdříve, nejpozději do roku 2027, dosáhnout 30 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že budoucí VFR nabízí Unii příležitost k tomu, aby prokázala, že je pospolitá a schopná čelit politickým událostem, jako jsou např. brexit, nárůst populistických a nacionalistických hnutí a změny v celosvětovém vedení; zdůrazňuje, že rozdělenost a sebestřednost nejsou odpovědí na globální problémy a obavy občanů; domnívá se, že zejména jednání o brexitu ukazují, že výhody plynoucí z členství v Unii výrazně převažují nad náklady na přispívání do rozpočtu; žádá v této souvislosti k plnému dodržování rámce již dříve přijatých závazků, jak je tomu v případě Velkopáteční dohody v souvislosti s právním státem a demokracií; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá proto k soustavné podpoře stávajících politik, zejména dlouhodobých politik EU zakotvených ve Smlouvách, a sice společné zemědělské a rybářské politiky a politiky soudržnosti, neboť tyto politiky přináší občanům EU hmatatelné výhody Evropského projektu; odmítá jakýkoli pokus o zpětné převedení těchto politik na vnitrostátní úroveň, poněvadž by se tím nezmenšilo ani finanční zatížení daňových poplatníků a spotřebitelů, ani nedosáhlo lepších výsledků, ba naopak by to bránilo růstu, solidaritě a fungování jednotného trhu a současně prohlubovalo nerovnosti a rozdíly mezi jednotlivými územími a hospodářskými odvětvími; hodlá v příštím programovém období zajistit, aby na tyto politiky byla pro země EU-27 vyčleněna stejná úroveň financování, a současně zlepšovat jejich účinnost a zjednodušovat s nimi spojené postupy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | domnívá se, že Evropa by měla nabídnout vyhlídky mladším generacím i podnikům zaměřeným na budoucnost, díky nimž bude EU úspěšnější na celosvětové scéně; je odhodlán výrazně posílit dva ze svých stěžejních programů, konkrétně rámcový program pro výzkum a program Erasmus +, které nejsou se současnými prostředky schopny uspokojit velmi vysokou poptávku ze strany vysoce kvalitních uchazečů; rozhodně podporuje zásadní navýšení zdrojů v boji proti nezaměstnanosti mladých lidí a při podpoře malých a středních podniků prostřednictvím navazujících programů Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a Programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME); podporuje rovněž posílení Nástroje pro propojení Evropy (CEF) 2.0; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá Unii, aby se zhostila své úlohy ve třech nových oblastech politiky s vnitřním a vnějším rozměrem, které se objevily v průběhu současného VFR:






  — | rozvíjením a financováním komplexní politiky v oblasti azylu, migrace a integrace a řešením hlavních příčin migrace a vysídlování ve třetích zemích; |
| --- | --- | --- |

10.

—

rozvíjením a financováním komplexní politiky v oblasti azylu, migrace a integrace a řešením hlavních příčin migrace a vysídlování ve třetích zemích;

| — | posilováním ochrany vnějších hranic a podporu stability, zejména na základě ochrany lidských práv v zahraničí, prevence konfliktů a vnějších politik v oblasti rozvoje; |
| --- | --- |

—

posilováním ochrany vnějších hranic a podporu stability, zejména na základě ochrany lidských práv v zahraničí, prevence konfliktů a vnějších politik v oblasti rozvoje;

| — | zajišťováním společné vnitřní bezpečnosti evropským občanům a společným úsilím v oblasti výzkumu a schopností v oblasti obrany s důrazem na to, že kroky podnikané v těchto oblastech by neměly být na úkor rozvojových politik EU; |
| --- | --- |

—

zajišťováním společné vnitřní bezpečnosti evropským občanům a společným úsilím v oblasti výzkumu a schopností v oblasti obrany s důrazem na to, že kroky podnikané v těchto oblastech by neměly být na úkor rozvojových politik EU;

| 11. | zdůrazňuje, že budoucí rámec by měl zahrnovat dva nové druhy finanční podpory, jimž se v rámci hospodářské agendy Unie přikládá velký význam, a to pokračování programů na podporu investic, jako je například Evropský fond pro strategické investice, a vytvoření stabilizační funkce pro členské státy eurozóny, pokud možno v rámci navrhovaného Evropského měnového fondu, zároveň s účelovým nástrojem konvergence pro členské státy na jejich cestě k připojení k eurozóně; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že jako první krok by se zvláštní rozpočtová kapacita eurozóny měla stát součástí rozpočtu EU, počítáno nad rámec stropů víceletého finančního plánu, aniž by byly dotčeny jiné programy VFR, a měla by být financována eurozónou a dalšími zúčastněnými členy prostřednictvím zdroje příjmu, který bude odsouhlasen mezi zúčastněnými členskými státy a bude považován za účelově vázané příjmy a záruky; domnívá se, že jakmile nastane stabilní stav, mohla by být fiskální kapacita financována prostřednictvím vlastních zdrojů na základě doporučení Montiho zprávy o budoucím financování EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potvrzuje zásadu, že další politické priority by měly být doprovázeny dodatečnými finančními prostředky bez ohledu na to, zda se objeví v době přijetí nového VFR či při jeho provádění, a zdůrazňuje, že financování nových potřeb by nemělo oslabovat stávající politiky a programy; dále očekává, že budou zavedena dostatečná ustanovení o flexibilitě, aby se zohlednily nepředvídané okolnosti, které by mohly vyvstat v průběhu VFR; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se, že silnější a ambicióznější Evropy lze dosáhnout pouze tehdy, bude-li jí poskytnuto více finančních prostředků; vzhledem k výše uvedeným výzvám a prioritám a s přihlédnutím k vystoupení Spojeného království z Unie vyzývá k tomu, aby byl rozpočet Unie výrazně navýšen; odhaduje výši požadovaných výdajových stropů VFR na 1,3 % hrubého národního důchodu (HND) v zemích EU-27 bez ohledu na celkový počet nástrojů, které mají být započítány nad rámec stropů; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je přesvědčen, že pokud Rada nebude souhlasit s výrazným navýšením příspěvků členských států do rozpočtu EU, bude zavedení nových skutečných vlastních zdrojů EU jedinou možností, jak dostatečně financovat příští VFR; |
| --- | --- |

15.

II.   
  Horizontální otázky

Zásady rozpočtu EU a poctivost rozpočtu

| 16. | připomíná evropské rozpočtové zásady jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, obecnosti, specifikace, adicionality, subsidiarity, řádného finančního řízení a transparentnosti, jež je třeba při sestavování a plnění rozpočtu Unie respektovat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opětovně zdůrazňuje svůj dlouhodobý postoj, že politické ambice Unie musí být v souladu s odpovídajícími finančními zdroji, a připomíná, že podle článku 311 SFEU si Unie zajistí prostředky nezbytné pro dosažení svých cílů a pro úspěšné provádění svých politik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje v této souvislosti na to, že aby mohly být politická rozhodnutí a iniciativy Evropské rady prováděny v plném rozsahu, musí být k dispozici dostatečné finanční prostředky, a zdůrazňuje, že jakýkoli jiný přístup podkopává poctivost rozpočtu Unie a důvěru občanů; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnívá se, že VFR, který politické priority EU převádí na konkrétní investice, představuje vynikající nástroj pro dlouhodobé plánování výdajů EU a pro zajištění určité stabilní úrovně veřejných investic v členských státech; s politováním však konstatuje, že před přijetím příštího VFR neexistuje vzájemně dohodnutá dlouhodobá strategie; dále připomíná, že rozpočet EU je převážně investičním rozpočtem, který slouží jako další a doplňující zdroj financování opatření prováděných na vnitrostátní, regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

19.

Doba trvání

| 20. | je toho názoru, že při rozhodování o trvání VFR je nezbytné nalézt správnou rovnováhu mezi dvěma protichůdnými požadavky, na jedné straně potřebou, aby celá řada politik EU – zvláště ty, které jsou v rámci sdíleného řízení, jako je zemědělství a soudržnost – fungovaly na základě stability a předvídatelnosti závazku nejméně sedmi let, a na straně druhé potřebou demokratické legitimity a odpovědnosti, které jsou výsledkem synchronizace jednotlivých finančních rámců s pětiletým politickým cyklem Evropského parlamentu a Evropské komise. |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že pro každý nově zvolený Parlament je politickou nutností moci výrazně ovlivňovat VFR v průběhu svého volebního období, a to jak z hlediska objemu prostředků, tak z hlediska politických priorit; zdůrazňuje, že volby do Evropského parlamentu občanům EU nabízí příležitost přímo vyjádřit postoje k rozpočtovým prioritám Unie, které by se měly zohlednit v závazném povolebním přizpůsobení finančního rámce; domnívá se proto, že v každém politickém cyklu musí Komise navrhnout buď vytvoření nového VFR, nebo povinnou revizi stávajícího VFR v polovině období a Parlament a Rada o tom musí rozhodnout; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že je třeba, aby doba trvání VFR byla postupně prodlužována na dvě období po pěti letech s povinným přezkumem v polovině období; vyzývá Komisi, aby vypracovala jasný návrh, v němž budou stanoveny metody praktického provádění finančního rámce na období 5+5 let; je přesvědčen, že pro dobu trvání VFR nelze uvažovat o jednom pětiletém období, vzhledem k závažným překážkám, které by to přineslo pro programování a požadavky na provádění v některých politikách EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uznává však, že načasování příštích voleb do Evropského parlamentu na jaře 2019 neumožňuje začít ihned uplatňovat řešení 5+5 let vzhledem k tomu, že současný VFR bude probíhat až do prosince 2020, protože by nebylo možné dosáhnout uspokojivého sladění jednotlivých období; proto se domnívá, že následující VFR by měl být stanoven na období sedmi let (2021–2027), včetně povinného přezkumu v polovině období, a sice jako přechodné řešení, které se uplatní naposledy; |
| --- | --- |

23.

Přezkum v polovině období

| 24. | je přesvědčen o tom, že je nezbytné zachovat právně závazný a povinný přezkum VFR v polovině období a jeho revizi, jak je stanoveno v novém nařízení o VFR; připomíná, že revize v polovině období v roce 2016 byla historicky první příležitostí, kdy došlo ke skutečné revizi nařízení o VFR, a že ji Rada i Parlament vyhodnotily kladně, zejména pokud jde o posílení ustanovení VFR o flexibilitě; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnívá se, že v případě VFR na období 2021–2027 by měla být navržena revize v polovině období a mělo by se o ní zavčas rozhodnout, aby mohl budoucí Parlament i Komise odpovídajícím způsobem upravit finanční rámec; zdůrazňuje, že při každé revizi VFR je třeba zajistit zapojení Parlamentu a zachování jeho výsad jakožto rovnocenné složky rozpočtového orgánu; dále zdůrazňuje, že součástí každé skutečné revize je i revize stropů VFR, pokud by se zjistilo, že nejsou pro zbytek období dostatečné; |
| --- | --- |

25.

Flexibilita

| 26. | zdůrazňuje, že během současného VFR rozpočtový orgán schválil uvolnění značných prostředků z mechanismů flexibility a zvláštních nástrojů zahrnutých do nařízení o VFR, aby byly zajištěny další rozpočtové prostředky potřebné ke zvládání závažných krizí nebo k financování nových politických priorit; |
| --- | --- |

26.

| 27. | domnívá se proto, že ustanovení o flexibilitě v současném VFR se osvědčila a poskytla řešení z hlediska značných finančních prostředků, jichž bylo zejména zapotřebí k řešení problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a nedostatkem investic; připomíná, že Parlament byl autorem několika těchto ustanovení, které důrazně obhajoval během předchozích jednání o VFR; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnívá se, že další posílení těchto ustanovení je i nadále nezbytné, aby bylo možné lépe čelit novým výzvám, nepředvídatelným událostem a vyvíjejícím se politickým prioritám, které vznikají při provádění dlouhodobého plánu, jakým je např. VFR; požaduje pro budoucí VFR větší flexibilitu, která by měla umožnit co nejširší využití celkových stropů VFR pro závazky a platby; |
| --- | --- |

28.

Mechanismy pružnosti ve VFR

| 29. | domnívá se, že stropy příštího VFR by měly být stanoveny na takové úrovni, která umožní nejen financování politik EU, ale také poskytne dostatečné rozpětí pro závazky v rámci každého okruhu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je přesvědčen, že všechna nepřidělená rozpětí by bez jakýchkoli omezení měla být přenášena do následujících rozpočtových roků a využívána rozpočtovým orgánem v rámci ročního rozpočtového postupu, k čemukoli tento orgán uzná za nutné; vyzývá proto, aby bylo zachováno celkového rozpětí pro závazky, avšak bez jakýchkoli omezení z hlediska rozsahu či času; |
| --- | --- |

30.

| 31. | připomíná, že z celkového rozpětí pro závazky lze uvolnit pouze nepřidělené rezervy do roku N-1 poté, co byly potvrzeny formou technické úpravy, která předchází předložení návrhu rozpočtu; domnívá se však, že je nezbytné hledat způsoby, jak uvolnit nepřidělené rezervy roku N, aby bylo možné financovat další potřeby, které by mohly vzniknout během daného roku; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je pevně přesvědčen, že závazky schválené rozpočtovým orgánem by měly být použity k jejich původnímu účelu a že by mělo být vynaloženo veškeré úsilí, aby se zajistilo, že tomu tak bude ve všech oblastech politik; žádá zejména Komisi, aby i nadále pokračovala tímto směrem; je však přesvědčen, že pokud skutečně dojde ke zrušení závazků, protože akce, na níž byly prostředky vyčleněny, nebyla provedena nebo byla provedena jen částečně, měly by být tyto prostředky v rozpočtu EU znovu uvolněny a zapojeny rozpočtovým orgánem v rámci ročního rozpočtového procesu; domnívá se, že zrušené závazky by měly být přímo převáděny do celkového rozpětí pro závazky, a nikoli do zvláštního nástroje či rezervy; |
| --- | --- |

32.

| 33. | připomíná, že zrušené závazky jsou svou povahou závazky, které již byly rozpočtovým orgánem schváleny, a za normálních okolností by tedy měly vést k odpovídajícím platbám, pokud by se akce, na kterou byly určeny, uskutečnila podle plánu; zdůrazňuje proto, že opětovné použití zrušených závazků v rozpočtu EU je řádně odůvodněné, ale nemělo by představovat způsob, jak příslušná pravidla pro zrušení závazku stanovená v odvětvových právních předpisech obcházet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poukazuje na to, že je třeba zajistit úplné převedení finančních rezerv prostřednictvím celkového rozpětí pro platby v rámci celého VFR; nesouhlasí s jakýmkoli omezením nebo stropy uplatňovanými na úroveň rozpětí, která lze převést, jako v případě současného VFR, a připomíná, že tato rozpětí lze uvolnit pouze tehdy, pokud se tak rozpočtový orgán rozhodne učinit; zdůrazňuje, že celkové rozpětí pro platby by mohlo být nástrojem při řešení jakékoli nové platební krize, která by mohla nastat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že možnost přezkoumat stropy by měla být zachována v nařízení o VFR jako volba v případě nepředvídaných okolností, pokud by finanční potřeby vyčerpaly nebo překročily rozpětí a zvláštní nástroje; vyzývá k tomu, aby nařízení o VFR stanovilo zjednodušený postup pro cílenou revizi v rámci dohodnuté hranice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hájí zachování možnosti přesouvat financování jakéhokoli programu EU dopředu i dozadu, aby bylo možné provádět proticyklická opatření, která odpovídají rytmu stávajícího provádění, a smysluplně reagovat na závažné krize; dále vyzývá k legislativní flexibilitě (v současné době zakotvené v bodě 17 interinstitucionální dohody), která umožňuje úpravu v celkovém přídělu finančních prostředků u programů přijatých řádným legislativním postupem až do výše +/ -10 %, a k jejímu zvýšení na +/-15 %; |
| --- | --- |

36.

| 37. | upozorňuje na flexibilitu, jíž je možno dosáhnout prostřednictvím přesunů v rámci jedné položky VFR, s cílem umístit finanční zdroje přímo tam, kde jsou potřebné, a zajistit lepší provádění rozpočtu EU; domnívá se, že nižší počet položek přispívá k posílení flexibility v rámci VFR; požaduje však, aby Komise při schvalování významných samostatných přesunů proaktivně informovala rozpočtový orgán a konzultovala s ním; |
| --- | --- |

37.

Zvláštní nástroje VFR

| 38. | schvaluje celkovou strukturu zvláštních nástrojů VFR, zejména nástroje pružnosti, rezervy na pomoc při mimořádných událostech, Fondu solidarity EU a Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG), a poukazuje na jejich rozsáhlé využití v rámci současného VFR; požaduje zlepšení jejich finančního krytí a provozních ustanovení; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zejména požaduje podstatné navýšení finančního krytí nástroje pružnosti a vyčlenění ročních rozpočtových prostředků nejméně do výše 2 miliard EUR; připomíná, že nástroj pružnosti není spojen s žádnou konkrétní politickou oblastí a může být tudíž použit na jakýkoli účel, který je považován za nezbytný; domnívá se proto, že tento nástroj lze využít k pokrytí jakýchkoli nových finančních potřeb, které vzniknou během VFR; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poukazuje na význam rezervy na pomoc při mimořádných událostech, která umožňuje rychle reagovat na konkrétní požadavky pomoci třetích zemí v souvislosti s nepředvídatelnými událostmi, a zdůrazňuje její mimořádný význam ve stávajícím kontextu; požaduje výrazné navýšení finančních prostředků pro tuto rezervu a vyčlenění ročních rozpočtových prostředků až do výše 1 miliardy EUR ročně; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poukazuje zejména na významné uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU s cílem poskytnout pomoc v řadě závažných přírodních katastrof se značnými rozpočtovými důsledky; zdůrazňuje rovněž pozitivní dopad tohoto nástroje na veřejné mínění; navrhuje posílení jeho finančního krytí a vyčlenění ročních rozpočtových prostředků ve výši 1 miliardy EUR; |
| --- | --- |

41.

| 42. | domnívá se, že využívání EFG, jímž se zajišťuje solidarita a podpora EU pracovníkům, kteří ztratili práci v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací nebo v důsledku celosvětové hospodářské a finanční krize, nerozvinulo svůj plný potenciál a mohlo by se zlepšit a integrovat v rámci dlouhodobé strategie tak, aby fond fakticky zachytil nadbytečné pracovníky a opětovně je začlenil na trh práce ve všech členských státech; domnívá se, že v rámci nadcházejícího přezkumu EFG by se měla přezkoumat jeho oblast působnosti a zlepšit jeho koordinace s ostatními nástroji; domnívá se, že revidovanému EFG by měl být v rámci nového VFR poskytnut přinejmenším stejný roční příděl; |
| --- | --- |

42.

| 43. | navrhuje vytvoření zvláštní rezervy pro zvláštní nástroje VFR na základě nevyužitých prostředků z každého nástroje; domnívá se, že by tato rezerva měla fungovat bez časového omezení; žádá, aby na základě rozhodnutí rozpočtového orgánu byla tato rezerva uvolněna ve prospěch kteréhokoli zvláštního nástroje VFR, který je nutný k financování potřeb nad rámec jeho finanční kapacity; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konstatuje, že v současné době se uplatňují různá pravidla, pokud jde o časové rozmezí pro přenos nevyužitých prostředků pro každý zvláštní nástroj VFR; domnívá se, že by tato pravidla měla být harmonizována, aby bylo možné uplatňovat jediné pravidlo N +1 na všechny tyto nástroje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | domnívá se, že rozpětí pro nepředvídané události by mělo zůstat zachováno jako nástroj poslední možnosti; zdůrazňuje, že se jedná o zvláštní nástroj, který lze mobilizovat také pro prostředky na platby, a že jeho mobilizace byla vhodným nástrojem k řešení platební krize v roce 2014; požaduje proto úpravu výše jeho maximálního ročního přídělu směrem nahoru, a to na 0,05 % HND EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že zvláštní nástroje VFR by měly být započítávány nad rámec stropů VFR, a to pro prostředky na závazky i pro prostředky na platby; domnívá se, že otázka zařazení plateb těchto nástrojů do rozpočtu byla vyřešena jednoznačným způsobem během revize VFR 2014–2020 v polovině období, čímž se ukončil dlouhotrvající spor s Radou ohledně výkladu; zasazuje se o zavedení jednoznačného ustanovení v nařízení o VFR, v němž se uvede, že platby vyplývající z mobilizace závazků v rámci zvláštních nástrojů VFR by měly být započítávány nad rámec ročních stropů VFR pro platby; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bere na vědomí, že interinstitucionální dohoda požaduje zvláštní většinu v Parlamentu pro mobilizaci tří zvláštních nástrojů VFR; považuje toto ustanovení za překonané, neboť pracuje se zvláštními většinami nutnými pro přijetí rozpočtu EU v dobách před Lisabonskou smlouvou; vyzývá k jednotnému přístupu, pokud jde o požadavky na hlasování za mobilizaci těchto nástrojů, které by měly být stejné jako pro přijetí rozpočtu EU; |
| --- | --- |

47.

Příjmy – zvláštní rezerva

| 48. | opakuje svůj dlouhodobý postoj, že veškeré příjmy vyplývající z pokut uložených společnostem za porušování právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže nebo související s pozdními platbami příspěvků členských států do rozpočtu EU by měly představovat dodatečnou položku příjmů pro rozpočet EU bez odpovídajícího snížení příspěvků z HND; |
| --- | --- |

48.

| 49. | za tímto účelem požaduje vytvoření zvláštní rezervy
  v
  rozpočtu EU, která bude postupně naplněna prostřednictvím všech druhů nepředvídaných jiných příjmů a náležitě přenesena do dalších období, aby v případě potřeby sloužila jako další možnost financování; domnívá se, že tato rezerva by měla být vyčleněna na zvláštní nástroje VFR a na základě rozhodnutí rozpočtového orgánu by měla poskytovat možnost dalšího navýšení, a to jak prostředků na závazky, tak prostředků na platby; |
| --- | --- |

49.

Efektivní a účinné využívání zdrojů EU

| 50. | je si vědom toho, že by dosažení evropské přidané hodnoty mělo být jednou z hlavních zásad, kterými se řídí orgány EU při rozhodování o druhu výdajů v příštím VFR; poukazuje nicméně na existenci různých výkladů tohoto pojmu a požaduje jednotnou, jasnou a snadno srozumitelnou definici příslušných kritérií se zohledněním územních specifik a, je-li to možné, se zahrnutím měřitelných ukazatelů výkonu; varuje před jakýmkoli pokusem použít tuto definici ke zpochybnění významu politik a programů EU na základě čistě kvantitativních nebo krátkodobých ekonomických úvah; |
| --- | --- |

50.

| 51. | bere na vědomí odkaz na pojem evropské přidané hodnoty obsažený v řadě dokumentů Komise; připomíná seznam ukazatelů uvedených v této souvislosti ve výše uvedeném usnesení Parlamentu ze dne 24. října 2017; připomíná, že zdroje EU by měly být použity k financování evropských veřejných statků a měly by působit jako katalyzátor při poskytování pobídek pro členské státy na všech správních úrovních, aby přijaly opatření pro naplnění cílů stanovených ve Smlouvě a dosažení společných cílů EU, které by jinak nebyly realizovány; souhlasí s tím, že by se rozpočet EU měl používat k financování opatření, která mohou být ku prospěchu EU jako celku, což nedokáže zajistit účinným způsobem žádný členský stát sám, a která mohou nabídnout lepší zhodnocení vynaložených prostředků než opatření přijatá výhradně na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni; dále se domnívá, že rozpočet EU by měl přispět k nastolení a podpoře míru a stability v sousedství EU i ve vzdálenějších oblastech; domnívá se, že evropská přidaná hodnota je tvořena programy v rámci jak sdíleného, tak přímého řízení jako dvou vzájemně se doplňujících metod, jak dosáhnout cílů EU; na základě toho očekává, že členské státy se při vyjednávání o příštím VFR nebudou řídit logikou „spravedlivé návratnosti“(juste retour), která zohledňuje pouze vnitrostátní zájmy ve formě čisté bilance; |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnívá se, že lepšího vynakládání prostředků, tj. účinného a nediskriminačního využívání každého eura z rozpočtu EU, lze dosáhnout nejen tím, že se zdroje EU nasměrují na opatření s nejvyšší evropskou přidanou hodnotou a největším zvýšením výkonnosti politik a programů EU na základě hloubkového posouzení stávajících výdajů, ale také dosažením větší součinnosti mezi rozpočtem EU a rozpočty členských států a zajištěním hmatatelného zlepšení struktury výdajů; podporuje doporučení uvedená ve výroční zprávě Evropského účetního dvora za rok 2016 ohledně rámce pro měření rizika ukazatelů, efektivnějšího a vyváženějšího informování o výkonu a snazšího přístupu k výsledkům hodnocení; |
| --- | --- |

52.

| 53. | požaduje skutečné zjednodušení rozpočtového systému EU v příštím VFR s cílem zjednodušit využívání prostředků; zdůrazňuje zejména potřebu omezit zbytečné překrývání mezi nástroji, jež slouží na podobné druhy opatření, například v oblasti inovací, malých a středních podniků nebo dopravy, aniž by hrozila ztráta významných prvků jednotlivých programů, a potřebu eliminovat konkurenci, která existuje mezi jednotlivými formami a zdroji financování, s cílem zajistit co největší doplňkovost a vytvořit soudržný finanční rámec; věří, že by to umožnilo jasnější sdělování priorit EU občanům; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje, že „kontrola stavu“výdajů EU nemůže vést ke snížení úrovně ambicí EU nebo provádění politik a programů EU podle odvětví, ani by neměla vést k nahrazení grantů finančními nástroji s cílem vytvořit určité úspory, neboť převážná většina opatření podporovaných z rozpočtu EU není vhodná pro financování z těchto nástrojů; je přesvědčen, že „kontrola stavu“by měla určit spíše způsoby, jak zlepšit provádění programů EU v oblasti výdajů; |
| --- | --- |

54.

| 55. | požaduje rozsáhlou harmonizaci pravidel s cílem vytvořit jednotný soubor pravidel pro všechny rozpočtové nástroje EU s přihlédnutím k charakteristickým rysům jednotlivých fondů a odvětví; vybízí Komisi, aby řešila otázku kombinace různých zdrojů financování poskytnutím jasných pokynů v této oblasti a zajištěním rovného přístupu ke všem typům financování ve všech členských státech; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zasazuje se také o skutečné zjednodušení odvětvových prováděcích pravidel pro příjemce a snížení administrativní zátěže pomocí další normalizace a zjednodušení postupů a programovacích dokumentů; poukazuje nicméně na potřebu zajistit větší pomoc při budování kapacit a větší technickou pomoc pro příjemce; vyzývá k posunu směrem k hodnocení na základě rizik; |
| --- | --- |

56.

Jednotnost, správnost rozpočtu a transparentnost

| 57. | připomíná, že zásada jednotnosti, podle které mají být všechny položky příjmů a výdajů Unie uvedeny v rozpočtu, je požadavkem uvedeným ve Smlouvě i základní demokratickou podmínkou, pokud má být rozpočet transparentní, legitimní a odpovědný; vyjadřuje politování nad tím, že se tato zásada dodržuje stále méně, zatímco složitost finančních záležitostí vzrůstá, počínaje historickým dědictvím Evropského rozvojového fondu (ERF) přes vytvoření Evropského mechanismu stability až po nejnovější masivní nárůst mimorozpočtových mechanismů vytvořených ad hoc ve formě inovativních finančních nástrojů a vnějších svěřenských fondů nebo nástrojů, které v rozvaze Unie nejsou zaúčtovány; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zpochybňuje odůvodnění a přidanou hodnotu vytváření nástrojů mimo rozpočet Unie; domnívá se, že rozhodnutí zřídit nebo zachovat takové nástroje představují ve skutečnosti snahu zastřít skutečné finanční potřeby a obejít mantinely stropů VFR a stropů vlastních zdrojů; vyjadřuje politování nad tím, že často také vedou k obcházení Parlamentu, pokud jde o jeho trojí odpovědnost coby legislativního, rozpočtového a kontrolního orgánu, a jdou proti cíli zvyšování transparentnosti pro širokou veřejnost a příjemce; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opakuje proto svůj dlouhodobý postoj, že Evropský rozvojový fond by spolu s dalšími nástroji mimo VFR měl být začleněn do rozpočtu Unie, aby se zvýšila jeho legitimita, jakož i účinnost a účelnost unijní rozvojové politiky; zdůrazňuje však, že příslušné finanční krytí by mělo být doplněno nad rámec dohodnutých stropů VFR tak, aby začlenění těchto nástrojů do rozpočtu nemělo nepříznivý vliv na jejich financování nebo na další politiky a programy EU; vítá v zásadě návrh na začlenění Evropského mechanismu stability do finančních prostředků Unie ve formě Evropského měnového fondu, aniž by tím byla dotčena jeho budoucí podoba; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zastává názor, že svěřenecké fondy EU mohou představovat přidanou hodnotu v tom, že sdružují zdroje od různých dárců pro konkrétní situace, ale že jejich využití by nemělo vést pouze k nové klasifikaci plánovaného financování EU a nemělo by měnit původní cíle finančních nástrojů EU; zdůrazňuje potřebu většího parlamentního dohledu nad jejich zřizováním a fungováním v praxi; trvá na tom, že svěřenské fondy EU by měly výhradně podporovat činnosti mimo Unii; |
| --- | --- |

60.

| 61. | domnívá se rovněž, že pokud je určitý podíl mimorozpočtových operací považován za nutný pro dosažení určitých konkrétních cílů, například prostřednictvím použití finančních nástrojů nebo svěřenských fondů, měly by být tyto operace používány v omezeném rozsahu a trvání, měly by být zcela transparentní, opodstatněné prokázanou adicionalitou a přidanou hodnotou a měly by se zakládat na přísných postupech pro přijímání rozhodnutí a ustanoveních o odpovědnosti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | domnívá se, že v rámci příštího VFR by měl rozpočet Unie přesněji vykazovat rozsah účelově vázaných příjmů a jejich dopad na skutečné výdaje, zejména těch, které pocházejí z příspěvků třetích zemí; zdůrazňuje, že je to ještě důležitější vzhledem k tomu, že Spojené království vyjádřilo v rámci jednání o svém vystoupení z Unie přání účastnit se některých rozpočtových programů Unie v rámci nového VFR na období po roce 2020 jako nečlenský stát; |
| --- | --- |

62.

Míra plateb

| 63. | připomíná, že výše prostředků na platby je logickým a legálním důsledkem výše prostředků na závazky, a požaduje, aby budoucí stropy plateb byly stanoveny na přiměřené úrovni, přičemž se ponechá pouze omezený a realistický rozdíl mezi závazky a platbami; očekává, že budoucí stropy plateb zohlední na jednu stranu potřebu ctít závazky plynoucí ze stávajícího finančního období, které se změní na platby až po roce 2020, a na straně druhé potřebu dostát závazkům v rámci programů a nástrojů po roce 2020; |
| --- | --- |

63.

| 64. | připomíná, že na konci předchozího VFR došlo k nahromadění nezaplacených účtů, které se přelily do stávajícího rámce, a varuje před opakováním této platební krize v přechodu na příští VFR, neboť by to mělo závažné důsledky pro příjemce, jako jsou studenti, univerzity, malé a střední podniky a výzkumní pracovníci; poukazuje na současný trend nedostatečného čerpání prostředků na platby z důvodu zpoždění při provádění programů na období 2014–2020, který vede ke zvýšení úrovně nezaplacených závazků, které zbývá vypořádat v rámci stropů příštího VFR; žádá Komisi a členské státy, a to i na úrovni ministrů financí, aby analyzovaly hlavní příčiny těchto zpoždění, a aby navrhly konkrétní zjednodušující opatření s cílem usnadnit provádění v budoucnu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | bere na vědomí předběžné výsledky jednání o finančním vyrovnání v souvislosti s vystoupením Spojeného království z Unie, podle kterých se Spojené království bude plně podílet na financování a provádění programů na období 2014–2020 se všemi příslušnými finančními důsledky; |
| --- | --- |

65.

Finanční nástroje

| 66. | zdůrazňuje, že rozpočet EU má k dispozici širokou škálu nástrojů na financování činností podporovaných na úrovni EU, jež lze seskupit do dvou kategorií, konkrétně do kategorie grantů a do kategorie dalších finančních nástrojů v podobě záruk, půjček, sdílení rizik nebo kapitálových investic; poukazuje rovněž na Evropský fond pro strategické investice, s jehož pomocí je v EU mobilizován soukromý kapitál na podporu projektů v klíčových oblastech pro hospodářství EU, aby doplnil omezené financování; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uznává potenciál finančních nástrojů pro zvýšení hospodářského a politického vlivu rozpočtu Unie; poukazuje však na to, že se mohou použít pouze pro projekty vytvářející příjmy v případech nepříznivé investiční situace či selhání trhu, a proto oproti grantům představují pouze doplňkovou, a nikoli alternativní formu financování; zdůrazňuje, že cílem finančních nástrojů by nemělo být nahrazovat již stávající veřejné nebo soukromé systémy financování a měly by být v souladu s vnitrostátními a mezinárodními závazky; |
| --- | --- |

67.

| 68. | připomíná svou žádost, aby Komise určila oblasti, které jsou nejlépe financovány z grantů, ty, které by mohly být lépe financovány finančními nástroji, a ty, kde by granty mohly být kombinovány s finančními nástroji, a aby se zabývala otázkou vhodné rovnováhy mezi nimi; je přesvědčen, že dotace by měly být i v příštím VFR převládajícím způsobem financování projektů EU; zdůrazňuje, že půjčky, záruky, sdílení rizik a kapitálové financování by měly být využívány opatrně a na základě odpovídajícího předběžného hodnocení a pouze v případě, že jejich používání může vykázat jasnou přidanou hodnotu a pákový efekt; konstatuje, že využívání finančních nástrojů a součinnosti s granty lze zlepšit; požaduje větší úsilí o zpřístupnění finančních nástrojů příjemcům a větší flexibilitu při meziodvětvovém využívání jednotlivých finančních nástrojů, aby byla překonána restriktivní pravidla, která příjemcům brání využívat u projektů se shodnými cíli více programů; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyzývá Komisi, aby v příštím VFR zjednodušila a harmonizovala pravidla pro využívání finančních nástrojů s cílem dosáhnout součinnosti různých nástrojů a maximalizovat jejich účinné uplatňování; bere na vědomí možnost, že by na základě důkladné diskuse, která by byla nutná, byl navržen jednotný fond, který by integroval finanční nástroje na úrovni EU, jež jsou centrálně spravovány; zastává názor, že by bylo třeba zajistit jasnou strukturu pro výběr různých druhů finančních nástrojů pro různé oblasti politiky a druhy opatření a že příslušné finanční nástroje by měly i nadále figurovat v rozpočtu pod samostatnými položkami, aby byla zajištěna jednoznačnost investic; zdůrazňuje však, že taková harmonizace pravidel nemůže postihnout finanční nástroje, které spravují členské státy v rámci politiky soudržnosti nebo v oblasti vnější činnosti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | připomíná své opakované požadavky na větší transparentnost a demokratickou kontrolu, pokud jde o provádění finančních nástrojů podporovaných z rozpočtu Unie; |
| --- | --- |

70.

Struktura

| 71. | domnívá se, že by struktura VFR měla lépe zviditelnit politické a rozpočtové priority EU pro evropské občany, a požaduje jasnější prezentaci všech oblastí výdajů EU; je přesvědčen, že by se měly náležitě zohlednit hlavní pilíře budoucích výdajů EU uvedené v tomto usnesení; |
| --- | --- |

71.

| 72. | domnívá se proto, že současná prezentace okruhů si vyžaduje určitá zlepšení, je však proti neodůvodněným radikálním změnám; navrhuje proto níže uvedenou strukturu pro VFR na období po roce 2020;

  Okruh 1: Silnější a udržitelnější hospodářství

  Včetně programů a nástrojů podporujících tyto oblasti:
  v rámci přímého řízení:






  — | výzkum a inovace |
| --- | --- | --- |

72.

Okruh 1: Silnější a udržitelnější hospodářství

Včetně programů a nástrojů podporujících tyto oblasti:

v rámci přímého řízení:

—

výzkum a inovace

| — | průmysl, podnikání a malé a střední-podniky (MSP) |
| --- | --- |

—

průmysl, podnikání a malé a střední-podniky (MSP)

| — | digitální transformace hospodářství a společnosti |
| --- | --- |

—

digitální transformace hospodářství a společnosti

| — | velké projekty infrastruktury |
| --- | --- |

—

velké projekty infrastruktury

| — | doprava, energetika, vesmír |
| --- | --- |

—

doprava, energetika, vesmír

| — | životní prostředí a přizpůsobení se změně klimatu, zmírnění změny klimatu |
| --- | --- |

—

životní prostředí a přizpůsobení se změně klimatu, zmírnění změny klimatu

Okruh 2: Větší soudržnost a solidarita v Evropě

Včetně programů a nástrojů podporujících tyto oblasti:

| — | hospodářská, sociální a územní soudržnost (v rámci sdíleného řízení):






  — | investice do inovací, výzkumu, digitalizace, transformace průmyslu, MSP, dopravy, přizpůsobení se změně klimatu a zmírnění změny klimatu, životního prostředí a energetiky |
| --- | --- | --- |

—

hospodářská, sociální a územní soudržnost (v rámci sdíleného řízení):

—

investice do inovací, výzkumu, digitalizace, transformace průmyslu, MSP, dopravy, přizpůsobení se změně klimatu a zmírnění změny klimatu, životního prostředí a energetiky

| — | zaměstnanost, sociální záležitosti, sociální začleňování, rovnost žen a mužů, snižování chudoby a demografické výzvy |
| --- | --- |

—

zaměstnanost, sociální záležitosti, sociální začleňování, rovnost žen a mužů, snižování chudoby a demografické výzvy

| — | vzdělávání, mládež a celoživotní učení |
| --- | --- |

—

vzdělávání, mládež a celoživotní učení

| — | kultura, občanství, média a komunikace |
| --- | --- |

—

kultura, občanství, média a komunikace

| — | demokracie, právní stát a základní práva |
| --- | --- |

—

demokracie, právní stát a základní práva

| — | zdraví a bezpečnost potravin |
| --- | --- |

—

zdraví a bezpečnost potravin

| — | azyl, migrace a integrace, spravedlnost a spotřebitelé |
| --- | --- |

—

azyl, migrace a integrace, spravedlnost a spotřebitelé

| — | podpora vnitrostátních správních orgánů a koordinace vzájemné spolupráce |
| --- | --- |

—

podpora vnitrostátních správních orgánů a koordinace vzájemné spolupráce

Okruh 3: Silnější a udržitelnější zemědělství a rybolov

Včetně programů a nástrojů podporujících tyto oblasti:

| — | zemědělství a rozvoj venkova |
| --- | --- |

—

zemědělství a rozvoj venkova

| — | námořní záležitosti a rybolov |
| --- | --- |

—

námořní záležitosti a rybolov

Okruh 4: Větší odpovědnost ve světě

Včetně programů a nástrojů podporujících tyto oblasti:

| — | mezinárodní spolupráce a rozvoj |
| --- | --- |

—

mezinárodní spolupráce a rozvoj

| — | sousedství |
| --- | --- |

—

sousedství

| — | rozšíření |
| --- | --- |

—

rozšíření

| — | humanitární pomoc |
| --- | --- |

—

humanitární pomoc

| — | demokracie, právní stát, základní práva a rovnost žen a mužů |
| --- | --- |

—

demokracie, právní stát, základní práva a rovnost žen a mužů

| — | obchod |
| --- | --- |

—

obchod

Okruh 5: Bezpečnost, mír a stabilita pro všechny

Včetně programů a nástrojů podporujících tyto oblasti:

| — | bezpečnost, včetně kybernetické bezpečnosti |
| --- | --- |

—

bezpečnost, včetně kybernetické bezpečnosti

| — | reakce na krize a stabilita, včetně civilní ochrany |
| --- | --- |

—

reakce na krize a stabilita, včetně civilní ochrany

| — | společná zahraniční a bezpečnostní politika |
| --- | --- |

—

společná zahraniční a bezpečnostní politika

| — | obrana, včetně výzkumu a inovací |
| --- | --- |

—

obrana, včetně výzkumu a inovací

Okruh 6: Efektivní administrativa ve službách Evropanů

| — | financování zaměstnanců EU |
| --- | --- |

—

financování zaměstnanců EU

| — | financování budov a vybavení orgánů EU |
| --- | --- |

—

financování budov a vybavení orgánů EU

| 73. | vyzývá naléhavě Komisi, aby v příloze k rozpočtu Evropské unie předložila veškeré výdaje týkající se EU, které vznikají mimo rozpočet EU v důsledku mezivládních dohod a postupů; je přesvědčen, že takové každoročně poskytované informace by poskytly celkový přehled o veškerých investicích, k nimž se členské státy zavázaly na evropské úrovni; |
| --- | --- |

73.

III.   
  Oblasti politiky

Silnější a udržitelnější hospodářství

| 74. | zdůrazňuje důležitost dokončení Evropského výzkumného prostoru, energetické unie, jednotného evropského dopravního prostoru, jednotného digitálního trhu jako základních složek jednotného evropského trhu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | je přesvědčen, že by v příštím VFR měly být rozpočtové zdroje více soustředěny do oblastí, v nichž se jasně ukazuje evropská přidaná hodnota a které posilují hospodářský růst, konkurenceschopnost, udržitelnost a zaměstnanost ve všech regionech EU; zdůrazňuje v této souvislosti význam výzkumu a inovací při vytváření udržitelné, vedoucí světové ekonomiky založené na znalostech a vyjadřuje politování nad tím, že z důvodu nedostatku odpovídajícího financování je v rámci současného VFR podporována z prostředků EU jen malá část kvalitních projektů v této oblasti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | požaduje proto, aby v příštím VFR byl podstatně navýšen celkový rozpočet na 9. rámcový program, a to alespoň na úroveň 120 miliard EUR; považuje tuto úroveň za přiměřenou pro zajištění globální konkurenceschopnosti Evropy, vedoucího postavení v oblasti vědy, technologií a průmyslu, řešení společenských problémů a pro pomoc při dosahování cílů EU v oblasti klimatu a cílů udržitelného rozvoje; vyzývá zejména ke snahám o stimulaci průlomových inovačních iniciativ pro vytváření trhu, a to zejména pro MSP; |
| --- | --- |

76.

| 77. | dále požaduje větší zaměření na provádění výzkumu a zavádění inovací prostřednictvím společných podniků a dalších nástrojů a podporu investic do klíčových technologií k překlenutí nedostatku investic v oblasti inovací; zdůrazňuje, že zvýšení objemu finančních prostředků musí být spojeno se zjednodušením postupů financování; vítá úsilí vynakládané Komisí v této oblasti a trvá na tom, aby se v něm v rámci příštího programového období pokračovalo s cílem poskytnout lepší přístup a rovné podmínky žadatelům prostřednictvím nového systému posuzování žádostí; zdůrazňuje, že je nutné připravit opatření, která by podněcovala vyváženou účast subjektů ze všech členských států EU; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vítá nedávný návrh Komise na zajištění financování Výzkumného fondu pro uhlí a ocel v nadcházejících letech; zdůrazňuje význam tohoto fondu pro financování výzkumu v tomto průmyslovém odvětví; je přesvědčen, že je nutné dlouhodobější řešení, které zajistí financování i po roce 2020 a začlení fond do rozpočtu Unie s cílem umožnit Parlamentu dostát své úloze jako orgánu rozpočtové kontroly; |
| --- | --- |

78.

| 79. | zdůrazňuje, že MSP a mikropodniky jsou klíčovými hybateli ekonomického růstu, inovací a zaměstnanosti, jelikož v těchto podnicích je soustředěno 85 % všech nových pracovních míst; uznává jejich důležitou úlohu v zajištění hospodářské obnovy a oživení udržitelné ekonomiky EU; připomíná, že v EU existuje více než 20 milionů MSP, které představují 99 % všech podniků; domnívá se, že zlepšování přístupu MSP k financování by mělo ve všech členských státech i nadále zůstat významným politickým cílem pro příští VFR, a to za účelem dalšího posílení jejich konkurenceschopnosti a udržitelnosti; podtrhuje proto nutnost podporovat podnikání a zlepšovat pro MSP podnikatelské prostředí, aby tyto podniky mohly v dnešní globální ekonomice plně uplatnit svůj potenciál; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vítá úspěch účelového Programu EU pro konkurenceschopnost podniků a MSP (COSME) v rámci stávajícího VFR; vyzdvihuje vysokou míru provádění tohoto programu a poukazuje na jeho schopnost absorbovat ještě více; požaduje proto zdvojnásobení finančního krytí programu COSME, aby odpovídalo skutečným potřebám ekonomiky EU a výrazné poptávce po účasti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opětovně potvrzuje silné odhodlání podpořit Evropský fond pro strategické investice (EFSI) s cílem uvolnit 500 miliard EUR na nové investice do reálné ekonomiky v rámci současného VFR; je přesvědčen, že EFSI již přinesl silný a cílený impuls hospodářským odvětvím, která přispívají k udržitelnému růstu a zaměstnanosti; zdůrazňuje pozitivní dopad EFSI na poskytování finančních prostředků MSP v celé Unii; vítá proto záměr Komise předložit legislativní návrh na pokračování a zlepšování tohoto investičního systému vyčleněným rozpočtem, jehož financování by nemělo jít na úkor stávajících politik a programů v rámci nového VFR; zdůrazňuje, že každý legislativní návrh by měl vycházet ze závěrů uvedených v přezkumu Komise a z nezávislého hodnocení; očekává, že nový návrh bude účinně řešit nedostatky v uplatňování EFSI a že mimo jiné zlepší zeměpisné pokrytí fondu tak, aby jeho přínos byl patrný v celé Unii; |
| --- | --- |

81.

| 82. | trvá na tom, že VFR má význam pro odvětví závislá na dlouhodobých investicích, jako je udržitelná doprava; zdůrazňuje, že dopravní infrastruktura je páteří jednotného trhu a základem pro udržitelný růst a vytváření pracovních míst; konstatuje, že dobudování jednotného evropského dopravního prostoru propojeného se sousedními zeměmi vyžaduje důležitou dopravní infrastrukturu a je třeba k němu přistupovat jako ke klíčové prioritě v zájmu konkurenceschopnosti a hospodářské, sociální a územní soudržnosti EU, včetně okrajových a ostrovních oblastí; domnívá se proto, že by příští VFR měl zajistit dostatečné financování projektů, které přispívají zejména k dokončení základní sítě transevropské dopravní sítě (TEN-T), která by měla být dále rozšířena, a jejích koridorů; připomíná cíle, které byly v otázkách dopravy vytyčeny na konferenci COP 21 s cílem bojovat proti změně klimatu, a vybízí členské státy, aby investovaly do inteligentní, udržitelné a integrované veřejné dopravy; |
| --- | --- |

82.

| 83. | zdůrazňuje, že modernizovaný a efektivnější nástroj CEF by měl pokrývat všechny druhy dopravy, včetně silniční a železniční infrastruktury a vnitrozemských vodních cest; domnívá se, že by měl předně podporovat větší propojení mezi komplexními sítěmi a druhy dopravy, které přispívají ke snižování emisí CO2, a zaměřit se na vzájemná propojení a na dokončení sítě v okrajových oblastech; opakuje, že je důležité zlepšit interoperabilitu prostřednictvím evropského systému řízení železničního provozu a umožnit plné využití iniciativy jednotného evropského nebe; vyzývá k dokončení evropského digitálního řízení letového provozu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vyzývá k tomu, aby v příštím VFR byla vytvořena zvláštní rozpočtová položka pro cestovní ruch jako krok ke skutečné evropské politice v oblasti cestovního ruchu, která bude moci značně přispět k růstu a tvorbě pracovních míst; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vyzývá Komisi, aby podpořila investice do vývoje další generace technologií a podpořila jejich využívání; zdůrazňuje, že je důležité zajistit financování pro dokončení jednotného digitálního trhu pomocí plného využívání spektra, modernizaci pevných sítí a denzifikaci mobilních sítí, prosazovat spuštění 5G a gigabitového připojení a dosáhnout dalšího pokroku v harmonizaci pravidel EU v oblasti telekomunikací s cílem vytvořit náležitý regulační rámec ke zlepšení internetového propojení v celé Unii; zdůrazňuje, že by telekomunikační odvětví mělo nadále podporovat infrastruktury digitálních služeb a vysokorychlostní širokopásmové sítě tím, že umožní jejich dostupnost, a to i v odlehlých regionech a venkovských oblastech, a tím, že zvýší digitální gramotnost, propojení a interoperabilitu; podtrhuje nutnost podporovat digitální transformaci evropského hospodářství a evropské společnosti a investovat do základních technologií, jako jsou data velkého objemu, umělá inteligence nebo vysoce výkonná výpočetní technika, a do digitálních dovedností za účelem posílení konkurenceschopnosti EU a zlepšení kvality života Evropanů; |
| --- | --- |

85.

| 86. | považuje za zásadní podporovat udržitelné a cenově dostupné dodávky energie v Evropě; vyzývá proto ke stálé podpoře investic, která zajistí diverzifikaci zdrojů energie a dodavatelských tras, zvýší energetickou bezpečnost a energetickou soběstačnost a posílí energetickou účinnost a využití energie z obnovitelných zdrojů, mimo jiné pomocí Nástroje pro propojení Evropy (CEF); zdůrazňuje zvláště význam poskytování komplexní podpory zvláště pro regiony s vysokou uhlíkovou náročností, na energetický přechod, přechod na nízkouhlíkové hospodářství, modernizaci výroby elektrické energie, zlepšení přeshraničního propojení a využití inteligentních rozvodných sítí, technologie pro zachycování, skladování a využívání uhlíku a modernizaci dálkového vytápění; domnívá se, že transformace energetického odvětví na základě cílů v oblasti klimatu by měla být náležitě podpořena, zejména v regionech a zemích závislých na uhlí, aby se účinně přispělo ke strategickému přechodu na hospodářství s nízkými emisemi; vyzývá ke zřízení komplexního fondu na podporu řádného přechodu, konkrétně prostřednictvím vývoje a využívání obnovitelných zdrojů, energeticky účinných řešení, ukládání energie, řešení a infrastruktur pro elektromobilitu, modernizace výroby elektřiny a rozvodných sítí, pokročilých technologií výroby elektřiny včetně zachycování a ukládání uhlíku, zachycování a využívání uhlíku a zplyňování uhlí, modernizace dálkového vytápění včetně vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, včasného přizpůsobení se budoucím environmentálním normám, restrukturalizace energeticky náročných odvětví, jakož i prostřednictvím řešení společenských, socioekonomických a environmentálních dopadů. |
| --- | --- |

86.

| 87. | zdůrazňuje strategický význam rozsáhlých projektů infrastruktury, jako je konkrétně Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER), evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS), globální družicový navigační systém (Galileo), Evropský program monitorování Země (Copernicus) a budoucí družicová komunikace v rámci státní správy (GOVSATCOM) pro budoucí konkurenceschopnost, bezpečnost a politickou moc EU; zdůrazňuje, že financování těchto velkých projektů musí být zajištěno v rozpočtu EU, ale zároveň by mělo být pevně vymezeno s cílem zajistit, aby možná překročení nákladů neohrozila financování a úspěšné provádění ostatních politik Unie, jak dokládá několik konkrétních případů v předchozím VFR; připomíná, že za tímto účelem je nyní maximální částka na tyto projekty stanovena v nařízení o VFR, a vyzývá k zahrnutí podobných ustanovení do nového nařízení; |
| --- | --- |

87.

| 88. | zdůrazňuje význam zachování, ochrany a zlepšování kvality životního prostředí a boje proti změně klimatu, úpadku ekosystémů a úbytku biologické rozmanitosti, jakož i vedoucí postavení EU v těchto oblastech; domnívá se, že stabilní a přiměřené financování je základem pro splnění závazků EU, například závazků vyplývajících z Pařížské dohody; připomíná, že příští VFR by měl Unii pomoci splnit tyto cíle a že by měl přispět k přechodu na nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050; zdůrazňuje, že by EU neměla financovat projekty a investice, které dosažení těchto cílů odporují; vyzývá k důkladnému začlenění problematiky klimatu do budoucích výdajů EU; v tomto ohledu vyzývá k tomu, aby příslušné programy, například LIFE+, byly náležitě financovány a aby se objem jejich finančních zdrojů zdvojnásobil, a vyzývá k vytvoření konkrétních balíčků pro biologickou rozmanitost a správu sítě Natura 2000; |
| --- | --- |

88.

Větší soudržnost a solidarita v Evropě

| 89. | zdůrazňuje, že politika soudržnosti by po roce 2020 měla zůstat hlavní investiční politikou Evropské unie, pokrývat všechny regiony EU, aby mohla řešit složité socioekonomické výzvy a zároveň zaměřit většinu zdrojů na ty nejzranitelnější z nich; je přesvědčen, že nad rámec cíle, jímž je snížit rozdíly v úrovni rozvoje a posílit konvergenci, jak je zakotveno ve Smlouvě, by se politika soudržnosti měla zaměřit na dosažení širších politických cílů EU, a navrhuje proto, aby se v rámci příštího VFR všechny tři fondy politiky soudržnosti – Evropský fond pro regionální rozvoj (ERDF), Evropský sociální fond (ESF) a Fond soudržnosti – zaměřily především na poskytování podpory pro růst a konkurenceschopnost, výzkum a inovace, digitalizaci, transformaci průmyslu, MSP, dopravu, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se změně klimatu, udržitelnost životního prostředí a spravedlivou transformaci energetiky, zaměstnanost, sociální začleňování, rovnost žen a mužů, snižování chudoby a demografické problémy; zdůrazňuje, že tyto tři fondy představují nedílnou součást politiky soudržnosti EU a společně mohou fungovat pouze v jednotném rámci této politiky; vyzývá mimoto k zahrnutí posílené územní spolupráce, včetně přeshraničního prvku a městského rozměru, do této politiky, jakož i k vypracování specifických ustanovení pro venkovské, horské, ostrovní a odlehlé oblasti; |
| --- | --- |

89.

| 90. | považuje za nanejvýš důležité, aby bylo financování politiky soudržnosti po roce 2020 pro země EU-27 zachováno ve stálých cenách alespoň na úrovni rozpočtu na období 2014–2020; zdůrazňuje, že by jedním z parametrů přidělování finančních prostředků v rámci politiky soudržnosti měl zůstat HDP, ale domnívá se, že by ho měla doplnit řada sociálních, environmentálních a demografických ukazatelů s cílem lépe zohlednit nové typy nerovností mezi regiony EU a v rámci nich ve všech členských státech; podporuje také, aby v novém programovém období přetrvaly prvky, které politiku soudržnosti ve stávajícím VFR zmodernizovaly a zaměřily na výsledky, tj. tematická koncentrace, předběžné podmínky, rámec výkonnosti a vazba na správu ekonomických záležitostí; |
| --- | --- |

90.

| 91. | je pevně odhodlán plnit závazek vyplývající z článku 9 SFEU zajistit sociální Evropu a provádění evropského pilíře sociálních práv založeného na udržitelném růstu vysoce konkurenceschopného sociálně-tržního hospodářství s cílem dosáhnout plné zaměstnanosti a sociálního pokroku a podporovat rovnost mezi ženami a muži, solidaritu mezi generacemi a ochranu práv dítěte, jak je zakotveno ve Smlouvě; zdůrazňuje, že toto provádění vyžaduje, aby sociální politiky byly řádně financovány, přičemž je třeba mít na paměti, že v současné době jsou výdaje na sociální záležitosti nedostatečné; zdůrazňuje, že toto provádění vyžaduje, aby sociální politiky byly řádně financovány, a vyzdvihuje z toho vyplývající potřebu posílit existující nástroje přispívající k těmto cílům, jako je zejména Evropský sociální fond (ESF), Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí, Fond evropské pomoci nejchudším osobám, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) a program Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI); trvá na tom, aby byly v příštím VFR zachovány a byly nadále prováděny převážně prostřednictvím grantů; |
| --- | --- |

91.

| 92. | opětovně vyzývá Komisi a všechny členské státy, aby zřídily zvláštní fond určený na záruku pro děti, jehož cílem by bylo rozšíření politik zaměřených na zmírnění dětské chudoby a který by zajistil odpovídající zdroje pro provedení nezbytných politických opatření v plném rozsahu, včetně pomoci rodičům, aby se prostřednictvím cílených zásahů vymanili ze sociálního vyloučení a nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

92.

| 93. | zdůrazňuje zejména, že ESF by měl rozšířit svou podporu rozvoje sociálního dialogu, zejména skrze lepší budování kapacit sociálních partnerů, mimo jiné na evropské odvětvové a meziodvětvové úrovni, a že tento závazek by měl být povinný pro členské státy ve všech regionech EU; |
| --- | --- |

93.

| 94. | zdůrazňuje zvláště, že je stále zapotřebí bojovat proti nezaměstnanosti a vyloučení, zejména mladých lidí, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání ani v profesní přípravě (NEET), v rámci komplexního přístupu k politikám na úrovni EU týkajícím se mládeže; vyzývá proto k tomu, aby byla částka na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí zdvojnásobena a aby byly plně prováděny záruky EU pro mladé lidi a zároveň bylo zajištěno rychlé a zjednodušené rozdělování finančních prostředků a stálé a stabilní financování příštího programového období; zdůrazňuje nutnost lepší regulace, aby byla mladým lidem pocházejícím ze znevýhodněného sociálně-ekonomického prostředí zaručena nediskriminační účast v programu; domnívá se, že jednou z nejvyšších priorit EU zůstávají investice na podporu vzdělání a odborného vzdělávání, zejména rozvoj digitální gramotnosti; trvá na tom, že tento program nesmí nahrazovat výdaje dříve financované z vnitrostátních rozpočtů; |
| --- | --- |

94.

| 95. | vyjadřuje podporu programům v oblasti kultury, vzdělávání, médií, mládeže, sportu, demokracie, občanství a občanské společnosti, které jednoznačně prokázaly svou evropskou přidanou hodnotu a jsou u příjemců stále velmi oblíbené; vyslovuje se proto pro pokračující investování do rámce vzdělávání a odborné přípravy ET 2020 prostřednictvím programů Erasmus+, Kreativní Evropa a Evropa pro občany, aby mohly nadále oslovovat lidi všech věkových kategorií, zejména mladé lidi; opětovně vyjadřuje podporu posílení vnějšího rozměru programů Erasmus+ a Kreativní Evropa; doporučuje dále, aby pokračovalo působení Evropského sboru solidarity s náležitými finančními zdroji, které nepůjdou na úkor jiných programů EU; zdůrazňuje rovněž významný přínos kulturních a tvůrčích odvětví k růstu a zaměstnanosti v EU; |
| --- | --- |

95.

| 96. | doporučuje, aby vytvoření interního Evropského fondu pro demokracii s cílem posílit podporu občanské společnosti a nevládních organizací působících v oblasti demokracie a lidských práv bylo řízeno Komisí; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vyzývá zvláště k tomu, aby byly v příštím VFR přinejmenším ztrojnásobeny finanční prostředky na program Erasmus+ s cílem oslovit mnohem více mladých lidí, mládežnických organizací a studentů středních a učňovských škol v Evropě a vybavit je cennými schopnostmi a životními dovednostmi prostřednictvím celoživotního učení a na studenty zaměřených příležitostí k neformálnímu a informálnímu vzdělávání, zejména dobrovolnictví a práce s mládeží; vyzývá k tomu, aby byla zvláštní pozornost věnována lidem ze sociálně a ekonomicky znevýhodněného prostředí s cílem umožnit jim účast v programu a rovněž lidem se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

97.

| 98. | vyzývá Komisi, aby navázala na projekt „Evropská síťová jízdenka Interrail k 18. narozeninám“a aby v příštím VFR předložila návrh zvláštního programu podpořený dostatečnými ročními prostředky na pokrytí všech žádostí o bezplatnou železniční jízdenku od mladých Evropanů, kteří v daném roce dosáhnou věku 18 let; zdůrazňuje, že takový projekt by se stal klíčovým prvkem zvyšování evropského povědomí a posilování evropské identity, zvláště čelíme-li hrozbám, jako je populismus a šíření dezinformací; znovu zdůrazňuje, že pro dosažení cíle takového programu se od Komise očekává návrh řádného právního základu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | očekává, že v období po roce 2020 Evropská unie postoupí od způsobu řešení krizí ke stálé a společné evropské politice v oblasti azylu a migrace; zdůrazňuje, že činnosti v této oblasti by měly být pokryty ze zvláštního k tomu určeného nástroje, například z Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF); zdůrazňuje, že budoucí fond i příslušné agentury v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí musí mít k dispozici odpovídající úroveň financování na celý příští VFR, aby bylo možné řešit komplexní výzvy v této oblasti; je dále přesvědčen, že by AMIF měly doplnit další složky, které budou tuto problematiku řešit v rámci dalších oblastí politiky, zvláště pomocí evropských strukturálních a investičních fondů a nástrojů na financování vnějších činností vzhledem k tomu, že nelze doufat, že jediný nástroj vyřeší rozsáhlé a složité potřeby v této oblasti; uznává mimoto význam kulturních, vzdělávacích, mládežnických a sportovních programů při integraci uprchlíků a migrantů do evropské společnosti; žádá Komisi, aby posoudila, zda lze posílit úlohu evropských měst v rámci evropské azylové politiky zavedením systému pobídek, který by poskytoval finanční podporu na ubytování uprchlíků a hospodářský rozvoj přímo městům výměnou za přijetí uprchlíků a žadatelů o azyl; |
| --- | --- |

99.

| 100. | uznává evropskou přidanou hodnotu spolupráce při řešení společných hrozeb v oblasti veřejného zdraví; konstatuje, že žádný členský stát nemůže sám řešit přeshraniční výzvy v oblasti zdraví, a vyzývá k tomu, aby příští VFR odrážel odpovědnost EU za plnění cíle udržitelného rozvoje, který se týká veřejného zdraví, zdravotních systémů a zdravotních problémů souvisejících s životním prostředím, a za podporu členských států při odstraňování rostoucích nerovností v oblasti zdraví; domnívá se, že na základě pozitivních výsledků probíhajících činností v této oblasti by příští VFR měl zahrnout výrazný program veřejného zdraví příští generace, jenž by tyto problémy řešil na přeshraniční úrovni, například prostřednictvím inovativních řešení pro poskytování zdravotní péče, včetně digitálního zdravotnictví, jako jsou například evropské referenční sítě, a jenž by členským státům poskytoval podporu ve formě odborných znalostí a výměny údajů, důkazů a osvědčených postupů; připomíná, že dobré zdraví je nezbytným předpokladem pro dosažení dalších cílů stanovených EU a že na zdraví Evropanů má dopad také politika v oblastech, jako je zemědělství, životní prostředí, zaměstnanost, sociální otázky nebo začleňování; vyzývá proto k posílení hodnocení dopadu na zdraví a k průřezové spolupráci v této oblasti v příštím VFR; |
| --- | --- |

100.

Silnější a udržitelnější zemědělství a rybolov

| 101. | zdůrazňuje, že modernizovaná společná zemědělská politika (SZP) má zásadní význam pro zabezpečení potravin a autonomii, zachování obyvatelstva a zaměstnanosti na venkově, udržitelný rozvoj, udržitelnost životního prostředí, zemědělství a lesnictví a zajištění zdravých, kvalitních a cenově dostupných potravinářských výrobků pro evropské obyvatelstvo; poukazuje na to, že nároky týkající se potravin a zdraví vzrostly, stejně jako potřeba podporovat přechod zemědělců na ekologičtější zemědělské postupy a bojovat proti změně klimatu; zdůrazňuje, že je třeba podporovat zaručené příjmy zemědělců a posílit vazby mezi SZP a poskytováním veřejných statků; zdůrazňuje, že SZP je jednou z nejvíce integrovaných oblastí politiky, že je financována především na úrovni EU a tudíž nahrazuje vnitrostátní výdaje; |
| --- | --- |

101.

| 102. | podtrhuje, že by rozpočet SZP v příštím VFR měl být pro země EU-27 přinejmenším zachován ve stálých cenách na současné úrovni; zdůrazňuje, že nové výzvy, kterým bude muset čelit příští SZP, vyžadují stabilní finanční příděly založené na analýzách stávající politiky a budoucích potřeb; zdůrazňuje, že přímé platby vytvářejí zjevnou přidanou hodnotu EU a posilují jednotný trh tím, že brání narušování hospodářské soutěže mezi členskými státy; staví se proti jakémukoli návratu na úroveň jednotlivých států a proti spolufinancování přímých plateb z vnitrostátních zdrojů v tomto ohledu; zdůrazňuje, že je nutné pokračovat v opatřeních, jež zachovávají výrobu v odvětvích, která mají pro zranitelné oblasti zásadní význam, reformovat rezervy pro případ krize v zemědělství, zvýšit financování tak, aby odpovídalo reakcím na různé cyklické krize v citlivých odvětvích, a vytvořit nové nástroje, které budou moci zmírnit kolísání cen a zvýšit financování pro programy speciálně zaměřené na odlehlost a ostrovní charakter (POSEI); naléhavě vyzývá Komisi, aby v zájmu boje proti nekalým obchodním praktikám pokračovala v konvergenci přímých plateb a zajistila potřebný finanční a právní rámec pro potravinový řetězec; poukazuje na to, že venkovské oblasti EU stojí před závažnými problémy a potřebují proto zvláštní podporu; |
| --- | --- |

102.

| 103. | zdůrazňuje socioekonomický a ekologický význam rybolovu, mořského prostředí a „modré ekonomiky“a jejich přínos k udržitelné potravinové soběstačnosti EU, pokud jde o zajištění udržitelnosti evropské akvakultury a rybolovu a snižování dopadu na životní prostředí; poukazuje na to, že společná rybářská politika je ve výlučné pravomoci EU; zdůrazňuje v této souvislosti, že je nezbytné zachovat specifický, dostatečný, nezávislý a přístupný rybářský fond, aby bylo možné tuto politiku provádět; vyzývá k obnovení programu speciálně zaměřeného na odlehlost a ostrovní charakter v rybolovu, neboť se jedná o velmi důležitý program pro nejvzdálenější regiony EU; vyzývá k tomu, aby byla v současném VFR přinejmenším zachována úroveň finančních prostředků určených na odvětví rybolovu a, bude-li to zapotřebí, aby byly zvýšeny finanční prostředky na námořní problematiku; varuje před možnými negativními dopady tvrdého brexitu na toto odvětví; konstatuje, že další finanční nástroje, které by doplňovaly nevratnou pomoc, by mohly poskytnout možnosti doplňkového financování; |
| --- | --- |

103.

Větší odpovědnost ve světě

| 104. | zdůrazňuje, že svět čelí četným výzvám, včetně konfliktů, kybernetických útoků, terorismu a radikalizace, dezinformací, přírodních katastrof, změny klimatu a zhoršování stavu životního prostředí, porušování lidských práv a nerovností mezi muži a ženami; je přesvědčen, že Unie má zvláštní politickou a finanční odpovědnost vycházející ze skutečně evropské zahraniční politiky založené na pravidlech a hodnotách a z podpory stability, bezpečnosti, demokratické správy věcí veřejných a udržitelného rozvoje našich partnerů, vymycování chudoby a reakce na krize; |
| --- | --- |

104.

| 105. | zdůrazňuje, že prostředky vyčleňované na vnější činnost by měly být značně navýšeny, pokud má Unie hrát svou úlohu v rámci své globální strategie a politiky rozšiřování, sousedství a rozvoje, jakož i při řešení mimořádných událostí; očekává, že příští VFR bude odrážet bezprecedentní potřeby jižních a východních partnerských zemí potýkajících se s konflikty a s důsledky výzev, které představuje migrace a uprchlíci; vyzývá k vyčlenění vyšších částek na rostoucí potřebu humanitární pomoci, která je důsledkem přírodních a člověkem způsobených katastrof, a současně na zabránění jakýmkoli rozdílům mezi prostředky vyhrazenými na závazky a prostředky na platby; domnívá se, že Unie musí zvýšit financování Agentury OSN pro pomoc a práci ve prospěch palestinských uprchlíků na Blízkém východě (UNRWA); zdůrazňuje navíc, že jsou zapotřebí dodatečné zdroje na financování investičního plánu pro Afriku s cílem podpořit růst podporující začlenění a udržitelný rozvoj, a vypořádat se tak s některými hlavními příčinami nelegální migrace; |
| --- | --- |

105.

| 106. | připomíná, že rozvojová politika EU se řídí souborem závazků, zejména cíli udržitelného rozvoje, akčním programem z Addis Abeby o financování rozvoje, Pařížskou dohodou o klimatu a Evropským konsensem o rozvoji a současně i soudržností politik ve prospěch rozvoje a zásadami účinnosti pomoci; upozorňuje na závazek EU a jejích členských států zvýšit jejich oficiální rozvojovou pomoc tak, aby do roku 2030 dosáhla 0,7 % HDP, včetně 20 % oficiální rozvojové pomoci EU, jež mají být vyčleněny na sociální začleňování a lidský rozvoj, a 0,2 % HND EU, které mají být v rámci oficiální rozvojové pomoci určeny nejméně rozvinutým zemím; |
| --- | --- |

106.

| 107. | konstatuje, že rozvojová pomoc může hrát významnou úlohu při řešení základních příčin migrace a při podpoře stability, ale domnívá se, že oficiální rozvojová pomoc by neměla být využívána ke krytí tzv. dárcovských nákladů na uprchlíky; upozorňuje na potenciál této pomoci usnadnit získávání finančních prostředků z jiných zdrojů a zdůrazňuje, že je zapotřebí zvýšenou měrou zapojit soukromý sektor, a to prostřednictvím možného pokračování plánu vnějších investic na základě jeho hodnocení; |
| --- | --- |

107.

| 108. | podporuje přímé poskytování finančních prostředků organizacím občanské společnosti a obráncům lidských práv, zejména ve třetích zemích, kde jsou demokracie a právní stát ohroženy; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je třeba, aby nástroje pro financování vnější činnosti mohly rychle reagovat na politický vývoj a posilovat zásadu „více za více“; |
| --- | --- |

108.

| 109. | je připraven zvážit zjednodušenou a efektivnější strukturu nástrojů pro financování vnější činnosti, pokud to zvyšuje transparentnost, odpovědnost, účinnost, provázanost a flexibilitu a pokud jsou sledovány cíle příslušných politik; vyzývá k zachování samostatných nástrojů vyčleněných na předvstupní pomoc, na problematiku sousedství a rozvoje a na humanitární pomoc vzhledem k jejich specifické politické a finanční povaze; konstatuje, že součástí takového uspořádání by mělo být zahrnutí finančních prostředků na ERF do rozpočtu vedle dohodnutých stropů bez Afrického mírového projektu a také transparentnější začleňování relevantních svěřenských fondů a nástrojů; |
| --- | --- |

109.

| 110. | zdůrazňuje význam zvýšené flexibility, díky které bude možné zapojit další zdroje a rychle zajistit financování; mohl byv rámci celkového zvýšení nástrojů pro financování vnější činnosti zvážit větší nepřidělenou rezervu zaměřenou na zvýšení dostatečné flexibility; zdůrazňuje nicméně, že takové flexibility by nemělo být dosaženo na úkor dlouhodobých politických cílů a geografických a tematických priorit, předvídatelnosti pomoci, parlamentního dohledu a konzultací s partnerskými zeměmi a občanskou společností; |
| --- | --- |

110.

Bezpečnost, mír a stabilita pro všechny

| 111. | je přesvědčen, že nový okruh věnovaný „Bezpečnosti, míru a stabilitě pro všechny“by prokázal, jakou prioritu Unie přikládá této nově vznikající politické odpovědnosti, uznal by její specifický charakter a zajistil konzistentnost mezi její vnitřní a vnější dimenzí; |
| --- | --- |

111.

| 112. | zdůrazňuje, že by výše a mechanismy financování pro oblast vnitřní bezpečnosti měly být od počátku a po celou dobu trvání příštího VFR zvýšeny tak, aby nebylo nutno soustavně rok co rok využívat ustanovení VFR o flexibilitě; vyzývá k poskytnutí dostatečných zdrojů agenturám pro prosazování práva (Europol, Eurojust a Cepol) a Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů (EU-LISA) tak, aby měla k dispozici dostatečné prostředky pro provádění a řízení svých nových funkcí; zdůrazňuje úlohu Agentury Evropské unie pro základní práva při chápání jevů, jako je radikalizace, marginalizace, nenávistné výroky a trestné činy z nenávisti, a při reakci na ně; |
| --- | --- |

112.

| 113. | je přesvědčen, že příští VFR musí podporovat vytvoření evropské obranné unie; s radostí očekává, v návaznosti na oznámení Komise v této oblasti, příslušné legislativní návrhy včetně konkrétního programu EU pro obranný výzkum a programu rozvoje průmyslu doplněného investicemi členských států do vybavení v rámci spolupráce; v tomto kontextu potvrzuje své pevné přesvědčení o tom, že další politické priority by měly být doprovázeny přiměřenými finančními prostředky; připomíná, že posílení spolupráce v oblasti obrany, sdružování výzkumu a vybavení a odstranění duplicit posílí strategickou autonomii a konkurenceschopnost evropského obranného průmyslu a povede k výraznému zvýšení efektivnosti, které se často odhaduje na částku v přibližné výši 26 miliard EUR ročně; |
| --- | --- |

113.

| 114. | požaduje, v souvislosti se zvýšenou pozorností věnovanou bezpečnosti a obraně v Unii, opětovné posouzení veškerých výdajů na vnější bezpečnost; očekává po zahrnutí ERF do rozpočtu zejména reformu mechanismu Athena a Afrického mírového projektu; vítá nedávné závazky členských států v rámci stálé strukturované spolupráce a žádá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komisi, aby objasnily její budoucí financování; vyzývá k návaznému programu pro nástroj přispívající ke stabilitě a míru, který by se zaměřil na reakci na krize a budování kapacit pro bezpečnost a rozvoj a zároveň nalezl právně kvalitní řešení pro budování vojenských kapacit; |
| --- | --- |

114.

| 115. | zdůrazňuje mimořádný význam mechanismu EU pro civilní ochranu, který umožnil koordinovanou pomoc EU v případě přírodních a člověkem způsobených katastrof v celé Unii i mimo ni; poukazuje na nepochybnou přidanou hodnotu operací civilní ochrany při účinném boji proti katastrofám, které se stávají stále častějšími a složitějšími, přičemž zároveň posiluje pocit evropské solidarity mezi občany EU v časech nouze; vítá nedávné návrhy Komise na posílení civilní ochrany EU prostřednictvím posílení opatření v oblasti připravenosti a prevence, včetně vytvoření rezervy vyhrazené na operační kapacity na úrovni Unie; vyzývá k tomu, aby byla v příštím VFR posílena opatření v této oblasti ve spojení s odpovídajícími finančními prostředky; |
| --- | --- |

115.

Efektivní administrativa ve službách Evropanů

| 116. | domnívá se, že silná, efektivní a kvalitní veřejná správa je nezbytná pro provádění politiky Unie a pro obnovení důvěry a prohloubení dialogu s organizacemi občanské společnosti a občany na všech úrovních; zdůrazňuje v tomto ohledu úlohu orgánů a institucí sestávajících z demokraticky zvolených členů; připomíná, že podle Účetního dvora provedly orgány, instituce a agentury EU 5% snížení počtu zaměstnanců, jak bylo stanoveno v jejich plánech pracovních míst; domnívá se, že by se na ně již nemělo vztahovat další podobné horizontální snižování počtu pracovních míst; vyjadřuje svůj ostrý nesouhlas s opakováním tzv. fondu pro přesuny v rámci agentur; |
| --- | --- |

116.

| 117. | vítá iniciativy orgánů, institucí a agentur s cílem dále posílit efektivnost prostřednictvím intenzivnější správní spolupráce a slučování některých funkcí, což vede k úsporám v rozpočtu Unie; zdůrazňuje, že v některých agenturách lze dosáhnout dalšího zvýšení efektivnosti, zejména prostřednictvím posílené spolupráce mezi agenturami s podobnými úkoly, například v oblasti dohledu nad finančním trhem, a u agentur, které působí na několika místech; obecněji vyzývá k důkladnému posouzení možností seskupení agentur podle strategické povahy jejich úkolů a jejich výsledku s cílem dosáhnout součinnosti mezi agenturami, např. Evropského orgánu pro bankovnictví a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy v Paříži; |
| --- | --- |

117.

| 118. | domnívá se, že orgány a agentury EU by měly respektovat jak zeměpisnou, tak genderovou vyváženost; |
| --- | --- |

118.

| 119. | vyzývá Komisi, aby navrhla mechanismus, na jehož základě bude možné, aby členské státy nerespektující hodnoty zakotvené v článku 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) nesly finanční následky; varuje nicméně před tím, že na konečné příjemce prostředků z rozpočtu Unie nemohou mít v žádném případě vliv porušení pravidel, za něž neodpovídají; je proto přesvědčen, že rozpočet Unie není vhodným nástrojem pro řešení porušení článku 2 SEU a že veškeré finanční dopady by měl nést dotčený členský stát nezávisle na plnění rozpočtu; |
| --- | --- |

119.

| 120. | zdůrazňuje, že odstranění diskriminace, nerovnosti žen a mužů a násilí na základě pohlaví je nezbytně nutné pro plnění závazků EU na cestě k Evropě podporující začlenění; podporuje proto začleňování genderového hlediska a závazků souvisejících s genderovou rovností do všech politik EU v rámci příštího VFR i posílený rozpočtový rozměr v boji proti všem případům diskriminace se zvláštním důrazem na genderový rozměr v migrační a azylové politice a vnějších politikách EU; |
| --- | --- |

120.

| 121. | zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby měly ženy přístup ke službám v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví, a aby byla věnována zvláštní pozornost specifickým potřebám zranitelných osob, včetně nezletilých osob a dalších skupin, včetně LGBTI komunity; |
| --- | --- |

121.

| 122. | zastává názor, že zvláštní podporu je třeba věnovat znevýhodněným cílovým skupinám, zejména zdravotně postiženým a Romům, a výslovně vylučovat segregační praktiky a že označení „Romové“má i nadále zůstat na seznamu příjemců pomoci z ESF a ERDF; |
| --- | --- |

122.

| 123. | konstatuje, že nejvzdálenější regiony a zámořské země a území se v důsledku své izolace od evropské pevniny musí potýkat se zvláštními přírodními, hospodářskými a sociálními problémy; domnívá se, že by pro ně měla být vytvořena individuální opatření a řádně odůvodněné výjimky; vyzývá k tomu, aby v rámci příštího VFR pokračovala finanční podpora EU určená nejvzdálenějším regionům a zámořským zemím a územím, zejména podpora v rámci politiky soudržnosti pro nejvzdálenější regiony a v rámci zvláštního nástroje pro zámořské země a území, a to za účelem zajištění jejich přístupu k výzkumným programům a pro účely boje se specifickými potížemi spojenými se změnou klimatu, kterým čelí; |
| --- | --- |

123.

| 124. | naléhavě žádá Komisi, aby v zájmu řádného finančního řízení a transparentnosti rozpočtu Evropské unie zvážila stanovení vlastních podmínek s cílem předcházet korupci a finančním podvodům týkajícím se fondů EU; je obzvláště znepokojen celními podvody, které způsobily rozpočtu EU vážné ztráty příjmu; žádá ty členské státy, které měly námitky proti právnímu rámci Unie pro porušování celních předpisů a příslušné sankce, aby svůj postoj přehodnotily, aby bylo možné tento problém urychleně vyřešit; |
| --- | --- |

124.

IV.   
  Postup a rozhodovací proces

| 125. | připomíná, že pro přijetí nařízení o VFR je potřeba souhlas Parlamentu; zdůrazňuje dále, že Parlament a Rada jsou dvě rovnocenné součásti rozpočtového orgánu při přijímání ročního rozpočtu EU, přičemž o odvětvových právních předpisech, které vytvářejí velkou většinu programů EU včetně jejich finančního krytí, se rozhoduje v rámci řádného legislativního postupu; očekává proto, že rozhodovací postup týkající se příštího VFR zachová úlohu Parlamentu a jeho výsady stanovené ve Smlouvách; trvá na tom, že nařízení o VFR není vhodným místem pro provádění změn finančního nařízení EU; naléhavě vyzývá Komisi, aby předložila samostatný návrh na revizi finančního nařízení EU v okamžiku, kdy bude třeba provést v tomto nařízení změny; |
| --- | --- |

125.

| 126. | vyjadřuje svou ochotu okamžitě zahájit strukturální dialog s Komisí a Radou ohledně VFR po roce 2020 s cílem usnadnit následná jednání a umožnit dohodu do konce tohoto volebního období; je ochoten diskutovat s Radou o postojích uvedených v tomto usnesení s cílem umožnit lepší pochopení očekávání Parlamentu ohledně příštího VFR; |
| --- | --- |

126.

| 127. | zdůrazňuje, že s návrhy Komise, které mají být předloženy v květnu 2018, by mělo být formální rozhodnutí o příštím VFR přijato během jednoho roku; domnívá se, že navzdory zpočátku zpožděnému předložení návrhů Komise by mělo být včas dosaženo dohody ohledně rámce na období po roce 2020, aby bylo možné vyslat důležitý politický signál týkající se schopnosti Unie budovat nadále konsensus ohledně budoucnosti EU a ohledně odpovídajících finančních prostředků; zdůrazňuje, že díky tomuto časovému harmonogramu bude možné mimo jiné rychle přijmout všechny odvětvové předpisy, což umožní, aby byly nové programy zahájeny bez odkladu k 1. lednu 2021; připomíná, že v předchozím finančním rámci byly nové programy zahájeny v podstatě několik let po začátku daného období; |
| --- | --- |

127.

| 128. | domnívá se, že nově zvolený Parlament může nadpoloviční většinou všech svých členů ve lhůtě 6 měsíců po evropských volbách požádat Komisi, aby navrhla revizi odvětvových právních předpisů EU stanovujících nové programy pro příští víceletý finanční rámec, které byly přijaty v předchozím volebním období; |
| --- | --- |

128.

| 129. | zdůrazňuje proto, že je nezbytné bezodkladně zahájit zásadní jednání mezi všemi třemi orgány; zdůrazňuje, že všechny prvky nařízení o VFR včetně stropů VFR budou součástí jednání o VFR a mělo by se o nich jednat tak dlouho, dokud nebude dosaženo konečné dohody; připomíná v tomto ohledu kritický postoj Parlamentu k postupu, který vedl k přijetí současného nařízení o VFR, a dominantní úlohu Evropské rady v tomto procesu, kdy Rada nezvratně rozhodla o řadě prvků včetně stropů VFR a některých ustanovení týkajících se odvětvové politiky; |
| --- | --- |

129.

| 130. | zastává názor, že postupy související s nadcházejícím jednáním o VFR, a zvláště zapojení Parlamentu do různých stádií tohoto procesu, by měly být bezodkladně dohodnuty během bulharského předsednictví, a dříve než budou předloženy návrhy VFR; očekává v této souvislosti, že Komise včas poskytne Parlamentu stejnou úroveň informací, jaké má k dispozici Rada; domnívá se, že by tato opatření měla být v konečném důsledku zakotvena v interinstitucionální dohodě, jako je tomu v případě ročního rozpočtového procesu; |
| --- | --- |

130.

| 131. | domnívá se, že požadavek jednomyslnosti při přijímání nařízení o VFR představuje pro tento proces skutečnou překážku; vyzývá v této souvislosti Evropskou Radu, aby uplatnila ustanovení čl. 312 odst. 2 SFEU (tzv. „passerelle“), a umožnila tak přijetí nařízení o VFR kvalifikovanou většinou; připomíná rovněž, že pro použití řádného legislativního postupu je možno uplatnit i obecné ustanovení téhož typu v čl. 48 odst. 7 SEU; zdůrazňuje, že přechod k hlasování kvalifikovanou většinou při přijímání nařízení o víceletém finančním rámci by byl v souladu s rozhodovacím procesem při přijímání prakticky všech víceletých programů EU i s každoročním postupem přijímání rozpočtu EU; |
| --- | --- |

131.

o

o o

| 132. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, ostatním dotčeným orgánům a institucím, jakož i vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

132.

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  Úř. věst. L 163, 24.6.2017, s. 1.

(3)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0309.

(5)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0401.

(6)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0010.

(7)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0363.

(8)  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 1.

(9)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0076.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/71

---

P8_TA(2018)0076

Reforma systému vlastních zdrojů Evropské unie

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o reformě systému vlastních zdrojů Evropské unie na období 2014–2020, (2017/2053(INI))

(2019/C 162/07)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 311 a čl. 332 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 311 a čl. 332 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na články 106a a 171 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 106a a 171 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (1),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 608/2014 ze dne 26. května 2014, kterým se stanoví prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Evropské unie (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 608/2014 ze dne 26. května 2014, kterým se stanoví prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Evropské unie (2),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 609/2014 ze dne 26. května 2014 o metodách a postupu pro poskytování tradičních vlastních zdrojů a vlastních zdrojů z DPH a HND a o opatřeních ke krytí hotovostních nároků (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 609/2014 ze dne 26. května 2014 o metodách a postupu pro poskytování tradičních vlastních zdrojů a vlastních zdrojů z DPH a HND a o opatřeních ke krytí hotovostních nároků (3),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 21. září 2017 s názvem „Spravedlivý a efektivní systém zdanění v Evropské unii pro jednotný digitální trh“(COM(2017)0547), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 21. září 2017 s názvem „Spravedlivý a efektivní systém zdanění v Evropské unii pro jednotný digitální trh“(COM(2017)0547),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 29. března 2007 o budoucnosti vlastních zdrojů Evropské unie (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 29. března 2007 o budoucnosti vlastních zdrojů Evropské unie (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2011 s názvem „Investice do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu“ (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2011 s názvem „Investice do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu“ (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. dubna 2014 s názvem „Jednání o VFR na období 2014–2020: poučení a budoucí směřování“ (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. dubna 2014 s názvem „Jednání o VFR na období 2014–2020: poučení a budoucí směřování“ (6),

| — | s ohledem na svůj postoj ze dne 16. dubna 2014 o návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ze dne 16. dubna 2014 o návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie (7),

| — | s ohledem na svůj postoj ze dne 17. prosince 2014 (8) o systému vlastních zdrojů Evropských společenství, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ze dne 17. prosince 2014 (8) o systému vlastních zdrojů Evropských společenství,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2016 (9) o přípravě povolební revize VFR na období 2014–2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2016 (9) o přípravě povolební revize VFR na období 2014–2020,

| — | s ohledem na zprávu s názvem „Budoucí financování EU – závěrečná zpráva a doporučení skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje“z prosince 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu s názvem „Budoucí financování EU – závěrečná zpráva a doporučení skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje“z prosince 2016,

| — | s ohledem na článek 1 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu udělování svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 1 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu udělování svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a stanoviska Výboru pro mezinárodní obchod, Výbor pro rozpočtovou kontrolu, Hospodářského a měnového výboru, Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro ústavní záležitosti (A8-0041/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a stanoviska Výboru pro mezinárodní obchod, Výbor pro rozpočtovou kontrolu, Hospodářského a měnového výboru, Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro ústavní záležitosti (A8-0041/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že podle Římské smlouvy ze dne 25. března 1957 mělo být Evropské hospodářské společenství financováno z příspěvků členských států pouze po přechodnou dobu, a následně pak systémem vlastních zdrojů; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle Římské smlouvy ze dne 25. března 1957 mělo být Evropské hospodářské společenství financováno z příspěvků členských států pouze po přechodnou dobu, a následně pak systémem vlastních zdrojů;

| B. | vzhledem k tomu, že na zasedání Evropské rady v Lucemburku v dubnu 1970 bylo rozhodnuto o systému vlastních zdrojů, kterým by skončily příspěvky členských států a byly zavedeny dva skutečné vlastní zdroje, totiž zemědělské dávky a cla, které byly doplněny o třetí zdroj založený na dani z přidané hodnoty (DPH); |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že na zasedání Evropské rady v Lucemburku v dubnu 1970 bylo rozhodnuto o systému vlastních zdrojů, kterým by skončily příspěvky členských států a byly zavedeny dva skutečné vlastní zdroje, totiž zemědělské dávky a cla, které byly doplněny o třetí zdroj založený na dani z přidané hodnoty (DPH);

| C. | vzhledem k tomu, že v červnu 1988 zavedla Evropská rada ještě jeden vlastní zdroj založený na HND členských států s odůvodněním, že příjmy plynoucí z dosavadních vlastních zdrojů nestačí k pokrytí celkových výdajů z rozpočtu EU; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v červnu 1988 zavedla Evropská rada ještě jeden vlastní zdroj založený na HND členských států s odůvodněním, že příjmy plynoucí z dosavadních vlastních zdrojů nestačí k pokrytí celkových výdajů z rozpočtu EU;

| D. | vzhledem k tomu, že podíl zdroje založeného na HND vzrostl z 11 % v roce 1988 na 69 % v roce 2014, čímž se z tohoto „doplňujícího“a „vyrovnávacího“zdroje stal de facto největší zdroj příjmů do rozpočtu EU; vzhledem k tomu, že zdroj založený na DPH dnes pokrývá zhruba 12 % rozpočtu EU, tradiční vlastní zdroje (cla, zemědělské dávky a dávky z cukru a izoglukózy) okolo 13 % a zbývající procentní podíl pokrývají jiné příjmy, mezi něž patří daně z příjmu zaměstnanců EU nebo pokuty vybrané od společností za porušení pravidel hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že podíl zdroje založeného na HND vzrostl z 11 % v roce 1988 na 69 % v roce 2014, čímž se z tohoto „doplňujícího“a „vyrovnávacího“zdroje stal de facto největší zdroj příjmů do rozpočtu EU; vzhledem k tomu, že zdroj založený na DPH dnes pokrývá zhruba 12 % rozpočtu EU, tradiční vlastní zdroje (cla, zemědělské dávky a dávky z cukru a izoglukózy) okolo 13 % a zbývající procentní podíl pokrývají jiné příjmy, mezi něž patří daně z příjmu zaměstnanců EU nebo pokuty vybrané od společností za porušení pravidel hospodářské soutěže;

| E. | vzhledem k tomu, že od roku 1984, kdy byla na zasedání Evropské rady ve Fontainebleau zavedena tzv. britská sleva, kterou se vrací Spojenému království zpět 66 % jeho čistého příspěvku, byly postupně zavedeny další slevy a mechanismy oprav ve snaze řešit nedostatky tzv. „operační rozpočtové bilance“některých členských států; vzhledem k tomu, že takovéto opravy se v současnosti týkají především buď snížení financování opravy pro Spojené království, nebo hrubého snížení příspěvku založeného HND nebo DPH; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že od roku 1984, kdy byla na zasedání Evropské rady ve Fontainebleau zavedena tzv. britská sleva, kterou se vrací Spojenému království zpět 66 % jeho čistého příspěvku, byly postupně zavedeny další slevy a mechanismy oprav ve snaze řešit nedostatky tzv. „operační rozpočtové bilance“některých členských států; vzhledem k tomu, že takovéto opravy se v současnosti týkají především buď snížení financování opravy pro Spojené království, nebo hrubého snížení příspěvku založeného HND nebo DPH;

| F. | vzhledem k tomu, že Parlament v posledním desetiletí v řadě usnesení poukázal na problémy a složitost systému vlastních zdrojů EU a opakovaně vyzýval k zásadní reformě, která by systém zjednodušila a zvýšila jeho transparentnost a demokratičnost, s tím, že jednou z reforem by mělo být zavedení nových a skutečných vlastních zdrojů, které by postupně a v míře možností nahradily příspěvky založené na HND; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Parlament v posledním desetiletí v řadě usnesení poukázal na problémy a složitost systému vlastních zdrojů EU a opakovaně vyzýval k zásadní reformě, která by systém zjednodušila a zvýšila jeho transparentnost a demokratičnost, s tím, že jednou z reforem by mělo být zavedení nových a skutečných vlastních zdrojů, které by postupně a v míře možností nahradily příspěvky založené na HND;

| G. | vzhledem k tomu, že v roce 2011 přišla Komise s ambiciózním souborem legislativních návrhů týkající vlastních zdrojů (COM(2011)0510), který předložila spolu s návrhy VFR na období 2014–2020, s cílem dosáhnout zjednodušení příspěvků členských států, zavést nové zdroje – reformovanou DPH a daň z finančních transakcí – a uskutečnit reformu mechanismů oprav; vzhledem k tomu, že Rada tyto návrhy ignorovala; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v roce 2011 přišla Komise s ambiciózním souborem legislativních návrhů týkající vlastních zdrojů (COM(2011)0510), který předložila spolu s návrhy VFR na období 2014–2020, s cílem dosáhnout zjednodušení příspěvků členských států, zavést nové zdroje – reformovanou DPH a daň z finančních transakcí – a uskutečnit reformu mechanismů oprav; vzhledem k tomu, že Rada tyto návrhy ignorovala;

| H. | vzhledem k tomu, že výsledkem jednání o VFR na období 2014–2020 bylo ustavení skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje, jejímiž členy jsou zástupci všech tří hlavních orgánů EU a jejímž předsedou se stal Mario Monti; vzhledem k tomu, že v prosinci 2016 předložila skupina svou závěrečnou zprávu a doporučení, které jsou základem pro vypracování postoje Parlamentu obsaženého v tomto usnesení; zdůrazňuje, že tato zpráva byla přijata jednomyslně všemi členy skupiny včetně členů jmenovaných Radou; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že výsledkem jednání o VFR na období 2014–2020 bylo ustavení skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje, jejímiž členy jsou zástupci všech tří hlavních orgánů EU a jejímž předsedou se stal Mario Monti; vzhledem k tomu, že v prosinci 2016 předložila skupina svou závěrečnou zprávu a doporučení, které jsou základem pro vypracování postoje Parlamentu obsaženého v tomto usnesení; zdůrazňuje, že tato zpráva byla přijata jednomyslně všemi členy skupiny včetně členů jmenovaných Radou;

| 1. | konstatuje, že Komise předloží své návrhy týkající se VFR na období po roce 2020 do května 2018; žádá, aby budoucí VFR navržený Komisí obsahoval ambiciózní návrhy na revizi rozhodnutí o vlastních zdrojích a všech s ním souvisejících legislativních aktů a na zavedení nových vlastních zdrojů; zdůrazňuje, že při nadcházejících jednáních mezi Radou a Parlamentem se k výdajové i příjmové stránce příštího VFR bude přistupovat jako k jedinému celku; prohlašuje, že bez odpovídajícího pokroku v oblasti vlastních zdrojů nebude dosaženo dohody o VFR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | předkládá toto usnesení s cílem vyjádřit svůj postoj k hlavním prvkům reformy systému vlastních zdrojů EU, včetně složení souboru nových vlastních zdrojů, a také k prvkům současného systému, které by měly být zachovány; vyzývá Komisi, aby náležitě zohlednila postoj Parlamentu při přípravě legislativních návrhů týkajících se vlastních zdrojů EU, které by měly být ambiciózní svým rozsahem a měly by být předloženy společně s návrhy VFR na období po roce 2020; je přesvědčen, že je naprosto nutné dosáhnout výrazného pokroku na příjmové straně rozpočtu EU, který by usnadnil dohodu o příštím VFR; |
| --- | --- |

2.

I.   
  PRÁVNÍ RÁMEC A ROZHODOVACÍ PROCES

| 3. | připomíná, že v článku 311 SFEU se stanoví: „Unie si zajistí prostředky nezbytné pro dosažení svých cílů a pro úspěšné provádění svých politik. Rozpočet je financován plně z vlastních zdrojů; jiné příjmy tím nejsou dotčeny“; zdůrazňuje proto, že právní požadavek, aby byly rozpočtu EU zajištěny skutečné vlastní zdroje, vyplývá přímo ze Smlouvy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že článek 310 SFEU stanoví, že „rozpočet EU musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů“; proto poznamenává, že by příjmy měly pokrývat veškeré výdaje, jak jsou každoročně schváleny rozpočtovým orgánem; zdůrazňuje, že rozpočet EU nemůže skončit na konci roku schodkem a ani jej nelze financovat půjčením si peněz na finančních trzích; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatuje, že hlavní legislativní akt, který stanoví ustanovení týkající se systému vlastních zdrojů, tzv. rozhodnutí o vlastních zdrojích, přijímá Rada jednomyslným rozhodnutím po konzultaci s Parlamentem a že toto rozhodnutí musí ratifikovat všechny členské státy; zdůrazňuje, že jde o jeden z nejnáročnějších legislativních postupů, které Smlouva stanoví; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatuje, že v tomto legislativním aktu stanoví Rada mimo jiné strop vlastních zdrojů a může vytvořit nové kategorie vlastních zdrojů nebo některou ze stávajících kategorií zrušit; zdůrazňuje, že i když nemá rozhodnutí o vlastních zdrojích datum skončení platnosti, je bezprostředně spjato s příslušným VFR, který stanoví maximální výši výdajů pro příslušné období; |
| --- | --- |

6.

| 7. | připomíná, že Lisabonskou smlouvou byla zavedena nová ustanovení týkající se prováděcích právních předpisů k vlastním zdrojům, která dávají Radě možnost přijmout nařízení, po obdržení souhlasu Parlamentu, kvalifikovanou většinou; lituje však toho, že několik prováděcích ustanovení, zvláště těch, která se týkají výpočtu výše zdrojů z HND, i nadále zůstává v rozhodnutí o vlastních zdrojích; vyzývá proto k plynulejšímu postupu přijímání rozhodnutí o vlastních zdrojích; vyzývá Radu a Komisi, aby v rámci příští revize Smlouvy podpořily požadavek Parlamentu na změnu článku 311 SFEU za účelem posílení úlohy Parlamentu v postupu přijímání rozhodnutí o vlastních zdrojích; |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná, že členské státy jsou odpovědné za svou fiskální politiku, a zdůrazňuje, že pravomoc vybírat daně je samým základem svrchovanosti členských států; zdůrazňuje, že reforma vlastních zdrojů EU nepředstavuje přenesení svrchovanosti členských států v této oblasti, ale spíše uvádí stávající systém do souladu s duchem a literou Smluv EU; |
| --- | --- |

8.

II.   
  DŮVODY REFORMY SOUČASNÉHO SYSTÉMU VLASTNÍCH ZDROJŮ

i.   
  Potřeba vyřešit nedostatky stávajícího systému

| 9. | zdůrazňuje, že současný systém vlastních zdrojů je velice složitý, nespravedlivý, netransparentní a pro občany EU naprosto nepochopitelný; upozorňuje zejména na neprůhlednost výpočtů slev členských států a mechanismů oprav, které se vztahují na systém vlastních zdrojů nebo na statistický zdroj založený na DPH; zdůrazňuje navíc, že tento systém nepodléhá účinné parlamentní kontrole na úrovni EU a ve své podstatě postrádá demokratickou legitimitu a odpovědnost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že způsob, jakým se systém vlastních zdrojů vyvíjel a postupně nahrazoval skutečné vlastní příjmy tzv. „příspěvky členských států“, klade nepřiměřený důraz na čistou bilanci členských států, a do značné míry tak přehlíží přínos rozpočtu EU k plnění společných evropských cílů ve prospěch všech občanů EU; vyjadřuje proto politování nad tím, že celkový podíl příspěvků členských států do rozpočtu EU, vypočtený buď na základě HND, nebo jako procentní podíl statistického zdroje založeného na DPH, představuje 83 % celkových příjmů EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je přesvědčen, že dominance zdroje založeného na HND posílila rozpočtovou logiku „spravedlivé návratnosti“(„juste retour“), která zmonopolizovala diskuse v Radě, a to na příjmové i výdajové straně rozpočtu EU; v této souvislosti upozorňuje na zavedení britské slevy a řady podobných slev a jiných mechanismů oprav na příjmové stránce na jedné straně a na neschopnost dohodnout se na dostatečné výši přídělu rozpočtových prostředků pro rozpočet EU v rámci ročního rozpočtového procesu na straně druhé; je toho názoru, že se EU musí odklonit od koncepce čistého provozního salda, neboť v praxi jsou všechny členské státy příjemci z rozpočtu EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zejména se domnívá, že na rozhodnutí o velikosti ročního rozpočtu EU mají vliv politické a finanční úvahy na úrovni členských států, které omezují jednání o rozpočtu, která často končí jako hra s nulovým výsledkem mezi čistými plátci a čistými příjemci v Radě; bez ohledu na závazky Unie, včetně závazků přijatých Radou; soudí, že v důsledku toho jsou politiky EU, které vykazují nejvyšší evropskou přidanou hodnotu, často právě těmi oblastmi, ve kterých se navrhují úspory nákladů, a že tak dochází k oslabení projektu EU jako takového; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstatuje, že příspěvky členských států do rozpočtu EU jsou jasně patrné na výdajové stránce rozpočtů členských států a jsou nezřídka vnímány jako finanční zátěž, která převažuje nad přínosy plynoucími z oblastí výdajů EU, které jsou často méně viditelné; zdůrazňuje v tomto ohledu potřebu napravit stav, kdy veřejnost nemá povědomí o přínosech rozpočtu EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je proto přesvědčen, že současný systém vlastních zdrojů ve své podstatě porušuje ducha i literu Smlouvy; opakuje svůj dlouholetý postoj, že je nezbytně nutná zásadní reforma zdrojů EU, aby se podařilo sladit financování rozpočtu EU s požadavky Smlouvy a s potřebami Unie jako celku; |
| --- | --- |

14.

ii.   
  Potřeba zajistit, aby byla Unie schopna financovat své politiky a čelit novým výzvám

| 15. | zdůrazňuje, že VFR na období po roce 2020 bude muset zajistit řádné financování politik a programů EU s jednoznačnou evropskou přidanou hodnotou, ale také poskytnout další prostředky na zvládání výzev, které již byly označeny v oblastech, jako je růst a zaměstnanost, změna klimatu, ochrana životního prostředí, konkurenceschopnost, soudržnost, inovace, migrace, kontrola vnějších hranic EU, bezpečnost a obrana; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mimoto zdůrazňuje, že je třeba vystříhat se nedostatků, které jeví současný VFR, a od samého počátku poskytnout zdroje v takové výši, aby umožnily Unii plnit její politický program s dostatečným financováním a účinně reagovat na nepředvídané události nebo krize, které mohou vyvstat v průběhu období platnosti příštího finančního rámce; zdůrazňuje potřebu vyřešit opakující se problém nedostatečných prostředků na platby v rámci ročního rozpočtového procesu; připomíná, že ve snaze zvládnout migrační a uprchlickou krizi musela být ve značné míře využita ustanovení VFR o flexibilitě; |
| --- | --- |

16.

| 17. | očekává, že aniž bychom předjímali finanční vyrovnání, budou důsledky vystoupení Spojeného království z EU významnou výzvou také pro příští VFR a všechna s tím související rozpočtová rozhodnutí; je přesvědčen, že ještě před rozhodnutím o VFR na období po roce 2020 by se měla zacelit „mezera po brexitu“a současně by se mělo zaručit, že nedojde ke snížení prostředků EU a nebudou negativně ovlivněny programy EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vítá návrh předsedy Komise Jeana-Clauda Junckera, aby byla v rámci rozpočtu EU vytvořena zvláštní rozpočtová položka věnovaná eurozóně, který zazněl v jeho projevu „o stavu unie“v Evropském parlamentu a byl podrobněji rozpracován ve sdělení Komise ze dne 6. prosince 2017 o nových rozpočtových nástrojích pro stabilní eurozónu v rámci EU (COM(2017)0822); v této souvislosti žádá, aby rozpočtová kapacita v rámci rozpočtu EU přesahovala stávající stropy; |
| --- | --- |

18.

III.   
  K PŘIJATELNÉMU A VYVÁŽENÉMU SYSTÉMU VLASTNÍCH ZDROJŮ

i.   
  Zásady a předpoklady, které určují vytváření nového systému vlastního zdrojů

| 19. | v zájmu zajištění stabilních financí na úrovni EU je pro vytvoření transparentního, jednoduššího a spravedlivějšího nového systému vlastních zdrojů, který vychází z prvků stávajícího systému, jež se ukázaly být účinné; domnívá se, že reforma systému vlastních zdrojů by měla vycházet z řady obecných zásad; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že je třeba provázat příjmy s cíli politik, zejména s jednotným trhem, energetickou unií a s politikami v oblasti životního prostředí, klimatu a dopravy; v tomto ohledu je přesvědčen, že by se rozpočet EU měl zaměřit na politiky se skutečnou evropskou přidanou hodnotou, jak jsou definovány ve svém usnesení ze dne 24. října 2017 o diskusním dokumentu o budoucnosti financí EU (10); |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že z operačního hlediska nelze nové zdroje všechny zavést současně, a upozorňuje na to, že je třeba je zavádět postupně; domnívá se proto, že reforma systému vlastních zdrojů by mohla být zrealizována na základě dvoufázového přístupu: zaprvé zavedením technicky méně složitých vlastních zdrojů, jejichž výběr lze snadno spravovat s přiměřenými náklady, a zadruhé postupným zaváděním jednotlivých dalších nových vlastních zdrojů podle pevného časového rozvrhu, dokud všechny zdroje nebudou řádně zavedeny; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že zavedení nových vlastních zdrojů by mělo mít dvojí účel, totiž jednak přinést výrazné snížení podílu příspěvků založených na HND (až o 40 %), čímž vzniknou úspory pro rozpočty členských států, a jednak umožnit financování vyšších výdajů EU v rámci VFR na období po roce 2020 a také zacelit mezeru, která vznikne odchodem Spojeného království z EU; v této souvislosti připomíná, že nové vlastní zdroje nemají za cíl zvýšit celkovou daňovou zátěž daňového poplatníka v EU a zavedení nových vlastních zdrojů by nemělo mít na daňové poplatníky vliv; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žádá zrušení veškerých slev z odvodů a jejich oprav a zajištění spravedlivého zacházení s členskými státy; v této souvislosti zdůrazňuje, že brexit povede k tomu, že sleva z odvodů pro Spojené království a s ní související „slevy na slevu“se stanou bezpředmětnými a přestanou existovat, přičemž bude nevyhnutelné zreformovat statistický vlastní zdroj založený na DPH; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnívá se, že tradiční vlastní zdroje, konkrétně cla, zemědělská cla a dávky z cukru a izoglukózy, představují spolehlivý a skutečný zdroj příjmů EU, neboť vyplývají přímo ze skutečnosti, že EU je celní unie, a ze zákonných pravomocí a společné obchodní politiky, které s tím souvisejí; domnívá se proto, že tradiční vlastní zdroje by měly být zachovány jako zdroj příjmů pro rozpočet EU; domnívá se, že sníží-li se podíl nákladů na výběr, které si ponechávají členské státy, větší část tohoto příjmu poplyne do rozpočtu EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uznává, že příspěvek založený na HND představuje spolehlivý, stabilní a spravedlivý zdroj příjmů do rozpočtu EU a těší se velmi silné podpoře velké většiny členských států; je proto přesvědčen, že tento příspěvek měl být zachován, ale jen jako vyvažující a doplňující zdroj rozpočtu EU, což by ukončilo rozpočtovou logiku „spravedlivé návratnosti“; v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba zajistit stejnou klasifikaci příspěvku založeného na HND ve všech vnitrostátních rozpočtech, a to jako příjem přidělený EU, a nikoli jako výdaj vlád členských států; |
| --- | --- |

25.

ii.   
  Kritéria použitá k určení nových vlastních zdrojů

| 26. | sdílí stanovisko ze zprávy Skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje, podle něhož se mají pro určení potenciálních nových vlastních zdrojů zohlednit následující kritéria: rovnost/spravedlnost; efektivita; dostatečnost a stabilita; transparentnost a srozumitelnost; demokratická odpovědnost a rozpočtová kázeň; zaměření na evropskou přidanou hodnotu; zásada subsidiarity a fiskální svrchovanost členských států a omezení politických transakčních nákladů; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá Komisi, aby na tomto základě prozkoumala možnost zavedení následujícího souboru nových vlastních zdrojů; |
| --- | --- |

27.

iii.   
  Soubor potenciálních nových vlastních zdrojů

a.   Cíl: konsolidace jednotného trhu, zvýšení jeho transparentnosti a zlepšení rovnosti podmínek

–   Daň z přidané hodnoty

| 28. | připomíná, že daň z přidané hodnoty se již od jejího zavedení před téměř 50 lety používá jako základ pro výpočet jednoho z vlastních zdrojů rozpočtu EU a že tento zdroj v současné době představuje 12 % příjmů EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konstatuje však, že stávající systém má závažné nedostatky: zdroj se vypočítává na statistickém základě; je zbytečně složitý a nemá přímou vazbu na občany; představuje pouze převod části příjmů vybraných členskými státy, a nepřináší tudíž žádnou přidanou hodnotu oproti zdroji založenému na HND; a základ pro výpočet příspěvků není transparentní a neexistuje rovnost mezi daňovými poplatníky; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyjadřuje hluboké politování nad skutečností, že úřad OLAF v členských státech opakovaně zjistil závažné případy celních podvodů, které vedly k významným ztrátám příjmů pro rozpočet Unie; poukazuje na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 19/2017 nazvanou „Dovozní postupy: nedostatky v právním rámci a neúčinné provádění mají dopad na finanční zájmy EU“a je znepokojen skutečností, že podvodníci by mohli i nadále mezi členskými státy nacházet „nejslabší článek“jako vstupní bod do celní unie a že ztráty pro rozpočet Unie by mohly pokračovat i během příštího VFR; vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly nezbytná opatření k zastavení těchto aktivit, které poškozují rozpočet Unie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | připomíná legislativní návrh z roku 2011 týkající se nového zdroje založeného na DPH, který by vedl k používání pevné celounijní sazby vycházející z čisté hodnoty dodávek zboží a služeb nebo z dovozů zboží, na něž by se vztahovala standardní společná sazba DPH; konstatuje, že ačkoli tento návrh neprošel, vybídla Evropská rada v únoru 2013 Radu, aby na tomto spisu dále pracovala; domnívá se, že současná situace nabízí příležitost k případnému posunu v této věci; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vítá návrh skupiny na vysoké úrovni týkající se její představy o vlastním zdroji vycházejícím z DPH, který usiluje o jeho zjednodušení, snížení administrativních nákladů s ním spojených a posílení vazby mezi politikou EU v oblasti DPH a skutečnými příjmy z DPH; |
| --- | --- |

32.

| 33. | bere na vědomí akční plán Komise v oblasti DPH („Směrem k jednotné oblasti DPH v EU – Čas přijmout rozhodnutí“), který byl zveřejněn dne 7. dubna 2016 (COM(2016)0148), a následný návrh ze dne 4. října 2017 týkající se několika základních zásad a klíčových reforem v oblasti DPH v EU; podporuje důkladnou reformu systému DPH v EU, která by měla usilovat o rozšíření daňové základny, omezení prostoru pro podvody, snížení nákladů na dodržování předpisů a vytváření nových příjmů; domnívá se, že část těchto nových příjmů by měla být přidělena do rozpočtu EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnívá se, že zjednodušený zdroj založený na DPH by se měl zakládat na společném jmenovateli systémů DPH v celé EU, a konstatuje, že by tudíž neodstranil veškerá národní specifika, která jsou z řady důvodů opodstatněná; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je zastáncem stanovení jednotné sazby (1 % až 2 %) odvodů z příjmů z reformované DPH, které by v plné míře vybíraly správní orgány členských států coby vlastní zdroj Unie; domnívá se, že by takovýto systém mohl EU poskytovat významné a stabilní příjmy při omezených správních nákladech; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdůrazňuje, že Komise již předložila legislativní návrhy na významnou reformu pravidel EU týkajících se DPH a že se v roce 2018 očekávají další iniciativy; trvá na tom, že je třeba reformu DPH dokončit co nejdříve, a to nejpozději před začátkem příštího VFR; |
| --- | --- |

36.

| 37. | žádá Komisi, aby do doby, než budou přijaty příslušné právní předpisy týkající se DPH, předložila návrh reformovaného vlastního zdroje založeného na DPH v rámci nadcházejícího legislativního balíčku o vlastních zdrojích EU; je přesvědčen, že by tento návrh měl zohlednit nejdůležitější výsledky reformy DPH, o níž se právě jedná; |
| --- | --- |

37.

–   Daň z příjmů právnických osob

| 38. | připomíná, že Parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2016 o daňových rozhodnutích a jiných opatřeních podobných svojí povahou nebo účinkem (11) naléhavě vyzval Komisi, aby předložila návrh společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob „spolu s vhodným a spravedlivým distribučním klíčem, jenž by představoval ucelené řešení, jak odstranit škodlivé daňové praktiky v Unii, zajistil by jasnost a jednoduchost pro podniky a usnadnil by jim přeshraniční hospodářské činnosti v rámci Unie“; |
| --- | --- |

38.

| 39. | bere na vědomí návrhy Komise týkající se společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob a připomíná svůj požadavek, aby byl tento konsolidovaný základ po přechodném období rozšířen na všechny společnosti; zdůrazňuje, že stávající návrhy týkající se společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob by měly rovněž zahrnovat digitální ekonomiku; na základě těchto návrhů navrhuje, aby bylo k digitální přítomnosti společnosti přistupováno stejně jako k její fyzické provozovně, a to na základě definice a určení stálé digitální provozovny; |
| --- | --- |

39.

| 40. | souhlasí s posouzením Skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje, podle nějž může být společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob základem pro nový vlastní zdroj, neboť splňuje všechna kritéria stanovená touto skupinou; zdůrazňuje, že společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob je také klíčovým prvkem v rozvoji jednotného trhu, který je evropským veřejným statkem, neboť brání jak nevhodné daňové soutěži mezi členskými státy, tak i daňové optimalizaci poškozující rovné podmínky; |
| --- | --- |

40.

| 41. | připomíná, že daňové úniky ve všech svých podobách zapříčiňují, že EU ročně podle odhadů Komise přichází o 1 bilion EUR; zdůrazňuje, že nevybrané daňové příjmy je nutné vymáhat prostřednictvím koordinované politiky boje proti podvodům a daňovým únikům a rámce založeného na transparentnosti, spolupráci a koordinaci; |
| --- | --- |

41.

| 42. | žádá Komisi, aby s přihlédnutím k závěrům přezkumu směrnice o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob předložila návrh na vytvoření nového vlastního zdroje rozpočtu Unie, který bude vypočítán na základě příjmů členských států plynoucích ze společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob; je nakloněn stanovení jednotné sazby odvodů z příjmů ze společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob, jež budou vybírány jako vlastní zdroj; domnívá se, že by takovýto systém mohl EU poskytovat významné a stabilní příjmy při omezených správních nákladech; |
| --- | --- |

42.

–   Ražebné

| 43. | je toho názoru, že by příjmy plynoucí z výnosů Evropské centrální banky (příjmy ECB z vydávání měny), které tudíž mají přímou vazbu na měnovou unii EU, měly tvořit základ nového vlastního zdroje, místo aby byly vypláceny do státních pokladen; domnívá se, že by tento zdroj měl být přímo navázán na konkrétní rozpočtovou položku přidělenou v rozpočtu EU pro eurozónu; |
| --- | --- |

43.

b.   Cíl: omezit finanční spekulace a posílit daňovou spravedlnost v odvětvích, která používají nástroje agresivního daňového plánování nebo agresivní daňovou optimalizaci

–   Daň z finančních transakcí na evropské úrovni

| 44. | podporuje úsilí skupiny 11 členských států o zavedení daně z finančních transakcí, které vyvíjejí v rámci posílené spolupráce v návaznosti na návrh Komise z roku 2011; naléhavě vyzývá všechny ostatní členské státy, aby se k výše uvedené skupině připojily s cílem zabránit narušení finančních trhů a zajistit hladké fungování jednotného trhu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sdílí závěry posouzení Skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje, podle nichž se může daň z finančních transakcí stát potenciálním základem pro nový vlastní zdroj rozpočtu Unie, je však rovněž třeba prozkoumat i jiné způsoby zdanění finančních aktivit; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žádá proto, aby byl vytvořen nový vlastní zdroj rozpočtu Unie, který by se vypočítával na základě zvoleného způsobu zdanění finančních aktivit; |
| --- | --- |

46.

–   Zdanění společností v digitálním odvětví

| 47. | vítá závěry neformálního zasedání Rady ministrů financí konaného dne 16. září 2017, které v reakci na dopis čtyř ministrů financí vyzývající Komisi, aby prozkoumala „účinná řešení opírající se o koncepci zavedení tzv. „vyrovnávací daně“z obratu digitálních společností dosaženého v EU“, požadují vypracování nových pravidel zdanění digitálního odvětví; zdůrazňuje, že Komise ve svém sdělení ze dne 21. září 2017 s názvem „Spravedlivý a efektivní daňový systém v Evropské unii pro jednotný digitální trh“opětovně potvrdila, že společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob poskytuje rámec umožňující revizi pravidel ve prospěch moderní a stabilní úpravy zdanění digitálních společností, jakož i řešení daňových problémů představovaných digitální ekonomikou; požaduje koordinovaný přístup na úrovni EU, a to i ke krátkodobým řešením, který by zabránil narušením jednotného trhu způsobeným jednostrannými opatřeními a vzniku daňových rájů pro digitální společnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | souhlasí s tím, že by digitální ekonomika měla mít moderní a stabilní fiskální rámec, aby bylo možné stimulovat inovace, bojovat s roztříštěností trhu a nekalou hospodářskou soutěží a umožnit všem zúčastněným stranám těžit z nových spravedlivých a vyvážených podmínek, přičemž je třeba zajistit, aby digitální platformy a společnosti platily svůj podíl daňových závazků tam, kde vytvářejí zisky; kromě toho zdůrazňuje, že je zásadní zajistit daňovou jistotu pro podnikatelské investice za účelem odstranění stávajících nedostatků a zabránění vzniku nových daňových mezer na jednotném trhu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | domnívá se, že je mimořádně důležité přijmout daňová opatření pro oblast digitálního trhu, aby se omezily daňové úniky, narušování daňového režimu, agresivní daňové plánování či systémy daňové optimalizace, ale i zneužívání evropských mechanismů s cílem vyhnout se placení daní; domnívá se, že tyto praktiky narušují hospodářskou soutěž na jednotném trhu a připravují členské státy o daňové příjmy, které jim náležejí; |
| --- | --- |

49.

| 50. | v zásadě žádá, aby byl vytvořen nový vlastní zdroj pro rozpočet Unie, který se bude vybírat z transakcí v digitální ekonomice; domnívá se však, že s ohledem na probíhající důležitá jednání na úrovni EU i OECD je příliš brzy na to rozhodnout, jak přesně budou opatření pro zavedení takového zdroje vypadat; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je nicméně přesvědčen, že veškerá opatření přijatá orgány EU, jako jsou systémy registrace nebo sledování či regulační mechanismy, by měla okamžitě umožnit výběr cel či poplatků ve prospěch unijního rozpočtu na základě jejich evropské přidané hodnoty; domnívá se, že jde o veřejné statky EU, které podle Skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje poskytují základ pro zavedení poplatku, který představuje „jiný příjem“vycházející z politik Unie; |
| --- | --- |

51.

c.   Cíl: podporovat transformaci energetiky a boj proti globálnímu oteplování

–   Environmentální daň a poplatky

| 52. | potvrzuje, že boj proti změně klimatu, jakož i přechod k udržitelnému, oběhovému a nízkouhlíkovému hospodářství a společně dohodnuté cíle energetické unie patří k hlavním cílům politik EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opětovně vyjadřuje své přesvědčení o tom, že pouze společné daně z energie nebo ekologické daně na úrovni EU mohou zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž mezi podniky a řádné fungování jednotného trhu, a stát se tak hnací silou přechodu k modelu progresivnějšího a udržitelnějšího rozvoje;; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje význam ekologického zdaňování jako obzvlášť vhodného mechanismu přispívání k vlastním zdrojům EU; vyzývá Komisi, aby dále začlenila návrhy na další ekologické vlastní zdroje, jak uvádí zpráva Skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje a komisař odpovědný za rozpočet EU, které budou v souladu s určitými politikami Unie, jako je politika v oblasti energií (energetická daň), životního prostředí a klimatu (pohraniční mechanismus kompenzačních opatření v souvislosti s uhlíkem, daň z plastu a systém obchodování s emisemi (ETS)) a dopravy (daně z pohonných hmot a letenek), s cílem podpořit další budoucí vlastní zdroje Unie; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzývá k tomu, aby byl jako nový vlastní zdroj EU zvážen odvod významného podílu příjmů z dražeb ETS od fáze 4 (2021) dále; připomíná, že tato možnost byla prodiskutována ve Skupině na vysoké úrovni pro vlastní zdroje a výslovně ji také navrhuje Komise ve svém sdělení ze dne 14. února 2018 nazvaném „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“(COM(2018)0098); vyzývá zároveň k tomu, aby byl jako nový vlastní zdroj rozpočtu EU zaveden pohraniční mechanismus kompenzačních opatření v souvislosti s uhlíkem, jenž by měl rovněž vést k zajištění rovných podmínek v mezinárodním obchodu a k omezení přesouvání výroby do zahraničí a současně internalizovat náklady spojené se změnou klimatu do cen dováženého zboží; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzývá Komisi, aby zvážila, zda na úrovni EU nezavést poplatek z plastových a jednorázových předmětů s cílem podpořit využívání udržitelnějších alternativ; |
| --- | --- |

56.

| 57. | je toho názoru, že vlastní zdroje založené na dani z elektřiny by se překrývaly s oblastí působnosti systému ETS a vyvolaly by obavy, pokud jde o stabilitu investičních podmínek a finanční zátěž pro domácnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | domnívá se, že v případě jakéhokoli nadměrného zatížení určitého členského státu, k němuž by došlo na základě jednoho z vlastních zdrojů, by bylo možné tuto zátěž zmírnit s využitím dodatečné podpory poskytované souladu s cíli Unie prostřednictvím programů EU, jejíž trvání i výše by byly omezeny; zdůrazňuje, že takovouto podporu není možné poskytovat prostřednictvím zavedení jakýchkoli nových slev či korekcí na příjmové straně rozpočtu EU; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdůrazňuje, že zavedení daní nebo poplatků souvisejících s životním prostředím by nemělo mít vliv na právo členských států stanovit podmínky pro využívání svých energetických zdrojů, volit mezi různými energetickými zdroji a určovat základní strukturu svého zásobování energií; |
| --- | --- |

59.

iv.   
  Jiné zdroje příjmů

| 60. | připomíná, že ačkoli by vlastní zdroje měly být hlavní složkou rozpočtových příjmů EU, doplňují je nicméně zdroje, které se podle článku 311 SFEU nazývají „jiné příjmy“a které zahrnují: daň, kterou platí zaměstnanci EU ze svých platů; příjmy ze správních operací orgánů, jako jsou výnosy z prodeje zboží, nájmů a pronájmů, poskytování služeb a bankovních úroků; příspěvky třetích zemí na určité programy EU; úroky z prodlení; pokuty, které platí společnosti, u nichž bylo většinou zjištěno, že porušují pravidla hospodářské soutěže EU; a příjmy z výpůjčních a úvěrových operací EU; |
| --- | --- |

60.

| 61. | konstatuje, že zůstatek z každého rozpočtového roku se v případě přebytku zahrnuje do rozpočtu na další rok jako příjem, a že jiné příjmy, zůstatky a technické úpravy, včetně přebytku z předchozího roku, činí přibližně 6 % celkových příjmů; zdůrazňuje, že v posledních letech sestávaly „jiné příjmy“převážně z pokut, které samy o sobě představují 2,5 % celkových příjmů (vyjma účelově vázaných příjmů); |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyjadřuje politování nad tím, že potenciál těchto jiných příjmů byl dosud v rámci diskuse o financování EU zanedbáván; je přesvědčen, že ačkoli tyto příjmy nepředstavují alternativu k jiným vlastním zdrojům kvůli své výši, kolísavosti a nepředvídatelnosti, jsou nicméně možným prostředkem k pokrytí zvýšených finančních potřeb v příštím VFR; |
| --- | --- |

62.

| 63. | připomíná, že právní postupy, kterými se tyto příjmy a případné změny řídí, jsou pružnější než postupy týkající se vlastních zdrojů, neboť nejsou stanoveny v rozhodnutí o vlastních zdrojích, ale v sekundárních právních předpisech, takže nepodléhají požadavku jednomyslnosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | připomíná svůj dlouhodobý postoj, podle nějž by veškeré příjmy pocházející z pokut uložených společnostem za porušení pravidel hospodářské soutěže EU nebo v souvislosti se zpožděnými platbami příspěvků členských států do rozpočtu EU měly představovat dodatečný příjem pro rozpočet EU, aniž by to znamenalo odpovídající snížení příspěvků založených na HND; |
| --- | --- |

64.

| 65. | za tímto účelem požaduje vytvoření zvláštní rezervy
  v
  rozpočtu EU, která bude postupně naplněna prostřednictvím všech druhů nepředvídaných jiných příjmů a řádně přenesena, aby v případě potřeby sloužila jako další možnost financování; domnívá se, že by tato rezerva měla být vyčleněna na zvláštní nástroje VFR a na základě rozhodnutí rozpočtového orgánu by měla poskytovat možnost dalšího navýšení, a to jak prostředků na závazky, tak prostředků na platby; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdůrazňuje potenciál, který mají pro rozpočet EU poplatky potřebné k provádění politik EU, a zejména evropských programů, jako je například budoucí evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) pro státní příslušníky třetích zemí; domnívá se, že v určitých případech by takovéto příjmy mohly být vyčleněny na stejnou politiku nebo účel; domnívá se, že o tomto druhu potenciálních příjmů by mělo být uvažováno systematičtěji v souvislosti s generací programů a politik EU po roce 2020 s cílem zajistit dodatečný zdroj příjmů pro rozpočet EU; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdůrazňuje, že v roce 2016 činily účelově vázané příjmy pro decentralizované agentury EU, jako jsou poplatky a platby od průmyslových odvětví a příspěvky z vnitrostátních rozpočtů, přibližně 1 miliardu EUR; žádá Komisi, aby v příštím VFR navrhla jednotný přístup, pokud jde o financování agentur prostřednictvím poplatků; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 105..

(2)  Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 29..

(3)  Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 39..

(4)  Úř. věst. C 27 E, 31.1.2008, s. 214..

(5)  Úř. věst. C 380 E, 11.12.2012, s. 89..

(6)  Úř. věst. C 443, 22.12.2017, s. 11..

(7)  Úř. věst. C 443, 22.12.2017, s. 994..

(8)  Úř. věst. C 294, 12.8.2016, s. 82..

(9)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0309.

(10)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0401.

(11)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0310.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/80 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/80

---

P8_TA(2018)0077

Evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik: roční analýza růstu na rok 2018

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: roční analýza růstu na rok 2018 (2017/2226(INI))

(2019/C 162/08)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 121 odst. 2, článek 136 a 148 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 121 odst. 2, článek 136 a 148 této smlouvy,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1175/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1175/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1),

| — | s ohledem na směrnici Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (2),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1174/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1174/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně (3),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1177/2011 ze dne 8. listopadu 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1177/2011 ze dne 8. listopadu 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (4),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (5),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (6),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (7),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (8),

| — | s ohledem na posouzení Evropské fiskální rady ze dne 20. června 2017 týkající se vhodné budoucí orientace fiskální politiky eurozóny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na posouzení Evropské fiskální rady ze dne 20. června 2017 týkající se vhodné budoucí orientace fiskální politiky eurozóny,

| — | s ohledem na závěry Evropské rady přijaté ve dnech 25.–26. března 2010 a 17. června 2010 a také na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 s názvem „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“(COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady přijaté ve dnech 25.–26. března 2010 a 17. června 2010 a také na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 s názvem „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“(COM(2010)2020),

| — | s ohledem na doporučení Rady (EU) 2015/1184 ze dne 14. července 2015 o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Evropské unie (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady (EU) 2015/1184 ze dne 14. července 2015 o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Evropské unie (9),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (10),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. ledna 2015 o optimálním využití flexibility v rámci současných pravidel paktu o stabilitě a růstu (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. ledna 2015 o optimálním využití flexibility v rámci současných pravidel paktu o stabilitě a růstu (COM(2015)0012),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. června 2015 o přezkumu rámce pro správu ekonomických záležitostí: kontrolní hodnocení a výzvy (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. června 2015 o přezkumu rámce pro správu ekonomických záležitostí: kontrolní hodnocení a výzvy (11),

| — | s ohledem na zprávu o dokončení evropské hospodářské a měnové unie (zpráva pěti předsedů), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu o dokončení evropské hospodářské a měnové unie (zpráva pěti předsedů),

| — | s ohledem na Smlouvu o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. října 2015 o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. října 2015 o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie (COM(2015)0600),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 6. prosince 2017 o dalších krocích k dokončení hospodářské a měnové unie – COM(2017)0821, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 6. prosince 2017 o dalších krocích k dokončení hospodářské a měnové unie – COM(2017)0821,

| — | s ohledem na hospodářskou prognózu Evropské komise z podzimu 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na hospodářskou prognózu Evropské komise z podzimu 2017,

| — | s ohledem na studie a hloubkové analýzy koordinace hospodářských politik v eurozóně v rámci evropského semestru, které byly připraveny pro Hospodářský a měnový výbor (listopad 2015), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studie a hloubkové analýzy koordinace hospodářských politik v eurozóně v rámci evropského semestru, které byly připraveny pro Hospodářský a měnový výbor (listopad 2015),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2015 o roční analýze růstu za rok 2016 (COM(2015)0690), zprávu mechanismu varování na rok 2016 (COM(2015)0691) a návrh společné zprávy o zaměstnanosti ((COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2015 o roční analýze růstu za rok 2016 (COM(2015)0690), zprávu mechanismu varování na rok 2016 (COM(2015)0691) a návrh společné zprávy o zaměstnanosti ((COM(2015)0700),

| — | s ohledem na interinstitucionální vyhlášení evropského pilíře sociálních práv, který byl podepsán a vyhlášen v Göteborgu dne 17. listopadu 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální vyhlášení evropského pilíře sociálních práv, který byl podepsán a vyhlášen v Göteborgu dne 17. listopadu 2017,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/825 ze dne 17. května 2017 o zavedení Programu na podporu strukturálních reforem na období 2017–2020 a o změně nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1305/2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/825 ze dne 17. května 2017 o zavedení Programu na podporu strukturálních reforem na období 2017–2020 a o změně nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1305/2013,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. prosince 2015 o dokončení evropské hospodářské a měnové unie (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. prosince 2015 o dokončení evropské hospodářské a měnové unie (12),

| — | s ohledem na své doporučení Radě a Komisi ze dne 13. prosince 2017 v návaznosti na vyšetřování praní peněz, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňových úniků (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své doporučení Radě a Komisi ze dne 13. prosince 2017 v návaznosti na vyšetřování praní peněz, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňových úniků (13),

| — | s ohledem na doporučení Komise ze dne 22. listopadu 2017 pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Komise ze dne 22. listopadu 2017 pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (COM(2017)0770),

| — | s ohledem na rozhovory se zástupci vnitrostátních parlamentů o prioritách evropského semestru na rok 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhovory se zástupci vnitrostátních parlamentů o prioritách evropského semestru na rok 2018,

| — | s ohledem na diskuzi s Komisí v Evropském parlamentu o balíčku týkajícím se evropského semestru – roční analýza růstu na rok 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na diskuzi s Komisí v Evropském parlamentu o balíčku týkajícím se evropského semestru – roční analýza růstu na rok 2018,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro regionální rozvoj a postoj v podobě pozměňovacích návrhů Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8–0047/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro regionální rozvoj a postoj v podobě pozměňovacích návrhů Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8–0047/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že ačkoli se podle prognóz Komise očekává pokračování růstu evropského hospodářství, tempo tvorby pracovních míst a kupní síly domácností naznačuje mírnou ztrátu dynamiky v příštích dvou letech, přičemž růst v EU dosáhl 2,4 % v roce 2017, mírně zpomalí na 2,2 % v roce 2018 a na 2,0 % v roce 2019; vzhledem k tomu, že bude třeba přijmout další politická opatření, která povedou k řešení nevyřešených problémů přetrvávajících z doby hospodářské krize; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že ačkoli se podle prognóz Komise očekává pokračování růstu evropského hospodářství, tempo tvorby pracovních míst a kupní síly domácností naznačuje mírnou ztrátu dynamiky v příštích dvou letech, přičemž růst v EU dosáhl 2,4 % v roce 2017, mírně zpomalí na 2,2 % v roce 2018 a na 2,0 % v roce 2019; vzhledem k tomu, že bude třeba přijmout další politická opatření, která povedou k řešení nevyřešených problémů přetrvávajících z doby hospodářské krize;

| B. | vzhledem k tomu, že současná situace ekonomiky EU vyzývá k ambiciózním a sociálně vyváženým strukturálním reformám a investicím v členských státech, které přinesou trvalý růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost a umožní vzestupné sbližování; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že současná situace ekonomiky EU vyzývá k ambiciózním a sociálně vyváženým strukturálním reformám a investicím v členských státech, které přinesou trvalý růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost a umožní vzestupné sbližování;

| C. | vzhledem k tomu, že se v letošním roce očekává mírný pokles soukromé spotřeby před zmírněním v roce 2019 v důsledku vyšší inflace oproti roku 2017, ačkoli je nižší než cíl ECB pod úrovní 2 %, ale velmi těsně dosahující této hodnoty; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že se v letošním roce očekává mírný pokles soukromé spotřeby před zmírněním v roce 2019 v důsledku vyšší inflace oproti roku 2017, ačkoli je nižší než cíl ECB pod úrovní 2 %, ale velmi těsně dosahující této hodnoty;

| D. | vzhledem k tomu, že Evropská investiční banka a Evropský fond pro strategické investice (EFSI) poskytly vedle evropských strukturálních a investičních fondů důležitou podporu investicím v EU; vzhledem k tomu, že soukromé investice ovšem stále ještě nedosahují úrovně z roku 2008, což má nepříznivé důsledky na případný růst, tvorbu pracovních míst a produktivitu; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Evropská investiční banka a Evropský fond pro strategické investice (EFSI) poskytly vedle evropských strukturálních a investičních fondů důležitou podporu investicím v EU; vzhledem k tomu, že soukromé investice ovšem stále ještě nedosahují úrovně z roku 2008, což má nepříznivé důsledky na případný růst, tvorbu pracovních míst a produktivitu;

| E. | vzhledem k tomu, že se očekává další nárůst zaměstnanosti, přičemž ve druhém čtvrtletí roku 2017 mělo práci rekordních 235,4 milionu lidí; zatímco některé ukazatele trhu práce naznačují přetrvávající potíže, jako např. zvyšující se segmentaci trhu práce, zhoršující se nerovnosti, zvláště pak co se týče mladých lidí a osob s nižším dosaženým vzděláním; vzhledem k tomu, že nezaměstnanost v EU dosahuje 7,5 % a v eurozóně 8,9 %, přičemž, ačkoli jsou to nejnižší úrovně za posledních devět, respektive osm let, tato nezaměstnanost je stále příliš vysoká, především mezi mladými lidmi; vzhledem k tomu, že stále existují značné rozdíly mezi mnoha členskými státy a vzhledem k tomu, že míru zaměstnanosti je třeba stále ještě zvyšovat, aby se podařilo překonat důsledky krize a v neposlední řadě dosáhnout vnitrostátních cílů stanovených v rámci strategie Evropa 2020; vzhledem k tomu, že skrytá nezaměstnanost (nezaměstnané osoby, které jsou ochotny pracovat, ale zaměstnání aktivně nehledají) dosahovala v roce 201620 %; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že se očekává další nárůst zaměstnanosti, přičemž ve druhém čtvrtletí roku 2017 mělo práci rekordních 235,4 milionu lidí; zatímco některé ukazatele trhu práce naznačují přetrvávající potíže, jako např. zvyšující se segmentaci trhu práce, zhoršující se nerovnosti, zvláště pak co se týče mladých lidí a osob s nižším dosaženým vzděláním; vzhledem k tomu, že nezaměstnanost v EU dosahuje 7,5 % a v eurozóně 8,9 %, přičemž, ačkoli jsou to nejnižší úrovně za posledních devět, respektive osm let, tato nezaměstnanost je stále příliš vysoká, především mezi mladými lidmi; vzhledem k tomu, že stále existují značné rozdíly mezi mnoha členskými státy a vzhledem k tomu, že míru zaměstnanosti je třeba stále ještě zvyšovat, aby se podařilo překonat důsledky krize a v neposlední řadě dosáhnout vnitrostátních cílů stanovených v rámci strategie Evropa 2020; vzhledem k tomu, že skrytá nezaměstnanost (nezaměstnané osoby, které jsou ochotny pracovat, ale zaměstnání aktivně nehledají) dosahovala v roce 201620 %;

| F. | vzhledem k tomu, že v důsledku vyhýbání se daňovým povinnostem, daňových úniků a daňových podvodů, z čehož mají prospěch některé velké korporace a jednotlivci, přišlo několik členských států o miliardy eur v podobě příjmů za správu veřejných financí, a to na úkor malých a středních podniků a dalších daňových poplatníků; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v důsledku vyhýbání se daňovým povinnostem, daňových úniků a daňových podvodů, z čehož mají prospěch některé velké korporace a jednotlivci, přišlo několik členských států o miliardy eur v podobě příjmů za správu veřejných financí, a to na úkor malých a středních podniků a dalších daňových poplatníků;

| G. | vzhledem k tomu, že zlepšující se ekonomická situace skýtá příležitosti pro realizaci ambiciózních a sociálně vyvážených strukturálních reforem, zejména opatření na podporu investic, neboť úroveň investic v poměru k HDP je dnes stále nižší než v období těsně před finanční krizí, a opatření, která by zlepšila situaci veřejných financí, a to s ohledem na zátěž, kterou klade demografický vývoj na udržitelnost dluhu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že zlepšující se ekonomická situace skýtá příležitosti pro realizaci ambiciózních a sociálně vyvážených strukturálních reforem, zejména opatření na podporu investic, neboť úroveň investic v poměru k HDP je dnes stále nižší než v období těsně před finanční krizí, a opatření, která by zlepšila situaci veřejných financí, a to s ohledem na zátěž, kterou klade demografický vývoj na udržitelnost dluhu;

| 1. | bere na vědomí zveřejněný balíček týkající se roční analýzy růstu na rok 2018 a navrhovaný soubor politik v oblasti investic, ambiciózních a sociálně vyvážených strukturálních reforem a odpovědných veřejných financí, které jsou uváděny jako způsob, jak dále podpořit vyšší míry růstu a posílit obnovu Evropy, vzestupné sbližování a konkurenceschopnost; souhlasí s tím, že k dosažení růstu, vytváření pracovních míst a dalšímu boji proti nerovnostem, které brání hospodářskému růstu, je zapotřebí další pokrok v provádění strukturálních reforem; |
| --- | --- |

1.

Kapitola 1 – investice a růst

| 2. | zdůrazňuje přetrvávající strukturální problém nedostatečného růstu potenciálního produktu, produktivity a konkurenceschopnosti související s příliš nízkou úrovní veřejných a soukromých investic a nedostatkem ambiciózních a sociálně vyvážených strukturálních reforem v některých členských státech; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že některé členské státy stále vykazují velké přebytky běžného účtu, které by mohly být použity k podpoře veřejných a soukromých investic a podpoře hospodářského růstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že je důležité kombinovat veřejné a soukromé investice se strukturálními reformami za účelem posílení a podpory hospodářského růstu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje význam posílení veřejných investic v EU pro napravení jejich současného poklesu; vyzývá také k dokončení unie kapitálových trhů, aby se posílily soukromé investice v rámci celého jednotného trhu; domnívá se, že regulační rámec pro soukromé investice je třeba ještě více zlepšit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že pro zvýšení produktivity je třeba více investovat do výzkumu, vývoje a inovací, jakož i do technologické modernizace; připomíná, že investice do oblastí, jako je infrastruktura, dětská péče, sociální bydlení, vzdělávání, odborná příprava, zdravotnictví, výzkum, digitální inovace a oběhové hospodářství, mohou zvýšit jak produktivitu, tak zaměstnanost; vyzývá Komisi, aby připravila doporučení pro jednotlivé země v oblasti energetické účinnosti a spotřeby zdrojů a aby zajistila, že tato doporučení budou v plném souladu s Pařížskou dohodou o klimatu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žádá Komisi, aby posoudila současné překážky významným projektům v oblasti infrastruktury zvyšující růst během trvání takových investic a aby projednala s Parlamentem a Radou způsoby, jak se vypořádat s těmito překážkami prostřednictvím stávajícího právního rámce; |
| --- | --- |

7.

Kapitola 2 – zodpovědné veřejné finance

| 8. | bere na vědomí, že doporučení pro eurozónu obsahují celkově neutrální orientaci fiskální politiky, i když se v roce 2018 očekává, že orientace fiskální politiky bude v řadě členských států mírně expanzivní; připomíná, že konzistentní provádění a soulad s fiskálními pravidly Unie, včetně plného dodržování stávajících ustanovení o pružnosti, jsou pro řádné fungování HMU klíčové; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že orientace fiskálních politik na úrovni členských států i eurozóny musí být nastavena tak, aby byla zajištěna rovnováha mezi dlouhodobou udržitelností veřejných financí a investic spojených s důsledným dodržováním Paktu o stabilitě a růstu na straně jedné a krátkodobou makroekonomickou stabilitou na straně druhé; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá zlepšení v oblasti veřejných financí, které je klíčové pro dosažení spolehlivějšího, udržitelného a účinného růstu, především postupně klesající poměr veřejného dluhu k HDP v EU a eurozóně a klesající celkové rozpočtové schodky, a zdůrazňuje nicméně, že se poměr hrubého dluhu k HDP v eurozóně stále pohybuje kolem 90 % a v některých členských státech dokonce o dost výše; zdůrazňuje, že tyto členské státy by měly naléhavě snížit své vysoké poměry dluhu k HDP, neboť je to podstatně snazší v době hospodářského oživení; připomíná, že značnou zátěž pro udržitelnost veřejných financí představuje stárnutí společnosti a další prvky demografického vývoje; vyzývá proto členské státy, aby převzaly zodpovědnost za budoucí generace; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že je třeba se více soustředit na složení a řízení vnitrostátních rozpočtů; vítá stále častější praxi provádění přezkumů výdajů a nadále vybízí členské státy k tomu, aby kriticky zhodnotily kvalitu svých rozpočtů; |
| --- | --- |

11.

Kapitola 3 – strukturální reformy

| 12. | připomíná, že některé členské státy potřebují nadále provádět sociálně a environmentálně udržitelné a prorůstové reformy, zejména v kontextu zlepšené hospodářské situace v EU s růstem HDP v téměř všech členských státech, s cílem posílit konkurenceschopnost, tvorbu pracovních míst, růst a větší konvergenci; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že je třeba přiblížit výdaje eurozóny v oblasti výzkumu a vývoje cílům strategie EU 2020; vyzývá členské státy, aby zavedly řádné politiky a poskytly investování pro zajištění nebo zachování rovného přístupu k celoživotnímu vzdělávání a odborné přípravě, se zohledněním vývoje na pracovním trhu včetně vzniku nových profesí; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že digitalizace, globalizace a technologické změny od základu proměňují naše trhy práce, což vede například k častějším změnám forem zaměstnání či pracovních statusů. jež vyžadují přizpůsobený přechod; zdůrazňuje proto, že je třeba vytvořit dynamické trhy práce s dostupnými a vysoce kvalitními systémy sociálního zabezpečení, které budou schopny reagovat na tyto nové podmínky na trhu práce; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnívá se, že reformy, které odstraní úzká místa v oblasti investic, by umožnily přímou podporu hospodářské činnosti a zároveň by vytvořily podmínky pro dlouhodobý růst; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá k přezkumu zdanění zaměřenému na dosažení spravedlivé rovnováhy zdanění kapitálu, pracovní síly a spotřeby; |
| --- | --- |

16.

Kapitola 4 – konvergence a inkluze

| 17. | zdůrazňuje, že evropský semestr a doporučení pro jednotlivé země by měly přispět k dosažení cílů strategie EU 2020, včetně cílů stanovených v pilíři sociálních práv a měly by vést k růstu a tvorbě pracovních míst; vítá proto „srovnávací přehled sociálních ukazatelů“jako nástroj, který umožní sledovat provádění sociálního pilíře; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že v nedávné době zaostával růst reálných mezd za růstem produktivity navzdory zlepšení situace na trhu práce; zdůrazňuje proto, že v některých odvětvích a oblastech by měl existovat prostor pro zvyšování mezd odpovídající cílům zvýšení produktivity, pro zajištění dobrých životních standardů, se zohledněním konkurenceschopnosti a potřeby vypořádat se s nerovnostmi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poukazuje na to, že je třeba, aby fiskální politiky zohledňovaly měnovou politiku respektující nezávislost ECB; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naléhavě vyzývá Komisi, aby vyvinula komplexní strategii na podporu investic, která bude posilovat environmentální udržitelnost, a aby zajistila řádné propojení mezi cíli udržitelného rozvoje OSN a evropským semestrem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vítá skutečnost, že roční analýza růstu na rok 2018 uznává potřebu účinných a spravedlivých daňových systémů poskytujících správné pobídky pro hospodářskou činnost; podporuje iniciativy Komise směřující k dosažení větší transparentnosti a reformy systému DPH a bere na vědomí práci, která byla vykonána pro společný konsolidovaný základ daně z příjmu právnických osob; vítá mezinárodní úsilí zaměřené na boj proti daňovým podvodům, daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem; poukazuje na to, že zlepšování efektivity vnitrostátních daňových systémů může významnou měrou zvýšit příjmy státu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzývá členské státy, aby přijaly odpovídající opatření na pomoc mladým lidem, kteří ani nestudují ani nepracují nebo neprocházejí odbornou přípravou, a uprchlíkům a na jejich integraci a včas přitom předvídaly požadavky na usnadnění jejich hladkého vstupu na trh práce, s cílem předejít tomu, aby se stali součástí šedé ekonomiky, a žádá, aby bylo zajištěno, že veřejné služby budou mít dostatek zdrojů; zdůrazňuje, že sociální partneři by měli hrát klíčovou úlohu při podpoře těchto mladých lidí a uprchlíků a zabránění tomu, aby byli na trhu práce diskriminováni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je znepokojen, že nedostatky a diskriminace nadále ovlivňují trhy práce v některých členských státech, což přispívá k rozdílům v odměňování, výši důchodů a účasti na procesu rozhodování mezi muži a ženami; |
| --- | --- |

23.

Kapitola 5 – rámec evropského semestru: odpovědnost a provádění

| 24. | vítá zvýšenou pozornost, která je věnována souhrnné fiskální situaci v eurozóně, a poukazuje na povinnosti jednotlivých členských států dodržovat Pakt o stabilitě a růstu, a to za plného dodržování jeho doložek flexibility; zdůrazňuje, že koncepce celkového nastavení fiskální politiky nesmí vést k tomu, aby se přebytky a schodky jednotlivých členských států vzájemně vyrovnávaly; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadřuje znepokojení nad nízkou mírou plnění doporučení pro jednotlivé země, včetně doporučení, která mají podpořit konvergenci, zvyšování konkurenceschopnosti a snižování makroekonomické nerovnováhy; domnívá se, že větší pocit odpovědnosti na straně členských států, probuzený na základě skutečných veřejných debat na vnitrostátní úrovni, by vedl k lepšímu provádění doporučení pro jednotlivé země; domnívá se, že je důležité zajistit, aby zprávy o jednotlivých zemích a doporučení pro jednotlivé země projednaly vnitrostátní parlamenty, domnívá se, že by se do procesu evropského semestru měly lépe zapojit regionální a místní orgány; vyzývá Komisi, aby využila všechny existující nástroje k vymáhání těch doporučení pro jednotlivé země, jež mají řešit problémy, které jsou hrozbou pro udržitelnost měnové unie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že jakýkoliv další krok směrem k prohloubení HMU musí jít ruku v ruce se silnější demokratickou kontrolou; trvá na tom, že za tímto účelem musí být posílena úloha Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů v souladu se zásadou odpovědnosti; požaduje zapojení sociálních partnerů do jednání, a to jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vítá, že Komise uznala, že v některých členských státech korupce doposud představuje překážku bránící investicím a že nezbytnou podmínkou pro zajištění řádného hospodářského rozvoje je dodržování právního státu a nezávislosti soudnictví a donucovacích orgánů; vyjadřuje nicméně politování nad tím, že Komise přestala vydávat výroční zprávy o boji proti korupci, a vyzývá Komisi, aby tuto každoroční analýzu situace v členských státech, pokud jde o korupci, začala opět provádět a aby poskytovala mechanismy umožňujících její potírání; |
| --- | --- |

27.

Odvětvové příspěvky ke zprávě o roční analýze růstu na rok 2018

Rozpočty

| 28. | domnívá se, že rozpočet EU musí motivovat k udržitelnému růstu, konvergenci, investicím a reformám pomocí řešení a synergií týkajících se vnitrostátních rozpočtů; domnívá se proto, že roční analýza růstu slouží jako vodítko pro členské státy a pro přípravu vnitrostátních rozpočtů a rozpočtu EU, a to především v souvislosti s přípravou víceletého finančního rámce (VFR) po roce 2020; |
| --- | --- |

28.

| 29. | znovu opakuje, že by v tomto ohledu měla existovat vyšší míra součinnosti mezi vnitrostátními rozpočty a rozpočtem EU; zdůrazňuje, že v tomto směru hraje klíčovou roli Komise vzhledem ke svému zapojení do evropského semestru, jakož i do přípravy a plnění rozpočtu EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá návrh na vytvoření větší součinnosti rozpočtu EU a omezení jeho fragmentace, který v prosinci 2016 nastínila skupina na vysoké úrovni pro vlastní zdroje v doporučených obsažených v její závěrečné zprávě s názvem „Budoucí financování EU“; |
| --- | --- |

30.

Životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin

| 31. | vítá iniciativu Komise při spouštění webového portálu zaměřeného na podporu zdraví a prevenci nemocí, kde jsou k dispozici aktuální informace o tématech týkajících se podpory zdraví a dobrých životních podmínek a který představuje pro občany důležitý zdroj jasných a spolehlivých informací; zdůrazňuje, že tento portál by měl být v plné míře přístupný všem občanům EU, včetně těch, kteří trpí dyslexií nebo jinými takovými potížemi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyžaduje větší soudržnost s jinými politikami EU v oblasti prevence katastrof a připravenosti na ně, například se strategií EU pro přizpůsobování se změně klimatu, evropskými strukturálními a investičními fondy, Fondem solidarity, právními předpisy v oblasti životního prostředí a výzkumnými a inovačními politikami; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi, vládám a vnitrostátním parlamentům členských států a Evropské centrální bance. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 12.

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 41.

(3)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 8.

(4)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 33.

(5)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

(6)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 1.

(7)  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.

(8)  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 1.

(9)  Úř. věst. L 192, 18.7.2015, s. 27.

(10)  Úř. věst. L 169, 1.7.2015, s. 1.

(11)  Úř. věst. C 407, 4.11.2016, s. 86.

(12)  Úř. věst. C 399, 24.11.2017, s. 149.

(13)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0491.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/87 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/87

---

P8_TA(2018)0078

Evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu na rok 2018

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu na rok 2018 (2017/2260(INI))

(2019/C 162/09)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 3 a 5 Smlouvy o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 3 a 5 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na články 9, 145, 148, 152, 153, 174 a 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 9, 145, 148, 152, 153, 174 a 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí (1),

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na hlavu IV (Solidarita) této listiny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na hlavu IV (Solidarita) této listiny,

| — | s ohledem na revidovanou Evropskou sociální chartu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na revidovanou Evropskou sociální chartu,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o právech dítěte, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o právech dítěte,

| — | s ohledem na cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, zejména cíle 1, 3, 4, 5, 8 a 10, |
| --- | --- |

—

s ohledem na cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, zejména cíle 1, 3, 4, 5, 8 a 10,

| — | s ohledem na interinstitucionální vyhlášení evropského pilíře sociálních práv ze dne 17. listopadu 2017 v Göteborgu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální vyhlášení evropského pilíře sociálních práv ze dne 17. listopadu 2017 v Göteborgu,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2017 s názvem „Roční analýza růstu 2018“(COM(2017)0690), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2017 s názvem „Roční analýza růstu 2018“(COM(2017)0690),

| — | s ohledem na předlohu společné zprávy Komise a Rady o zaměstnanosti ze dne 22. listopadu 2017, která doprovází sdělení Komise o roční analýze růstu 2018 (COM(2017)0674), |
| --- | --- |

—

s ohledem na předlohu společné zprávy Komise a Rady o zaměstnanosti ze dne 22. listopadu 2017, která doprovází sdělení Komise o roční analýze růstu 2018 (COM(2017)0674),

| — | s ohledem na návrh Komise na rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států předložený dne 22. listopadu 2017 (COM(2017)0677), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise na rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států předložený dne 22. listopadu 2017 (COM(2017)0677),

| — | s ohledem na doporučení Komise ze dne 22. listopadu 2017 pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Komise ze dne 22. listopadu 2017 pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (COM(2017)0770),

| — | s ohledem na zprávu Komise ze dne 22. listopadu 2017 s názvem „Zpráva mechanismu varování 2018“(COM(2017)0771), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise ze dne 22. listopadu 2017 s názvem „Zpráva mechanismu varování 2018“(COM(2017)0771),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2017 s názvem „Návrhy rozpočtových plánů na rok 2018: celkové posouzení“(COM(2017)0800), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2017 s názvem „Návrhy rozpočtových plánů na rok 2018: celkové posouzení“(COM(2017)0800),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. dubna 2017 nazvané „Vytvoření evropského pilíře sociálních práv“(COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. dubna 2017 nazvané „Vytvoření evropského pilíře sociálních práv“(COM(2017)0250),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. dubna 2017 nazvané „Iniciativa na podporu rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem pracujících rodičů a pečujících osob“(COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. dubna 2017 nazvané „Iniciativa na podporu rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem pracujících rodičů a pečujících osob“(COM(2017)0252),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 26. dubna 2017 nazvaný „Hodnocení doporučení z roku 2013 s názvem Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění“(SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 26. dubna 2017 nazvaný „Hodnocení doporučení z roku 2013 s názvem Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění“(SWD(2017)0258),

| — | s ohledem na sedmé vydání výroční zprávy Komise „Vývoj zaměstnanosti a sociální situace v Evropě: přehled z roku 2017“zaměřené na mezigenerační spravedlnost a solidaritu v Evropě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sedmé vydání výroční zprávy Komise „Vývoj zaměstnanosti a sociální situace v Evropě: přehled z roku 2017“zaměřené na mezigenerační spravedlnost a solidaritu v Evropě,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 4. října 2016 s názvem „Záruka pro mladé lidi a Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí po třech letech“(COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 4. října 2016 s názvem „Záruka pro mladé lidi a Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí po třech letech“(COM(2016)0646),

| — | s ohledem na návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (COM(2016)0604), jejž předložila Komise dne 14. září 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (COM(2016)0604), jejž předložila Komise dne 14. září 2016,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. září 2016 s názvem „Posílení evropských investic ve prospěch zaměstnanosti a růstu: na cestě k druhé fázi Evropského fondu pro strategické investice a novému evropskému plánu vnějších hranic“(COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. září 2016 s názvem „Posílení evropských investic ve prospěch zaměstnanosti a růstu: na cestě k druhé fázi Evropského fondu pro strategické investice a novému evropskému plánu vnějších hranic“(COM(2016)0581),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. června 2016 s názvem „Nová agenda dovedností pro Evropu – Společně pracovat na posílení lidského kapitálu, zaměstnatelnosti a konkurenceschopnosti“(COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. června 2016 s názvem „Nová agenda dovedností pro Evropu – Společně pracovat na posílení lidského kapitálu, zaměstnatelnosti a konkurenceschopnosti“(COM(2016)0381),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. června 2016 s názvem „Evropský program pro ekonomiku sdílení“(COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. června 2016 s názvem „Evropský program pro ekonomiku sdílení“(COM(2016)0356),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. června 2016 s názvem „Obnova investic v Evropě – zhodnocení investičního plánu pro Evropu“(COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. června 2016 s názvem „Obnova investic v Evropě – zhodnocení investičního plánu pro Evropu“(COM(2016)0359),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. března 2016 k zahájení konzultací o evropském pilíři sociálních práv (COM(2016)0127) a na jeho přílohy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. března 2016 k zahájení konzultací o evropském pilíři sociálních práv (COM(2016)0127) a na jeho přílohy,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států, který dne 15. února 2016 předložila Komise (COM(2016)0071), a na postoj Evropského parlamentu k němu ze dne 15. září 2016 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států, který dne 15. února 2016 předložila Komise (COM(2016)0071), a na postoj Evropského parlamentu k němu ze dne 15. září 2016 (2),

| — | s ohledem na Komisí navržený balíček opatření v oblasti sociálních investic ze dne 20. února 2013, včetně doporučení 2013/112/EU nazvaného „Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění“ (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Komisí navržený balíček opatření v oblasti sociálních investic ze dne 20. února 2013, včetně doporučení 2013/112/EU nazvaného „Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění“ (3),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“(COM(2010)2020) a na usnesení Parlamentu ze dne 16. června 2010 o strategii EU 2020 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“(COM(2010)2020) a na usnesení Parlamentu ze dne 16. června 2010 o strategii EU 2020 (4),

| — | s ohledem na zprávu pěti předsedů ze dne 22. června 2015 nazvanou „Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu pěti předsedů ze dne 22. června 2015 nazvanou „Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 7. prosince 2015 na téma „Podpora sociální ekonomiky jakožto jednoho z klíčových motorů hospodářského a sociálního vývoje v Evropě“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 7. prosince 2015 na téma „Podpora sociální ekonomiky jakožto jednoho z klíčových motorů hospodářského a sociálního vývoje v Evropě“,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. listopadu 2017 o boji proti nerovnostem jakožto nástroji k podpoře tvorby pracovních míst a růstu (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. listopadu 2017 o boji proti nerovnostem jakožto nástroji k podpoře tvorby pracovních míst a růstu (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 26. října 2017 o hospodářské politice eurozóny (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 26. října 2017 o hospodářské politice eurozóny (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. října 2017 o politikách zaměřených na zaručení minimálního příjmu jako nástroji boje proti chudobě (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. října 2017 o politikách zaměřených na zaručení minimálního příjmu jako nástroji boje proti chudobě (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2017 o nové agendě dovedností pro Evropu (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2017 o nové agendě dovedností pro Evropu (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. června 2017 o potřebě vypracovat strategii Evropské unie pro odstranění rozdílu ve výši důchodů žen a mužů a předcházení tomuto rozdílu (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. června 2017 o potřebě vypracovat strategii Evropské unie pro odstranění rozdílu ve výši důchodů žen a mužů a předcházení tomuto rozdílu (9),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2017 o rovnosti žen a mužů v Evropské unii v letech 2014–2015 (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2017 o rovnosti žen a mužů v Evropské unii v letech 2014–2015 (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. února 2017 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu na rok 2017 (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. února 2017 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu na rok 2017 (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2017 o evropském pilíři sociálních práv (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2017 o evropském pilíři sociálních práv (12),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. září 2016 o vytvoření podmínek na trhu práce příznivých pro rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. září 2016 o vytvoření podmínek na trhu práce příznivých pro rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem (13),

| — | s ohledem na svůj postoj ze dne 2. února 2016 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje evropská platforma pro posílení spolupráce při předcházení nehlášené práci a odrazování od ní (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ze dne 2. února 2016 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje evropská platforma pro posílení spolupráce při předcházení nehlášené práci a odrazování od ní (14),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. listopadu 2015 o snižování nerovností se zvláštním zaměřením na dětskou chudobu (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. listopadu 2015 o snižování nerovností se zvláštním zaměřením na dětskou chudobu (15),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. července 2015 o Iniciativě zelené zaměstnanosti: využít potenciál zeleného hospodářství k tvorbě pracovních míst“ (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. července 2015 o Iniciativě zelené zaměstnanosti: využít potenciál zeleného hospodářství k tvorbě pracovních míst“ (16),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 4. července 2013 o dopadu krize na přístup zranitelných skupin k péči (17), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 4. července 2013 o dopadu krize na přístup zranitelných skupin k péči (17),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 11. června 2013 o sociálním bydlení v Evropské unii (18), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 11. června 2013 o sociálním bydlení v Evropské unii (18),

| — | s ohledem na závěrečné připomínky Výboru OSN pro práva osob se zdravotním postižením k první zprávě Evropské unie (ze září 2015), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečné připomínky Výboru OSN pro práva osob se zdravotním postižením k první zprávě Evropské unie (ze září 2015),

| — | s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 5/2017 z března 2017 nazvanou: „Nezaměstnanost mladých lidí – vedla opatření EU ke změnám? Posouzení záruky pro mladé lidi a Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 5/2017 z března 2017 nazvanou: „Nezaměstnanost mladých lidí – vedla opatření EU ke změnám? Posouzení záruky pro mladé lidi a Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí“,

| — | s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 25. září 2017 nazvanou „Vývoj pracovního života v Evropě: každoroční průzkum EurWORK za rok 2016“, a konkrétně na kapitolu „Mzdové nerovnosti: důkazy, diskuse a politiky“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 25. září 2017 nazvanou „Vývoj pracovního života v Evropě: každoroční průzkum EurWORK za rok 2016“, a konkrétně na kapitolu „Mzdové nerovnosti: důkazy, diskuse a politiky“,

| — | s ohledem na aktuální informace nadace Eurofound ze dne 18. července 2017 nazvané „Rozdíly v odměňování vyslaných pracovníků: zpochybňování zásady rovného zacházení“, které poskytují podrobný přehled postojů vlád a sociálních partnerů v celé Evropě, pokud jde o zásadu stejného odměňování za stejnou práci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na aktuální informace nadace Eurofound ze dne 18. července 2017 nazvané „Rozdíly v odměňování vyslaných pracovníků: zpochybňování zásady rovného zacházení“, které poskytují podrobný přehled postojů vlád a sociálních partnerů v celé Evropě, pokud jde o zásadu stejného odměňování za stejnou práci,

| — | s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 26. června 2017 nazvanou „Změny v oblasti povolání a nerovnost v odměňování: Evropský monitor pracovních míst 2017“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 26. června 2017 nazvanou „Změny v oblasti povolání a nerovnost v odměňování: Evropský monitor pracovních míst 2017“,

| — | s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 19. dubna 2017 nazvanou „Sociální mobilita v EU“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 19. dubna 2017 nazvanou „Sociální mobilita v EU“,

| — | s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 13. března 2017 nazvanou „Nerovnosti příjmů a modely zaměstnanosti v Evropě před velkou recesí a po ní“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 13. března 2017 nazvanou „Nerovnosti příjmů a modely zaměstnanosti v Evropě před velkou recesí a po ní“,

| — | s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 24. února 2017 nazvanou „Zapojení sociálních partnerů do evropského semestru – aktuální verze za rok 2017“a na její zprávu ze dne 16. února 2016 nazvanou „Úloha sociálních partnerů v evropském semestru“, které se zaměřují na období let 2011 až 2014, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 24. února 2017 nazvanou „Zapojení sociálních partnerů do evropského semestru – aktuální verze za rok 2017“a na její zprávu ze dne 16. února 2016 nazvanou „Úloha sociálních partnerů v evropském semestru“, které se zaměřují na období let 2011 až 2014,

| — | s ohledem na souhrnnou zprávu nadace Eurofound ze dne 17. listopadu 2016 nazvanou „Šestý průzkum pracovních podmínek v Evropě“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnnou zprávu nadace Eurofound ze dne 17. listopadu 2016 nazvanou „Šestý průzkum pracovních podmínek v Evropě“,

| — | s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 12. března 2015 nazvanou „Nové formy zaměstnávání“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 12. března 2015 nazvanou „Nové formy zaměstnávání“,

| — | s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 29. října 2013 nazvanou „Ženy, muži a pracovní podmínky v Evropě“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 29. října 2013 nazvanou „Ženy, muži a pracovní podmínky v Evropě“,

| — | s ohledem na rozhovory se zástupci vnitrostátních parlamentů o prioritách evropského semestru na rok 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhovory se zástupci vnitrostátních parlamentů o prioritách evropského semestru na rok 2018,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanovisko Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0052/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanovisko Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0052/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že míra zaměstnanosti v EU roste a v druhém čtvrtletí roku 2017 dosáhla 72,3 %, což odpovídá 235,4 milionu zaměstnaných osob, a že tato míra představuje pokrok v dosahování cíle 75% zaměstnanosti zakotveného ve strategii Evropa 2020; vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech stále přetrvávají velmi podstatné rozdíly v míře zaměstnanosti, jež je v některých zemích, například v Řecku, Chorvatsku, Itálii a Španělsku, hluboko pod 65 % průměrem EU, zato v jiných zemích, jako je Nizozemsko, Dánsko, Spojené království, Německo a Švédsko, překračuje 75 %, takže je v tomto směru stále ještě co zlepšovat, aby se podařilo překonat důsledky krize a zejména dosáhnout vnitrostátních cílů stanovených v rámci strategie Evropa 2020; vzhledem k tomu, že růst zaměstnanosti byl výraznější mezi staršími pracovníky, vysoce kvalifikovanými zaměstnanci a muži a méně výrazný mezi mladými lidmi, nekvalifikovanými pracovníky a ženami; vzhledem k tomu, že zaměstnanost určená podle odpracovaných hodin na zaměstnance zůstává v EU o 3 % pod úrovní před krizí a v eurozóně o 4 % pod úrovní před krizí, a to z důvodu nárůstu práce na částečný úvazek a snížení počtu hodin odpracovaných zaměstnanci na plný úvazek; vzhledem k tomu, že v EU je v současnosti stále bez práce 18,9 milionu lidí, investice jsou stále příliš nízké, růst mezd je nevýrazný a chudoba pracujících nadále vzrůstá; připomíná, že článek 3 SEU stanoví, že Unie by měla směřovat k plné zaměstnanosti; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že míra zaměstnanosti v EU roste a v druhém čtvrtletí roku 2017 dosáhla 72,3 %, což odpovídá 235,4 milionu zaměstnaných osob, a že tato míra představuje pokrok v dosahování cíle 75% zaměstnanosti zakotveného ve strategii Evropa 2020; vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech stále přetrvávají velmi podstatné rozdíly v míře zaměstnanosti, jež je v některých zemích, například v Řecku, Chorvatsku, Itálii a Španělsku, hluboko pod 65 % průměrem EU, zato v jiných zemích, jako je Nizozemsko, Dánsko, Spojené království, Německo a Švédsko, překračuje 75 %, takže je v tomto směru stále ještě co zlepšovat, aby se podařilo překonat důsledky krize a zejména dosáhnout vnitrostátních cílů stanovených v rámci strategie Evropa 2020; vzhledem k tomu, že růst zaměstnanosti byl výraznější mezi staršími pracovníky, vysoce kvalifikovanými zaměstnanci a muži a méně výrazný mezi mladými lidmi, nekvalifikovanými pracovníky a ženami; vzhledem k tomu, že zaměstnanost určená podle odpracovaných hodin na zaměstnance zůstává v EU o 3 % pod úrovní před krizí a v eurozóně o 4 % pod úrovní před krizí, a to z důvodu nárůstu práce na částečný úvazek a snížení počtu hodin odpracovaných zaměstnanci na plný úvazek; vzhledem k tomu, že v EU je v současnosti stále bez práce 18,9 milionu lidí, investice jsou stále příliš nízké, růst mezd je nevýrazný a chudoba pracujících nadále vzrůstá; připomíná, že článek 3 SEU stanoví, že Unie by měla směřovat k plné zaměstnanosti;

| B. | vzhledem k tomu, že 18,9 milionu lidí v EU je stále bez práce, přestože míra nezaměstnanosti v EU a eurozóně je na nejnižší úrovni za devět let a činí 7,5 %, respektive 8,9 %; vzhledem k tomu, že toto oživení je navíc v jednotlivých členských státech stále velmi nerovnoměrné, přičemž míra nezaměstnanosti se pohybuje od přibližně 4 % v Německu až po téměř 20 % ve Španělsku a 23,6 % v Řecku; vzhledem k tomu, že skrytá nezaměstnanost se v roce 2016 týkala 20 % obyvatel (nezaměstnaní, kteří jsou ochotní pracovat, ale aktivně nehledají zaměstnání), zatímco podíl dlouhodobé nezaměstnanosti zůstává v EU na znepokojivě vysoké úrovni 46,4 % (v eurozóně dokonce 49,7 %); vzhledem k tomu, že v některých členských státech zůstává míra nezaměstnanosti vysoká v důsledku nedostatečného růstu a strukturálních nedostatků; vzhledem k tomu, že jednou z příčin vysoké nezaměstnanosti jsou nedostatečné reformy trhu práce; vzhledem k tomu, že podpora zaměřená na dlouhodobě nezaměstnané je zcela zásadní, neboť jinak tato situace začne mít vliv na jejich sebedůvěru, dobré životní podmínky a budoucí vývoj a vystaví je riziku chudoby a sociálního vyloučení a ohrozí udržitelnost systémů sociálního zabezpečení i evropského sociálního rozměru; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že 18,9 milionu lidí v EU je stále bez práce, přestože míra nezaměstnanosti v EU a eurozóně je na nejnižší úrovni za devět let a činí 7,5 %, respektive 8,9 %; vzhledem k tomu, že toto oživení je navíc v jednotlivých členských státech stále velmi nerovnoměrné, přičemž míra nezaměstnanosti se pohybuje od přibližně 4 % v Německu až po téměř 20 % ve Španělsku a 23,6 % v Řecku; vzhledem k tomu, že skrytá nezaměstnanost se v roce 2016 týkala 20 % obyvatel (nezaměstnaní, kteří jsou ochotní pracovat, ale aktivně nehledají zaměstnání), zatímco podíl dlouhodobé nezaměstnanosti zůstává v EU na znepokojivě vysoké úrovni 46,4 % (v eurozóně dokonce 49,7 %); vzhledem k tomu, že v některých členských státech zůstává míra nezaměstnanosti vysoká v důsledku nedostatečného růstu a strukturálních nedostatků; vzhledem k tomu, že jednou z příčin vysoké nezaměstnanosti jsou nedostatečné reformy trhu práce; vzhledem k tomu, že podpora zaměřená na dlouhodobě nezaměstnané je zcela zásadní, neboť jinak tato situace začne mít vliv na jejich sebedůvěru, dobré životní podmínky a budoucí vývoj a vystaví je riziku chudoby a sociálního vyloučení a ohrozí udržitelnost systémů sociálního zabezpečení i evropského sociálního rozměru;

| C. | vzhledem k tomu, že podíl práce na částečný úvazek vzrostl ve srovnání s rokem 2008 o 11 % a podíl zaměstnání na plný úvazek klesl za stejnou dobu o 2 %, zatímco podíl nedobrovolné práce na částečný úvazek klesl mezi lety 2013 a 2016 z 29,3 % na 27,7 %, avšak představuje i nadále čtvrtinu tohoto typu smluv; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že podíl práce na částečný úvazek vzrostl ve srovnání s rokem 2008 o 11 % a podíl zaměstnání na plný úvazek klesl za stejnou dobu o 2 %, zatímco podíl nedobrovolné práce na částečný úvazek klesl mezi lety 2013 a 2016 z 29,3 % na 27,7 %, avšak představuje i nadále čtvrtinu tohoto typu smluv;

| D. | vzhledem k tomu, že poměr trvalých a atypických pracovních míst na trhu práce je stále znepokojivý a podíl smluv na dobu určitou v rámci zaměstnanosti činí v některých členských státech 10 až 20 %, přičemž zvláště nízké jsou míry přechodu na trvalé smlouvy, a dočasná zaměstnání představují spíše „slepé uličky“než „odrazové můstky“k přechodu na trvalá zaměstnání; vzhledem k tomu, že tento jev brání velkému množství pracovníků, aby dosáhli jistého, relativně dobře placeného zaměstnání a měli dobré vyhlídky, a dochází tak k rozdílům v odměňování mezi trvalými a dočasnými pracovníky; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že poměr trvalých a atypických pracovních míst na trhu práce je stále znepokojivý a podíl smluv na dobu určitou v rámci zaměstnanosti činí v některých členských státech 10 až 20 %, přičemž zvláště nízké jsou míry přechodu na trvalé smlouvy, a dočasná zaměstnání představují spíše „slepé uličky“než „odrazové můstky“k přechodu na trvalá zaměstnání; vzhledem k tomu, že tento jev brání velkému množství pracovníků, aby dosáhli jistého, relativně dobře placeného zaměstnání a měli dobré vyhlídky, a dochází tak k rozdílům v odměňování mezi trvalými a dočasnými pracovníky;

| E. | vzhledem k tomu, že i přes pozorované mírné zlepšení zůstává míra nezaměstnanosti mladých lidí na znepokojivě vysoké úrovni 16,6 % (18,7 % v eurozóně); vzhledem k tomu, že podle návrhu společné zprávy o zaměstnanosti jsou mladí lidé častěji zaměstnáváni v nestandardních a atypických formách zaměstnání, včetně dočasných zaměstnání, nedobrovolné práce na částečný úvazek a pracovních míst s nižší mzdou; vzhledem k tomu, že v roce 2016 bylo stále ještě 6,3 milionu mladých lidí ve věku 15–24 let, kteří neměli zaměstnání ani se neúčastnili vzdělávání nebo odborné přípravy; vzhledem k tomu, že členské státy mohou řešit problém nezaměstnanosti mladých lidí tím, že vypracují a budou uplatňovat regulační rámce pro trh práce, vzdělávací a školicí systémy a aktivní politiky pracovního trhu, které budou vycházet ze zákazu diskriminace na základě věku podle článku 19 SFEU a směrnice Rady 2000/78/ES o rovném zacházení v zaměstnání; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že i přes pozorované mírné zlepšení zůstává míra nezaměstnanosti mladých lidí na znepokojivě vysoké úrovni 16,6 % (18,7 % v eurozóně); vzhledem k tomu, že podle návrhu společné zprávy o zaměstnanosti jsou mladí lidé častěji zaměstnáváni v nestandardních a atypických formách zaměstnání, včetně dočasných zaměstnání, nedobrovolné práce na částečný úvazek a pracovních míst s nižší mzdou; vzhledem k tomu, že v roce 2016 bylo stále ještě 6,3 milionu mladých lidí ve věku 15–24 let, kteří neměli zaměstnání ani se neúčastnili vzdělávání nebo odborné přípravy; vzhledem k tomu, že členské státy mohou řešit problém nezaměstnanosti mladých lidí tím, že vypracují a budou uplatňovat regulační rámce pro trh práce, vzdělávací a školicí systémy a aktivní politiky pracovního trhu, které budou vycházet ze zákazu diskriminace na základě věku podle článku 19 SFEU a směrnice Rady 2000/78/ES o rovném zacházení v zaměstnání;

| F. | vzhledem k tomu, že rozdíly v mírách nezaměstnanosti mezi členskými státy jsou sice menší, ale stále se drží nad úrovní před krizí; vzhledem k tomu, že míra dlouhodobé nezaměstnanosti je v některých členských státech stále vyšší než 50 % celkové míry nezaměstnanosti a činí v průměru 46,6 % v EU a 49,7 % v eurozóně; vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti sleduje pouze osoby, které nemají pracovní místo a v posledních čtyřech týdnech aktivně hledali práci, a míra dlouhodobé nezaměstnanosti měří pouze podíl ekonomicky aktivních obyvatel ve věku od 15 do 74 let, kteří jsou nezaměstnaní 12 měsíců nebo déle; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že rozdíly v mírách nezaměstnanosti mezi členskými státy jsou sice menší, ale stále se drží nad úrovní před krizí; vzhledem k tomu, že míra dlouhodobé nezaměstnanosti je v některých členských státech stále vyšší než 50 % celkové míry nezaměstnanosti a činí v průměru 46,6 % v EU a 49,7 % v eurozóně; vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti sleduje pouze osoby, které nemají pracovní místo a v posledních čtyřech týdnech aktivně hledali práci, a míra dlouhodobé nezaměstnanosti měří pouze podíl ekonomicky aktivních obyvatel ve věku od 15 do 74 let, kteří jsou nezaměstnaní 12 měsíců nebo déle;

| G. | vzhledem k tomu, že nadále přetrvává rozdíl v zaměstnanosti žen a mužů v EU, který v současnosti dosahuje 11,6 %, přičemž míra zaměstnanosti mužů činí 76,9 % a míra zaměstnanosti žen 65,3 %, avšak ještě větší rozdíly jsou u žen narozených mimo EU a romských žen; vzhledem k tomu, že rozdíl v zaměstnanosti žen a mužů je ještě větší u práce na částečný úvazek, kde v roce 2016 činil 23 procentních bodů a ve čtyřech členských státech dokonce překročil 30 procentních bodů, přičemž u žen dosahuje nedobrovolná zaměstnanost na částečný úvazek 23,5 %; vzhledem k tomu, že míra zaměstnanosti žen s alespoň jedním dítětem ve věku do 6 let je o 9 procentních bodů nižší než míra zaměstnanosti bezdětných žen a že 19 % potenciálně zaměstnatelných žen v EU bylo v roce 2016 neaktivních, protože se staraly o děti nebo o pracovně nezpůsobilé dospělé osoby; vzhledem k tomu, že z důvodu nižší míry zaměstnanosti v ekvivalentu plných pracovních úvazků se ženy potýkají s výraznou mzdovou diferenciací, která v rámci EU v roce 2015 činila průměrně 16,3 %, přičemž se pohybovala v rozmezí od 26,9 % v případě Estonska po 5,5 % v případě Itálie a Lucemburska; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že nadále přetrvává rozdíl v zaměstnanosti žen a mužů v EU, který v současnosti dosahuje 11,6 %, přičemž míra zaměstnanosti mužů činí 76,9 % a míra zaměstnanosti žen 65,3 %, avšak ještě větší rozdíly jsou u žen narozených mimo EU a romských žen; vzhledem k tomu, že rozdíl v zaměstnanosti žen a mužů je ještě větší u práce na částečný úvazek, kde v roce 2016 činil 23 procentních bodů a ve čtyřech členských státech dokonce překročil 30 procentních bodů, přičemž u žen dosahuje nedobrovolná zaměstnanost na částečný úvazek 23,5 %; vzhledem k tomu, že míra zaměstnanosti žen s alespoň jedním dítětem ve věku do 6 let je o 9 procentních bodů nižší než míra zaměstnanosti bezdětných žen a že 19 % potenciálně zaměstnatelných žen v EU bylo v roce 2016 neaktivních, protože se staraly o děti nebo o pracovně nezpůsobilé dospělé osoby; vzhledem k tomu, že z důvodu nižší míry zaměstnanosti v ekvivalentu plných pracovních úvazků se ženy potýkají s výraznou mzdovou diferenciací, která v rámci EU v roce 2015 činila průměrně 16,3 %, přičemž se pohybovala v rozmezí od 26,9 % v případě Estonska po 5,5 % v případě Itálie a Lucemburska;

| H. | vzhledem k tomu, že členské státy čelí strukturálním problémům na trhu práce, k nimž patří nízká účast a rozdíly mezi požadovanými a nabízenými dovednostmi a kvalifikací; vzhledem k tomu, že roste potřeba konkrétních opatření zaměřených na integraci nebo opětovnou integraci neaktivních pracovníků v zájmu uspokojení poptávky pracovního trhu; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že členské státy čelí strukturálním problémům na trhu práce, k nimž patří nízká účast a rozdíly mezi požadovanými a nabízenými dovednostmi a kvalifikací; vzhledem k tomu, že roste potřeba konkrétních opatření zaměřených na integraci nebo opětovnou integraci neaktivních pracovníků v zájmu uspokojení poptávky pracovního trhu;

| I. | vzhledem ke stárnutí společnosti v Evropské unii (téměř 20 % evropské populace je starší 65 let a podle odhadů stoupne tento podíl do roku 2050 na 25 %) a růstu indexu závislosti starších osob, které představují pro členské státy další výzvy, jež je mohou přimět ke změnám nutným pro zajištění dobře financovaných a odolných systémů sociálního zabezpečení, zdravotní péče a dlouhodobé péče a pro uspokojení potřeby poskytování formální a neformální péče; vzhledem k tomu, že neformální pečovatelé představují podstatný přínos pro společnost; vzhledem k tomu, že střední délka života při narození v EU-28 v roce 2015 mírně poklesla a je odhadována na 80,6 roku (o 0,3 roku méně než v roce 2014), přičemž u žen je to 83,3 roku (o 0,3 roku méně než v roce 2014) a u mužů 77,9 roku (o 0,2 roku méně než v roce 2014); vzhledem k tomu, že se jednalo o první pokles střední délky života v rámci EU-28 od roku 2002, odkdy jsou k dispozici údaje pro všechny členské státy EU, a lze jej pozorovat ve většině členských států; vzhledem k tomu, že podle Eurostatu není dosud možné posoudit, zda je snížení střední délky života zaznamenané mezi roky 2014 a 2015 pouze dočasné, nebo zda bude tento trend pokračovat i v následujících letech; |
| --- | --- |

I.

vzhledem ke stárnutí společnosti v Evropské unii (téměř 20 % evropské populace je starší 65 let a podle odhadů stoupne tento podíl do roku 2050 na 25 %) a růstu indexu závislosti starších osob, které představují pro členské státy další výzvy, jež je mohou přimět ke změnám nutným pro zajištění dobře financovaných a odolných systémů sociálního zabezpečení, zdravotní péče a dlouhodobé péče a pro uspokojení potřeby poskytování formální a neformální péče; vzhledem k tomu, že neformální pečovatelé představují podstatný přínos pro společnost; vzhledem k tomu, že střední délka života při narození v EU-28 v roce 2015 mírně poklesla a je odhadována na 80,6 roku (o 0,3 roku méně než v roce 2014), přičemž u žen je to 83,3 roku (o 0,3 roku méně než v roce 2014) a u mužů 77,9 roku (o 0,2 roku méně než v roce 2014); vzhledem k tomu, že se jednalo o první pokles střední délky života v rámci EU-28 od roku 2002, odkdy jsou k dispozici údaje pro všechny členské státy EU, a lze jej pozorovat ve většině členských států; vzhledem k tomu, že podle Eurostatu není dosud možné posoudit, zda je snížení střední délky života zaznamenané mezi roky 2014 a 2015 pouze dočasné, nebo zda bude tento trend pokračovat i v následujících letech;

| J. | vzhledem k tomu, že demografické výzvy zahrnují faktory, jako je vylidňování a rozptýlení populace, které brzdí růst postižených regionů a ohrožují hospodářskou, sociální a územní soudržnost EU; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že demografické výzvy zahrnují faktory, jako je vylidňování a rozptýlení populace, které brzdí růst postižených regionů a ohrožují hospodářskou, sociální a územní soudržnost EU;

| K. | vzhledem k tomu, že míra předčasného ukončování školní docházky se v některých členských státech, jako je Malta, Španělsko a Rumunsko, pohybuje kolem 20 % a v Portugalsku, Bulharsku, Itálii, Maďarsku, Spojeném království a Řecku je stále nad 10% cílovou hranicí EU; vzhledem k tomu, že předčasné ukončování školní docházky představuje složitý problém pro dotčené osoby, členské státy i EU; vzhledem k tomu, že mezi nejvýznamnější faktory související s nízkým dosaženým vzděláním a předčasným ukončováním školní docházky patří znevýhodněné socioekonomické zázemí, přistěhovalecký původ a zvláštní potřeby, neboť průměrný podíl studentů v EU se slabými výsledky v přírodních vědách ve spodním sociálně-ekonomickém kvartilu studentské populace podle průzkumu PISA z roku 2015 činí asi 34 %, což je o 26 procentních bodů více než v nejvyšším sociálně-ekonomickém kvartilu; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že míra předčasného ukončování školní docházky se v některých členských státech, jako je Malta, Španělsko a Rumunsko, pohybuje kolem 20 % a v Portugalsku, Bulharsku, Itálii, Maďarsku, Spojeném království a Řecku je stále nad 10% cílovou hranicí EU; vzhledem k tomu, že předčasné ukončování školní docházky představuje složitý problém pro dotčené osoby, členské státy i EU; vzhledem k tomu, že mezi nejvýznamnější faktory související s nízkým dosaženým vzděláním a předčasným ukončováním školní docházky patří znevýhodněné socioekonomické zázemí, přistěhovalecký původ a zvláštní potřeby, neboť průměrný podíl studentů v EU se slabými výsledky v přírodních vědách ve spodním sociálně-ekonomickém kvartilu studentské populace podle průzkumu PISA z roku 2015 činí asi 34 %, což je o 26 procentních bodů více než v nejvyšším sociálně-ekonomickém kvartilu;

| L. | vzhledem k tomu, že odvětví sociální ekonomiky zahrnuje 2 miliony podniků (zhruba 10 % z celkového počtu v EU), které zaměstnávají více než 14 milionů lidí (přibližně 6,5 % pracovníků v EU); vzhledem k tomu, že toto odvětví zastává důležitou úlohu při řešení nesčetných problémů, kterým čelí současné společnosti, zejména stárnutí obyvatel; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že odvětví sociální ekonomiky zahrnuje 2 miliony podniků (zhruba 10 % z celkového počtu v EU), které zaměstnávají více než 14 milionů lidí (přibližně 6,5 % pracovníků v EU); vzhledem k tomu, že toto odvětví zastává důležitou úlohu při řešení nesčetných problémů, kterým čelí současné společnosti, zejména stárnutí obyvatel;

| M. | vzhledem k tomu, že v Evropě žije 80 milionů osob se zdravotním postižením; vzhledem k tomu, že provádění opatření k zajištění přístupnosti pro tyto osoby nadále zaostává; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že v Evropě žije 80 milionů osob se zdravotním postižením; vzhledem k tomu, že provádění opatření k zajištění přístupnosti pro tyto osoby nadále zaostává;

| N. | vzhledem k tomu, že i přes určitý pokrok, který lze pozorovat v úsilí o zmírňování chudoby a sociálního vyloučení, ve společnosti nadále existují znevýhodněné skupiny a počet Evropanů ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením dosahuje nepřijatelných 119 milionů, z čehož více než 25 milionů tvoří děti (více než jedna čtvrtina všech dětí v EU), přičemž přetrvávají také regionální nerovnosti v rámci členských států i celé Unie, v důsledku čehož EU výrazně zaostává v dosahování cíle strategie EU 2020; vzhledem k tomu, že nerovnost v příjmech nadále roste ve dvou třetinách všech zemí EU; vzhledem k tomu, že v EU jako celku byl podíl příjmů nejbohatších 20 % domácností 5,1krát vyšší než podíl příjmů nejchudších 20 % domácností, přičemž v některých východoevropských nebo jihoevropských zemích byl tento rozdíl 6,5násobný nebo vyšší, tedy téměř dvakrát vyšší než hodnoty některých středoevropských a severských zemí s nejlepšími výsledky; vzhledem k tomu, že vysoká úroveň nerovností představuje i nadále překážku pro rovné příležitosti z hlediska přístupu ke vzdělávání, odborné přípravě a sociální ochraně, a má tedy negativní dopad na sociální spravedlnost, sociální soudržnost a udržitelný hospodářský rozvoj; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že i přes určitý pokrok, který lze pozorovat v úsilí o zmírňování chudoby a sociálního vyloučení, ve společnosti nadále existují znevýhodněné skupiny a počet Evropanů ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením dosahuje nepřijatelných 119 milionů, z čehož více než 25 milionů tvoří děti (více než jedna čtvrtina všech dětí v EU), přičemž přetrvávají také regionální nerovnosti v rámci členských států i celé Unie, v důsledku čehož EU výrazně zaostává v dosahování cíle strategie EU 2020; vzhledem k tomu, že nerovnost v příjmech nadále roste ve dvou třetinách všech zemí EU; vzhledem k tomu, že v EU jako celku byl podíl příjmů nejbohatších 20 % domácností 5,1krát vyšší než podíl příjmů nejchudších 20 % domácností, přičemž v některých východoevropských nebo jihoevropských zemích byl tento rozdíl 6,5násobný nebo vyšší, tedy téměř dvakrát vyšší než hodnoty některých středoevropských a severských zemí s nejlepšími výsledky; vzhledem k tomu, že vysoká úroveň nerovností představuje i nadále překážku pro rovné příležitosti z hlediska přístupu ke vzdělávání, odborné přípravě a sociální ochraně, a má tedy negativní dopad na sociální spravedlnost, sociální soudržnost a udržitelný hospodářský rozvoj;

| O. | vzhledem k tomu, že podle publikace Komise „Vývoj zaměstnanosti a sociální situace v Evropě: přehled za rok 2017“bylo v roce 2015 118,8 milionu lidí ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením, což je o 1,7 milionu více než v roce 2008 a daleko od dosažení cíle strategie Evropa 2020, kterým je snížit míru ohrožení chudobou nebo sociálním vyloučením o 20 milionů, přičemž mezi členskými státy jsou velké rozdíly, které sahají od 5 % a méně v České republice a Německu po přibližně 20 % v Řecku a Španělsku; vzhledem k tomu, že míra ohrožení chudobou nebo sociálním vyloučením činila v roce 2016 u dětí (0–17 let) 26,4 %, což je více než 24,2 % v případě dospělých (16–64 let) a o téměř 10 procentních bodů více než v případě starších lidí (65+), u nichž tato míra činila 18,3 %; vzhledem k tomu, že počet dětí žijících v chudobě je v Evropě stále znepokojivě vysoký, přičemž v současné době čítá více než 25 milionů, a vzhledem k tomu, že chudoba může mít na děti celoživotní dopad a přenášet znevýhodnění z generace na generaci; vzhledem k tomu, že sociální politiky jsou důležité pro dosažení soudržnosti a přiblížení EU jejím občanům; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že podle publikace Komise „Vývoj zaměstnanosti a sociální situace v Evropě: přehled za rok 2017“bylo v roce 2015 118,8 milionu lidí ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením, což je o 1,7 milionu více než v roce 2008 a daleko od dosažení cíle strategie Evropa 2020, kterým je snížit míru ohrožení chudobou nebo sociálním vyloučením o 20 milionů, přičemž mezi členskými státy jsou velké rozdíly, které sahají od 5 % a méně v České republice a Německu po přibližně 20 % v Řecku a Španělsku; vzhledem k tomu, že míra ohrožení chudobou nebo sociálním vyloučením činila v roce 2016 u dětí (0–17 let) 26,4 %, což je více než 24,2 % v případě dospělých (16–64 let) a o téměř 10 procentních bodů více než v případě starších lidí (65+), u nichž tato míra činila 18,3 %; vzhledem k tomu, že počet dětí žijících v chudobě je v Evropě stále znepokojivě vysoký, přičemž v současné době čítá více než 25 milionů, a vzhledem k tomu, že chudoba může mít na děti celoživotní dopad a přenášet znevýhodnění z generace na generaci; vzhledem k tomu, že sociální politiky jsou důležité pro dosažení soudržnosti a přiblížení EU jejím občanům;

| P. | vzhledem k tomu, že v celé Evropě přetrvává rostoucí chudoba pracujících, přičemž nejvyšších hodnot dosahuje ve Španělsku (13,1 %), Řecku (14 %) a Rumunsku (18,6 %), a dokazuje tak, že samotné zaměstnání nemusí vždy stačit k tomu, aby lidi vymanilo z chudoby, a je odrazem různých modelů trhu práce, včetně pracovních míst na částečný úvazek nebo zaměstnání na dobu určitou, úrovně mezd a intenzity práce v domácnostech a špatných pracovních podmínek; vzhledem k tomu, že růst mezd v EU je nadále nevýrazný, neboť v posledních dvou letech stoupl o méně než 1 %, a že rozptyl v odměnách zaměstnanců je v EU dosti velký, přičemž sahá od 4,6 EUR za odpracovanou hodinu v Bulharsku po 43,3 EUR v Lucembursku; vzhledem k tomu, že růst reálných mezd zaostával za průměrným růstem produktivity v 18 z 28 členských států, a dokonce zaostává za poklesem nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že stanovování mezd spadá do pravomoci jednotlivých členských států; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že v celé Evropě přetrvává rostoucí chudoba pracujících, přičemž nejvyšších hodnot dosahuje ve Španělsku (13,1 %), Řecku (14 %) a Rumunsku (18,6 %), a dokazuje tak, že samotné zaměstnání nemusí vždy stačit k tomu, aby lidi vymanilo z chudoby, a je odrazem různých modelů trhu práce, včetně pracovních míst na částečný úvazek nebo zaměstnání na dobu určitou, úrovně mezd a intenzity práce v domácnostech a špatných pracovních podmínek; vzhledem k tomu, že růst mezd v EU je nadále nevýrazný, neboť v posledních dvou letech stoupl o méně než 1 %, a že rozptyl v odměnách zaměstnanců je v EU dosti velký, přičemž sahá od 4,6 EUR za odpracovanou hodinu v Bulharsku po 43,3 EUR v Lucembursku; vzhledem k tomu, že růst reálných mezd zaostával za průměrným růstem produktivity v 18 z 28 členských států, a dokonce zaostává za poklesem nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že stanovování mezd spadá do pravomoci jednotlivých členských států;

| Q. | vzhledem k tomu, že vzdělávání je klíčovým faktorem integrace mladých lidí na trh práce a že primárně za ně nesou odpovědnost členské státy, byť je při tom podporuje Komise; vzhledem k tomu, že kvalitní vzdělávání a odborná příprava musí být přístupné všem, neboť míra zaměstnanosti mladých lidí s vysokoškolským vzděláním (ve věku 20 až 34 let) v EU činí 82,8 %, a je tedy o více než 10 procentních bodů vyšší, než je tomu u mladých lidí s vyšším středním vzděláním; vzhledem k tomu, že odborné vzdělávání si získává stále větší důvěru, a to jak v očích mladých Evropanů, tak v očích podniků, které uznávají jejich způsobilost; vzhledem k tomu, že odborná příprava získaná v neformálním rámci poskytuje Evropanům rovněž klíčové nástroje pro trh práce; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že vzdělávání je klíčovým faktorem integrace mladých lidí na trh práce a že primárně za ně nesou odpovědnost členské státy, byť je při tom podporuje Komise; vzhledem k tomu, že kvalitní vzdělávání a odborná příprava musí být přístupné všem, neboť míra zaměstnanosti mladých lidí s vysokoškolským vzděláním (ve věku 20 až 34 let) v EU činí 82,8 %, a je tedy o více než 10 procentních bodů vyšší, než je tomu u mladých lidí s vyšším středním vzděláním; vzhledem k tomu, že odborné vzdělávání si získává stále větší důvěru, a to jak v očích mladých Evropanů, tak v očích podniků, které uznávají jejich způsobilost; vzhledem k tomu, že odborná příprava získaná v neformálním rámci poskytuje Evropanům rovněž klíčové nástroje pro trh práce;

| R. | vzhledem k tomu, že digitální transformace vyžaduje, aby pracovníci měli alespoň základní digitální dovednosti, ale přesto se odhaduje, že 44 % obyvatel EU tyto dovednosti postrádá (19); |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že digitální transformace vyžaduje, aby pracovníci měli alespoň základní digitální dovednosti, ale přesto se odhaduje, že 44 % obyvatel EU tyto dovednosti postrádá (19);

| S. | vzhledem k tomu, že podle článku 168 SFEU by při vymezení a provádění všech politik a činností Unie měl být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví; vzhledem k tomu, že by to přispělo k sociálnímu začleňování, sociální spravedlnosti a rovnosti; vzhledem k tomu, že vědecko-technický pokrok, který roční analýza růstu na rok 2018 vítá, umožňuje objevovat lepší, účinnější a finančně dostupnější léčebné postupy a léčivé přípravky; vzhledem k tomu, že tento pokrok pomáhá zajistit, aby lidé, kteří trpí určitými chronickými potížemi, mohli vstoupit na trh práce nebo být zapojeni do pracovního procesu mnohem déle; vzhledem k tomu, že tento cíl v současné době ohrožují vysoké ceny některých léčivých přípravků; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že podle článku 168 SFEU by při vymezení a provádění všech politik a činností Unie měl být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví; vzhledem k tomu, že by to přispělo k sociálnímu začleňování, sociální spravedlnosti a rovnosti; vzhledem k tomu, že vědecko-technický pokrok, který roční analýza růstu na rok 2018 vítá, umožňuje objevovat lepší, účinnější a finančně dostupnější léčebné postupy a léčivé přípravky; vzhledem k tomu, že tento pokrok pomáhá zajistit, aby lidé, kteří trpí určitými chronickými potížemi, mohli vstoupit na trh práce nebo být zapojeni do pracovního procesu mnohem déle; vzhledem k tomu, že tento cíl v současné době ohrožují vysoké ceny některých léčivých přípravků;

| T. | vzhledem k tomu, že fiskální politika v členských státech hraje roli při stabilizaci makroekonomického prostředí a zároveň sleduje i další cíle, jako je fiskální udržitelnost a přerozdělování; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že fiskální politika v členských státech hraje roli při stabilizaci makroekonomického prostředí a zároveň sleduje i další cíle, jako je fiskální udržitelnost a přerozdělování;

| U. | vzhledem k tomu, že provozování a správa systémů sociálního zabezpečení je v pravomoci členských států a Unie je koordinuje, ale neharmonizuje; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že provozování a správa systémů sociálního zabezpečení je v pravomoci členských států a Unie je koordinuje, ale neharmonizuje;

| V. | vzhledem k tomu, že hrubý disponibilní příjem domácností na obyvatele se v některých členských státech dosud nevrátil na úroveň, na které se pohyboval před krizí, přičemž je tato úroveň o 20 až 30 procentních bodů nižší než v roce 2008; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že hrubý disponibilní příjem domácností na obyvatele se v některých členských státech dosud nevrátil na úroveň, na které se pohyboval před krizí, přičemž je tato úroveň o 20 až 30 procentních bodů nižší než v roce 2008;

| W. | vzhledem k tomu, že schopnost ekonomiky EU stimulovat dlouhodobý růst je nižší než u našich hlavních konkurentů; vzhledem k tomu, že Komise odhaduje potenciální růst v EU kolem 1,4 % oproti 2 % v USA; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že schopnost ekonomiky EU stimulovat dlouhodobý růst je nižší než u našich hlavních konkurentů; vzhledem k tomu, že Komise odhaduje potenciální růst v EU kolem 1,4 % oproti 2 % v USA;

| X. | vzhledem k tomu, že nehlášená práce připravuje pracovníky o jejich práva a podporuje sociální dumping, což má závažné rozpočtové důsledky, a nepříznivě ovlivňuje zaměstnanost, produktivitu, kvalitu práce a rozvoj dovedností a také účinnost a účelnost systému důchodového zabezpečení; vzhledem k tomu, že je třeba vyvíjet nepřetržité úsilí o účinnou transformaci nehlášené práce na hlášenou; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že nehlášená práce připravuje pracovníky o jejich práva a podporuje sociální dumping, což má závažné rozpočtové důsledky, a nepříznivě ovlivňuje zaměstnanost, produktivitu, kvalitu práce a rozvoj dovedností a také účinnost a účelnost systému důchodového zabezpečení; vzhledem k tomu, že je třeba vyvíjet nepřetržité úsilí o účinnou transformaci nehlášené práce na hlášenou;

| Y. | vzhledem k tomu, že nejvzdálenější regiony se musí potýkat se značnými obtížemi spojenými s jejich zvláštními charakteristikami, jež omezují jejich potenciál růstu; vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti těchto regionů se pohybuje mezi 11,2 a 27,1 % a míra dlouhodobé nezaměstnanosti mezi 54,5 a 80,9 %; vzhledem k tomu, že v těchto regionech činí nezaměstnanost mladých lidí více než 40 %; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že nejvzdálenější regiony se musí potýkat se značnými obtížemi spojenými s jejich zvláštními charakteristikami, jež omezují jejich potenciál růstu; vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti těchto regionů se pohybuje mezi 11,2 a 27,1 % a míra dlouhodobé nezaměstnanosti mezi 54,5 a 80,9 %; vzhledem k tomu, že v těchto regionech činí nezaměstnanost mladých lidí více než 40 %;

| Z. | vzhledem k tomu, že podle výzkumu nadace Eurofound se zapojení sociálních partnerů do tvorby národních programů reforem postupně zlepšuje ve většině členských států, ačkoli v kvalitě a účinnosti zapojení vnitrostátních sociálních partnerů do procesu evropského semestru se i nadále vyskytují významné rozdíly v dosažených výsledcích; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že podle výzkumu nadace Eurofound se zapojení sociálních partnerů do tvorby národních programů reforem postupně zlepšuje ve většině členských států, ačkoli v kvalitě a účinnosti zapojení vnitrostátních sociálních partnerů do procesu evropského semestru se i nadále vyskytují významné rozdíly v dosažených výsledcích;

| AA. | vzhledem k tomu, že připravovaná studie nadace Eurofound o zapojení sociálních partnerů do evropského semestru se soustředí na proces konsolidace a rostoucí informovanost podle hlavního směru politik zaměstnanosti č. 7 o zlepšení fungování trhů práce; vzhledem k tomu, že sociální partneři však zdůrazňují, že řádné zapojení je potřeba zajistit podporou účelné a včasné konzultace, výměny příspěvků a zpětné vazby, jakož i zviditelněním jejich stanovisek; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že připravovaná studie nadace Eurofound o zapojení sociálních partnerů do evropského semestru se soustředí na proces konsolidace a rostoucí informovanost podle hlavního směru politik zaměstnanosti č. 7 o zlepšení fungování trhů práce; vzhledem k tomu, že sociální partneři však zdůrazňují, že řádné zapojení je potřeba zajistit podporou účelné a včasné konzultace, výměny příspěvků a zpětné vazby, jakož i zviditelněním jejich stanovisek;

| 1. | vítá roční analýzu růstu na rok 2018 spolu s integrovaným evropským pilířem sociálních práv coby důležitou součást obecných politik podporujících kvalitní pracovní místa, udržitelný růst a investice, jejichž cílem je zvýšit produktivitu a mzdy, vytvářet pracovní místa, odstraňovat nerovnost a chudobu a zlepšovat sociální ochranu a přístup ke kvalitním veřejným službám; je si vědom toho, že roční analýza růstu se zakládá na strategii investic, strukturálních reformách a zodpovědném hospodaření s veřejnými financemi, které musí být doprovázeny politikami a opatřeními vedoucími k dodržování zásad a splnění cílů evropského pilíře sociálních práv; zdůrazňuje, že Komise by měla v rámci evropského semestru zlepšit proces koordinace politik za účelem lepšího sledování, prevence a nápravy negativních trendů, které by mohly způsobit nárůst nerovností a oslabit sociální pokrok, jako prostředek k propojení hospodářské koordinace se zaměstnaností a sociální výkonností; vyzývá členské státy, aby priority stanovené v roční analýze růstu a společné zprávě o zaměstnanosti, která ji doprovází, zohlednily ve svých vnitrostátních politikách a strategiích na podporu růstu, udržitelného hospodářského rozvoje, kvalitních pracovních míst, sociální soudržnosti a sociální ochrany a začlenění; poznamenává, že je důležité chránit práva pracujících a posílit vyjednávací sílu zaměstnanců; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje potřebu sociálně a ekonomicky vyvážených strukturálních reforem, jejichž cílem by mělo být dosažení sociálního ratingu AAA zlepšením inkluzivního pracovního trhu a sociálních politik zaměřených na potřeby pracujících a zranitelných skupin, jež by měly v konečném důsledku posílit investice, vytvořit kvalitní pracovní místa, pomoci pracovní síle získat potřebné dovednosti, podpořit rovné příležitosti na trhu práce a spravedlivé pracovní podmínky, zvýšit produktivitu práce, podpořit růst mezd a udržitelné a přiměřené systémy sociální ochrany a zlepšit životní úroveň všech občanů; zdůrazňuje, že je třeba posílit příznivé prostředí pro podniky i pracující v zájmu stabilnější zaměstnanosti a zároveň zajišťovat rovnováhu mezi sociálním a ekonomickým rozměrem a přijímat rozhodnutí společně a vzájemně se při tom doplňovat; vyzývá členské státy, aby postupně přesunuly daňové zatížení z práce k jiným zdrojům, aniž by bylo ohroženo sociální zabezpečení; vyzývá členské státy, aby podnikly kroky ke zvýšení sociální úrovně a odstranění nerovností; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že sociální dialog a kolektivní vyjednávání jsou pro zaměstnavatele a odbory klíčovými nástroji, které umožňují vytvářet spravedlivé mzdy a pracovní podmínky, a že silné systémy kolektivního vyjednávání zvyšují odolnost členských států v době hospodářské krize; připomíná, že právo na kolektivní vyjednávání je záležitostí, jež se týká všech evropských zaměstnanců, které má dopad na demokracii a právní stát, včetně dodržování základních sociálních práv, a že kolektivní vyjednávání je evropským základním právem, které jsou evropské instituce povinny respektovat v souladu s článkem 28 Listiny základních práv; v této souvislosti vyzývá k zavedení opatření, která by respektovala, podporovala a posilovala kolektivní vyjednávání a postavení pracovníků v systémech stanovování mezd, jež mají zásadní význam pro vytváření vysoké úrovně pracovních podmínek; je přesvědčen, že to vše by mělo být provedeno s cílem podpořit celkovou poptávku a hospodářské oživení, snížit mzdové nerovnosti a bojovat proti chudobě pracujících; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žádá, aby byl přijat rezolutnější závazek k boji proti chudobě a rostoucí nerovnosti a k podpoře sociálních investic vzhledem k jejich hospodářské návratnosti a sociálním přínosům; připomíná, že ekonomiky s vysokou mírou sociálních investic jsou odolnější vůči šokům; vyzývá členské státy a Komisi, aby v rámci platných pravidel Paktu o stabilitě a růstu vytvořily prostor pro veřejné sociální investice a aby v nezbytných případech více investovaly do sociální infrastruktury a podporovaly nejvíce zasažené subjekty, a tak řádně řešily otázku nerovnosti, zejména pomocí systémů sociálního zabezpečení, které poskytují adekvátní a dobře cílenou podporu příjmů; vyzývá Komisi, aby případně důkladněji posoudila, které druhy výdajů mohou být s určitostí považovány za sociální investice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnívá se, že v zájmu lehčího vstupu migrantů, uprchlíků a žadatelů o azyl na trh práce a jejich snazšího začlenění do společnosti je důležité prohlubovat mezikulturní dialog; vyjadřuje znepokojení nad tím, že etnické menšiny se stále nedostatečně zapojují do trhu práce; v této souvislosti žádá členské státy, aby správně uplatňovaly směrnice 2000/78/ES a 2000/43/ES; připomíná, že nově příchozí s sebou přinášejí nové dovednosti a znalosti, a vyzývá k dalšímu rozvíjení a propagaci nástrojů, které zajistí, aby informace o stávajících možnostech formálního a neformálního učení, profesního vzdělávání, stáží a dobrovolné práce bylo možné poskytovat ve více jazycích; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naléhavě žádá Komisi, aby usilovala o poskytování pomoci lidem, kteří trpí určitými zdravotními potížemi, například chronickou bolestí, aby mohli vstoupit na trh práce nebo na něm setrvat; domnívá se, že trh práce musí být na tyto situace zaměřen a musí být pružnější a méně diskriminační, aby rovněž tito lidé mohli přispívat k hospodářskému rozvoji EU, a aby se tak zmírnila zátěž systémů sociálního zabezpečení; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vítá, že Komise podporuje investice na posílení udržitelnosti životního prostředí a upozorňuje na jejich potenciál v celé ekonomice; sdílí názor, že podpora přechodu na oběhové a zelené hospodářství má vysoký potenciál pro tvorbu nových pracovních míst; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vítá interinstitucionální vyhlášení evropského pilíře sociálních práv (EPSP) a má za to, že evropský semestr by měl podporovat propracování jeho 20 klíčových zásad týkajících se rovných příležitostí, přístupu na trh práce, spravedlivých pracovních podmínek a sociální ochrany a začleňování, které by měly sloužit jako reference a doporučení pro provádění cyklu koordinace politik evropského semestru, aby bylo pro Evropu skutečně dosaženo sociálního ratingu AAA, aby byl nastartován hospodářský růst a vytvořeno předvídatelné a udržitelné finanční prostředí, která by sloužilo cílům hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti, a tím i hlavním, prioritním cílům strategie EU 2020; zdůrazňuje, že koordinační proces evropského semestru je základním prostředkem ke konsolidaci evropského sociálního rozměru, z něhož se odvozuje sociální pilíř; zdůrazňuje, že EPSP je prvním krokem ke konsolidaci obecného přístupu k ochraně a posilování sociálních práv v celé EU, což by se mělo odrazit na opatřeních přijímaných členskými státy; vyzývá proto Komisi, aby v zájmu dosažení konkrétních výsledků předložila konkrétní návrhy na posílení sociálních práv pomocí konkrétní specializovaných nástrojů (legislativy, mechanismů pro tvorbu politik a finančních nástrojů); zdůrazňuje nadřazenost základních práv; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bere na vědomí vynakládané úsilí o posílení sociálního rozměru evropského semestru; vyzývá k dalším krokům k vyvážení sociálních a ekonomických priorit a ke zkvalitnění sledování a doporučení v sociální oblasti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá nový srovnávací přehled, který přináší 14 hlavních ukazatelů pro sledování zaměstnanosti a sociální výkonnosti v členských státech ve třech širších rozměrech vytyčených v sociálním pilíři; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že z celkových 14 ukazatelů jich v průměru 11 zaznamenalo v EU za poslední dostupný rok zlepšení, což potvrzuje stabilní zlepšování trhu práce a sociální situace, které doprovázejí hospodářskou obnovu; konstatuje však, že podle názoru Komise je zapotřebí přijmout opatření k dosažení vzestupné sociální konvergence ve všech rozměrech stanovených v sociálním pilíři a že analýza hlavních ukazatelů odhaluje alespoň jednu „kritickou situaci“v 17 z 28 členských států; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uznává, že navzdory tomu, že se v posledních letech v EU zlepšila celková hospodářská situace a zaměstnanost, zůstává počet osob, které žijí v chudobě nebo sociálně vyloučeni, nadále příliš vysoký; je znepokojen prohlubujícími se nerovnostmi v EU a jejích členských státech a rostoucím podílem pracovníků ohrožených chudobou, a to nejen pracovníků na částečný úvazek, ale i zaměstnanců na plný úvazek; vyzývá Komisi a členské státy, aby nadále usilovaly o zlepšování podmínek těchto osob a o větší uznání práce a erudice nevládních organizací, organizací věnujících se boji proti chudobě i samotných osob žijících v chudobě a aby podpořily jejich zapojení do výměny osvědčených postupů; poukazuje na to, že velké nerovnosti snižují výkonnost ekonomiky a potenciál udržitelného růstu; zdůrazňuje, že integrace dlouhodobě nezaměstnaných prostřednictvím individuálně uzpůsobených opatření je klíčovým faktorem v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení a zásadním způsobem přispívá k podpoře udržitelnosti vnitrostátních systémů sociálního zabezpečení; vyzývá k navazování a rozvíjení partnerství se všemi relevantními zúčastněnými stranami, aby bylo možné účinněji reagovat na potřeby trhu práce, poskytovat efektivní řešení a předcházet dlouhodobé nezaměstnanosti; zdůrazňuje, že má-li se snížit dlouhodobá nezaměstnanost, je třeba provádět účinné politiky v oblasti trhu práce; domnívá se, že členské státy by měly dále pomáhat nezaměstnaným poskytováním finančně dostupných, dosažitelných a kvalitních podpůrných služeb pro účely hledání práce, odborné přípravy a rekvalifikace, a zároveň by měly chránit osoby, které se těchto opatření nemohou účastnit; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá Komisi, aby při navrhování politických doporučení v rámci evropského semestru zohledňovala cíle sociálního rozvoje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se znepokojením opět poukazuje na proměnlivou míru zaměstnanosti a nezaměstnanosti v různých členských státech a zejména varuje před znepokojivým rozsahem podzaměstnanosti a skryté nezaměstnanosti; zejména je znepokojen vysokou nezaměstnaností mladých lidí, která s výjimkou několika členských států (České republiky, Německa, Nizozemska, Maďarska, Malty a Rakouska) v EU přesahuje 11 %; domnívá se, že obzvlášť znepokojivý je vysoký podíl mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. NEET), a osob, které předčasně ukončily školní docházku; v této souvislosti vítá, že bylo zvýšeno financování Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí na období 2017–2020 o 2,4 miliard EUR; zdůrazňuje, že na úrovni EU by se mělo případně zvážit vyčlenění dostatečných prostředků na tuto iniciativu a že členské státy by měly zaručit, aby byl systém záruk pro mladé lidi plně přístupný všem skupinám, včetně zranitelných osob; připomíná zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 5/2017 s názvem „Nezaměstnanost mladých lidí – vedla opatření EU ke změnám?“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | souhlasí s názorem Komise, že „systémy sociální ochrany by měly zajistit právo na minimální příjem“; vyzývá členské státy, aby v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy a ve spolupráci se sociálními partnery stanovily přiměřený minimální příjem nad hranicí chudoby a aby zajistily, aby byl dostupný všem osobám a aby se zaměřoval na ty nejpotřebnější; domnívá se, že boj proti chudobě bude účinný pouze tehdy, když programy minimálního příjmu budou doprovázet dostupné kvalitní veřejné statky a služby za přijatelné ceny a opatření, která budou podporovat rovné příležitosti a usnadňovat vstup nebo návrat zranitelných osob na trh práce, pokud mohou pracovat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žádá Komisi, aby zavedla evropské číslo sociálního zabezpečení, které by usnadnilo předávání informací, lidem poskytovalo přehled o jejich současných a předchozích nárocích na příspěvky a které by zabránilo zneužívání systému; |
| --- | --- |

16.

| 17. | připomíná Komisi, že pro vytvoření spravedlivých pracovních podmínek je zásadní přístup k sociální ochraně a že v návaznosti na konzultace se sociálními partnery je zapotřebí vypracovat konkrétní návrhy a zajistit, aby všichni lidé ve všech formách zaměstnání měli nárok na sociální zabezpečení včetně přiměřených důchodů; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žádá Komisi, aby prostřednictvím Evropského sociálního fondu, Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) a evropského semestru intenzivněji podporovala komplexní veřejné politiky v členských státech zaměřené na zajištění plynulejšího přechodu ze vzdělávání a (dlouhodobé) nezaměstnanosti do pracovního procesu, a konkrétně vyzývá k plné realizaci vnitrostátních opatření uvedených v doporučení Rady o začlenění dlouhodobě nezaměstnaných na trh práce (20); vyzývá členské státy a Komisi, aby podporovaly celoživotní vzdělávání, zejména starších pracovníků, aby pomohly přizpůsobit jejich dovednosti poptávce a zlepšit zaměstnatelnost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je znepokojen tím, že v Evropě téměř deset let po nástupu krize stále přetrvává vysoká míra chudoby a že vznikly mezigenerační rozdíly, a to i v členských státech s nižším podílem osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením; má zejména obavy ze stoupající míry dětské chudoby a chudoby pracujících, která byla zaznamenána v několika členských státech navzdory makroekonomickému oživení v posledních letech; konstatuje, že více než třetina členských států hlásí kritickou situaci v souvislosti s podílem dětí v předškolní péči a vzdělávání; žádá Komisi, aby podporovala členské státy při navrhování a provádění strukturálních reforem a aby posuzovala jejich sociální a distribuční dopad; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žádá Komisi a členské státy, aby přijaly veškerá nezbytná opatření k razantnímu snížení chudoby v Evropě, zejména dětské chudoby, přesněji řečeno aby v souladu s doporučením Komise „Investice do dětí“a s náležitým ohledem na přípravné akce zavedené v rozpočtu EU na roky 2017 a 2018 a na usnesení Evropského parlamentu předložila konkrétní návrhy, které do centra pozornosti politik zaměřených na zmírňování chudoby postaví děti zavedením opatření, která dětem ohroženým chudobou umožní přístup k bezplatné zdravotní péči, bezplatnému vzdělávání a dětským pečovatelským zařízením, důstojnému bydlení a dostatečné výživě; zdůrazňuje, že je třeba, aby členské státy přijaly vnitrostátní plány na snížení dětské chudoby, které se zaměří zejména na omezený dopad sociálních dávek na snížení rizika chudoby; |
| --- | --- |

20.

| 21. | oceňuje, že se roční analýza růstu na rok 2018 zaměřuje na přiměřené sociální bydlení a jinou pomoc v oblasti bydlení coby základní služby, která zahrnuje ochranu osob ve složité životní situaci před neoprávněným nuceným vystěhováním či zabavením majetku a řešení problému bezdomovectví; žádá, aby v rámci evropského semestru bylo intenzivněji sledováno bezdomovectví a osoby vyloučené z přístupu k bydlení a aby byla vydána požadovaná doporučení; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vítá návrh směrnice o transparentních a předvídatelných pracovních podmínkách v Evropské unii vypracovaný Komisí, který má nahradit stávající směrnici o písemném prohlášení; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poukazuje na vyšší nezaměstnanost mladých lidí a nekvalifikovaných pracovníků ve srovnání s dospělými vysoce kvalifikovanými pracovníky; vyzývá Komisi a členské státy, aby urychlily provádění nové agendy dovedností zaměřené na zlepšení dovedností osob, které mají zvláštní problémy s osvojováním nových dovedností, aby se mohly znovu začlenit na trh práce; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá Komisi a členské státy, aby usilovaly o co nejvyšší investice do cenově dostupného, dosažitelného a vysoce kvalitního vzdělávání a odborné přípravy, do inovací podporujících růst pracovní produktivity, do aktivních politik v oblasti trhu práce, do programů sociálního začleňování a zapojení do pracovního procesu a do účinnějších veřejných a soukromých služeb zaměstnanosti, které budou uzpůsobeny konkrétním potřebám, přičemž zohlední geograficko-demografické nesrovnalosti v příjmech v rámci jednotlivých regionů a zemí, aby tak zaručily, aby nabyté dovednosti odpovídaly poptávce na trhu práce, zlepšily postavení lidí a začlenily je na trhu práce a snížily počet osob, které předčasně ukončily školní docházku; v této souvislosti upozorňuje na rostoucí poptávku po digitálních a jiných přenosných dovednostech a trvá na tom, že jejich rozvoj je naléhavě nutný a obzvlášť důležitý a že by měl zahrnovat všechny sociální skupiny a zvláštní pozornost věnovat nekvalifikovaným pracovníkům a mladým lidem; vyzdvihuje význam iniciativ, které podporují dlouhodobou mobilitu studentů a čerstvých absolventů, a tak umožní vytvořit kvalifikovanou a mobilní pracovní sílu v nosných odvětvích; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zastává názor, že vzájemné uznávání kvalifikací pomůže vyřešit problém, kdy se na evropském trhu práce nedostává kvalifikovaných sil, zatímco lidé, zvláště pak mladí lidé, hledají práci; zdůrazňuje, že odborné znalosti a dovednosti získané v rámci neformálního a informálního učení jsou důležité, protože zlepšují zaměstnatelnost mladých lidí a těch, kteří byli mimo trh práce, protože museli pečovat o jinou osobu; zdůrazňuje proto, že je důležité vytvořit systém uznávání neformálních a informálních forem nabývání znalostí a zkušeností, zejména prostřednictvím dobrovolnické činnosti; vítá skutečnost, že Komise v roční analýze růstu zohlednila význam uznání těchto dovedností pro účely nové agendy dovedností pro Evropu; vyzývá Komisi a členské státy, aby modernizovaly odbornou přípravu a posílily učení se prací, včetně kvalitní učňovské přípravy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá členské státy, aby podporovaly učňovské vzdělávací programy a plně využívaly prostředky, které jsou k dispozici pro učně v rámci programu Erasmus+, aby byla zaručena kvalita a přitažlivost tohoto druhu odborné přípravy; upozorňuje Komisi na to, že je třeba propagovat využívání tohoto programu mladými lidmi v nejvzdálenějších regionech, jak je uvedeno ve sdělení Komise nazvaném „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vybízí členské státy, aby intenzivněji usilovaly o provádění doporučení zaměřených na vzdělávání a mládež, která jsou vydávána pro jednotlivé země, a aby podporovaly výměnu osvědčených postupů; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá Komisi a členské státy, aby pokračovaly v iniciativách zaměřených na zvýšení přístupu k lepšímu vzdělávání, dovednostem a zaměstnání a aby ve všech svých činnostech týkajících se dovedností zajistily větší důraz na zelené a oběhové hospodářství; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zastává názor, že v kontextu čím dál větší digitalizace a robotizace evropských společností by perspektivní agenda dovedností měla zahrnovat učení se udržitelnosti a být koncipována v rámci obecnějších úvah o profesní gramotnosti a neměla by se soustřeďovat pouze na hospodářský růst, ale i na osobní rozvoj, upevňování zdraví a dobrých životních podmínek studentů a žáků; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá sdělení Komise ze dne 14. listopadu 2017 o posílení evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury (COM(2017)0673), které vytyčuje odvážné vzdělávací cíle, zejména vytvoření evropského prostoru vzdělávání a zlepšení výuky jazyků v Evropě; |
| --- | --- |

30.

| 31. | připomíná, že kreativní odvětví patří mezi odvětví s největším podílem podnikatelských aktivit a že kreativní vzdělávání rozvíjí přenositelné dovednosti, jako je např. kreativní myšlení, schopnost řešit problémy, týmová práce a vynalézavost; žádá, aby vzhledem k úzké souvislosti mezi kreativitou a inovacemi byly umění a kreativní učení zakomponovány do výuky přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky (STEM); dále zdůrazňuje potenciál kulturních a kreativních odvětví pro zachování a podporu evropské kulturní a jazykové rozmanitosti a pro hospodářský růst, inovace a zaměstnanost, zejména mladých lidí; zdůrazňuje, že další podpora a investice do kulturních a kreativních odvětví mohou výrazně napomoci investicím, růstu, inovacím a zaměstnanosti; vyzývá proto Komisi, aby např. v kontextu iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí zvážila příležitosti nabízené celým kulturním a kreativním odvětvím, včetně zejména nevládních organizací a malých sdružení; |
| --- | --- |

31.

| 32. | připomíná, že je třeba povzbuzovat dívky a mladé ženy ke studiu IKT, a vyzývá členské státy, aby je podporovaly ve studiu přírodních věd, techniky, inženýrství a matematiky i uměleckých a humanitních oborů a aby zvýšily zastoupení žen v oborech STEM; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzývá členské státy a Komisi, aby v souladu se zásadou subsidiarity přijaly veškerá potřebná opatření ke zlepšení služeb a právních předpisů, které jsou důležité pro řádné sladění pracovního a soukromého života a rovnost žen a mužů; požaduje rozvoj přístupných, kvalitních a cenově dostupných služeb péče o děti, služeb předškolního vzdělávání a služeb pro osoby, které jsou odkázány na cizí péči, a vytvoření příznivých podmínek pro rodiče a pečovatele umožněním výhodné rodičovské dovolené a flexibilních pracovních úvazků, které využívají potenciálu nových technologií a zaručují sociální ochranu, a případně zahrnují náležité vyškolení; zdůrazňuje však, že je nezbytné z rodinných příslušníků sejmout břemeno povinné péče, a žádá o vytvoření regulované profese pracovníků v cizích domácnostech a pečovatelů, která usnadní sladění pracovního a soukromého života a zároveň bude přispívat k vytváření pracovních míst; v této souvislosti zdůrazňuje potenciál partnerství veřejného a soukromého sektoru a významnou úlohu poskytovatelů sociálních služeb a sociálních podniků; naléhavě upozorňuje, že je nutné sledovat sociální pokrok a pokrok v genderových otázkách a účinek reforem v průběhu času; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá Komisi a členské státy, aby stanovily cíle pro péči o seniory, osoby se zdravotním postižením a jiné vyživované osoby podobné barcelonským cílům a zavedly monitorovací nástroje, aby bylo zajištěno plnění těchto cílů; vyzývá Komisi a členské státy, aby stanovily kvalitativní standardy pro všechny pečovatelské služby včetně jejich disponibility, přístupnosti a finanční dostupnosti; vyzývá členské státy a Komisi, aby navázaly na závěry Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele (EPSCO) ohledně zdokonalení komunitní podpory a péče pro nezávislý život a aby vyvinuly jasnou strategii a poskytly silné investice s cílem vytvořit moderní, vysoce kvalitní komunitní služby a zvýšit podporu pro pečující osoby, zejména pro rodinné pečovatele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žádá Komisi a členské státy, aby zvýšily kvalitu zaměstnání, a to jak pracovních podmínek, zdraví a bezpečnosti, tak i mezd umožňujících důstojný život a plánované rodičovství; zdůrazňuje, že je důležité účinně bojovat proti nehlášené práci a za tímto účelem spolupracovat se sociálními partnery a ukládat přiměřené pokuty; naléhavě žádá členské státy, aby se výrazněji zasazovaly o transformaci nehlášené práce na hlášenou tím, že posílí své mechanismy inspekce práce a zavedou opatření, která pracovníkům umožní přechod ze stínové ekonomiky do ekonomiky formální; připomíná členským státům, že byla vytvořena platforma pro nehlášenou práci, jíž by se měly aktivně účastnit a využívat ji k výměně osvědčených postupů pro řešení nehlášené práce, krycích společností a fiktivní samostatné výdělečné činnosti, protože tyto praktiky ohrožují jak kvalitu práce a přístup pracovníků k systémům sociálního zabezpečení, tak i státní veřejné finance, což vede k nekalé hospodářské soutěži mezi evropskými podniky; vítá nové iniciativy navržené Komisí, jako je zahájení veřejných konzultací o Evropském orgánu pro pracovní záležitosti a evropském čísle sociálního pojištění; vyzývá členské státy, aby inspektorátům práce či jiným příslušným orgánům poskytly odpovídající prostředky na řešení problému nehlášené práce, aby navrhly opatření umožňující pracovníkům přechod z šedé do formální ekonomiky a aby zlepšily přeshraniční spolupráci kontrolních orgánů a elektronickou výměnu informací a údajů s cílem zefektivnit kontroly, jež mají předcházet podvodům v sociální oblasti a nehlášené práci a k boji proti nim a snížit administrativní zátěž; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzývá členské státy, aby zajistily, aby aktivní politiky v oblasti trhu práce byly účelné a účinné a aby navrženy tak, aby podporovaly mobilitu mezi odvětvími a rekvalifikaci pracovníků, které budou čím dál důležitější, jelikož naše trhy práce se přizpůsobují digitální transformaci našich ekonomik; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzdvihuje potenciál malých a středních podniků a sociálních podniků pro tvorbu pracovních míst a hospodářství jako celek; domnívá se, že je naprosto nezbytné posoudit vysokou míru neúspěšnosti při zakládání podniků a ze získaných poznatků vyvodit do budoucna důsledky a že klíčový význam má podpora podnikání, mj. vytvářením a podporou modelů sociálního a oběhového hospodářství; dále se domnívá, že je velmi důležité zlepšovat podnikatelské prostředí odstraňováním administrativních překážek a úpravou požadavků, zlepšením přístupu k finančním prostředkům a podporou daňových modelů a zjednodušených postupů plnění daňové povinnosti ve prospěch malých a středních podniků, podnikatelů, OSVČ, mikropodniků a začínajících a sociálních podniků a že je naprosto nezbytné bojovat proti daňovým únikům a zajistit spolehlivé informace pro určení základů daně a skutečných vlastníků; vyzývá členské státy k vytvoření politik, které podpoří odpovědnou a efektivní podnikatelskou kulturu mezi mladými lidmi od raného věku a které jim za tímto účelem budou umožňovat stáže a návštěvy podniků a poskytovat znalosti potřebné k tomu, aby se předešlo nezdaru; v této souvislosti žádá Komisi, aby pokračovala v programu Erasmus pro mladé podnikatele; vyzývá členské státy, aby podporovaly sdružení a iniciativy, které pomáhají mladým podnikatelům vyvíjet inovativní projekty; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že sociální podnikání je rostoucím odvětvím, které může podpořit hospodářství a zároveň zmírňovat strádání, sociální vyloučení a další sociální problémy; domnívá se proto, že vzdělávání podnikatelů by mělo zahrnovat sociální rozměr a zabývat se tématy, jako je spravedlivý obchod, sociální podniky a alternativní modely podnikání, například družstva, a tak usilovat o sociálnější, inkluzivnější a udržitelnější hospodářství; |
| --- | --- |

38.

| 39. | upozorňuje na skutečnost, že sociální podniky hrály rozhodující roli při minimalizaci dopadu krize; proto zdůrazňuje, že je třeba tyto podniky více podporovat, zvláště pokud jde o přístup k jiným formám financování, včetně evropských fondů, a snížení administrativní zátěže; zdůrazňuje, že je nutné jejich působení zasadit do právního rámce, který uzná jejich činnost v EU a zabrání nekalé soutěži; s politováním konstatuje, že posouzení jejich činnosti nebylo zahrnuto do roční analýzy růstu, jak požadoval Parlament; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uznává, že ženy jsou na trhu práce stále málo zastoupeny; v tomto ohledu je přesvědčen, že flexibilní pracovní smlouvy, včetně dobrovolných smluv na dobu určitou a smluv na částečné úvazky, hrají důležitou úlohu při zvyšování účasti skupin, které by jinak mohly být vyloučeny z pracovního trhu, včetně žen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci spravedlivého přechodu investovaly do výzkumu a podporovaly rozvoj nových výrobních technologií a služeb; zdůrazňuje jejich potenciál pro zvyšování produktivity, udržitelnost, tvorbu nových kvalitních pracovních míst a povzbuzení dlouhodobého rozvoje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | žádá Komisi a členské státy, aby v souladu se strategií 2020 posílily investice do výzkumu a vývoje; trvá na tom, že investice do tohoto odvětví pomáhají zvyšovat konkurenceschopnost a produktivitu hospodářství, a tak přispívají k vytváření stabilních pracovních míst a ke zvyšování mezd; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje, jak je důležité zajistit širokopásmový přístup ve všech regionech včetně venkovských oblastí a regionů s vážnými a trvalými přírodními nebo demografickými problémy, aby se podpořil harmonický rozvoj v celé EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | považuje demografický pokles, který jednotlivé regiony EU postihuje v různé míře, za jednu ze závažných překážek bránících růstu EU, která bude vyžadovat přijetí různých strategií a závazků; vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly opaření k řešení tohoto problému; zdůrazňuje skutečnost, že demografický pokles vyžaduje celostní přístup, který by měl zahrnovat přizpůsobení potřebné infrastruktury, kvalitní pracovní místa se slušnými platy a posílení veřejných služeb a dobrovolných flexibilních pracovních úvazků, což by mělo jít ruku v ruce s odpovídající jistotou zaměstnání a přístupnou sociální ochranou; |
| --- | --- |

44.

| 45. | s uspokojením bere na vědomí, že Komise učinila poskytování statistik o demografických výzvách, jako jsou vylidňování nebo rozptýlení populace, nezbytnou součástí svého evropského statistického programu; domnívá se, že tyto údaje poskytnou důvěryhodný obrázek problémů v těchto regionech, a tak umožní najít jejich lepší řešení; žádá Komisi, aby tyto statistiky zohlednila při vypracovávání budoucího víceletého finančního rámce; |
| --- | --- |

45.

| 46. | připomíná, že prodlužující se střední délka života vyžaduje přizpůsobení důchodových systémů, aby se zajistil kvalitní život starších osob; zdůrazňuje, že toho lze dosáhnout snížením poměru ekonomické závislosti, mj. poskytnutím vhodných pracovních podmínek a příležitostí osobám, které si přejí zůstat v pracovním procesu i po dosažení důchodového věku, nebo posouzením, které by bylo provedeno na vnitrostátní úrovni ve spolupráci se sociálními partnery, zda je nutné pro zákonem stanovený věk odchodu do důchodu a skutečný věk odchodu do důchodu stanovit udržitelný základ, který by zohledňoval prodlužující se střední délku života a počet let, po něž bylo přispíváno do systému pojištění; dále toho lze dosáhnout prevencí předčasného odchodu z trhu práce a zapojením mladých lidí, uprchlíků a migrantů na trh práce; vyzývá Komisi, aby členské státy podporovala při posilování veřejných a zaměstnaneckých penzijních systémů a při zavádění „započitatelných období péče o závislé osoby“, která by kompenzovala ztráty příspěvků žen a mužů z důvodu péče o dítě nebo poskytování dlouhodobé péče a byla by nástrojem ke snížení rozdílů ve výši důchodů žen a mužů, aby důchodci pobírali přiměřený důchodový příjem nad hranicí chudoby a mohli vést důstojný a nezávislý život; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá Komisi a členské státy, aby vedly politiku aktivního stárnutí, sociálního začleňování starších osob a mezigenerační solidarity; připomíná, že nákladově efektivnější zdravotnické systémy a dlouhodobá péče, které zajišťují včasný přístup ke kvalitní a finančně dostupné preventivní a léčebné zdravotní péči, jsou zásadní rovněž z hlediska produktivity; |
| --- | --- |

47.

| 48. | je toho názoru, že politika soudržnosti, která je hlavní politikou Evropské unie v oblasti veřejných investic, prokázala svou efektivitu při zmírňování nerovností, podpoře sociálního začleňování a potírání chudoby, a že by tedy na ni mělo být v budoucím VFR vyčleněno více prostředků; domnívá se, že Evropský sociální fond (ESF) by měl být i nadále hlavním nástrojem EU pro integraci a opětovnou integraci pracovníků na trh práce, jakož i pro podporu opatření zaměřených na sociální začleňování, boj proti chudobě a nerovnosti a měl by podporovat provádění evropského pilíře sociálních práv; vyzývá Komisi, aby v příštím VFR zvýšila prostředky pro ESF, aby mohl podporovat provádění evropského pilíře sociálních práv; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdůrazňuje, že je nutné, aby Evropský fond pro strategické investice (EFSI) podporoval růst a zaměstnanost ve vysoce rizikových investičních projektech a boj proti nezaměstnanosti mladých lidí a dlouhodobé nezaměstnanosti; je však znepokojen obrovskými rozdíly ve využívání fondu mezi EU-15 a EU-13; rovněž zdůrazňuje úlohu programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI), který prosazuje vysokou kvalitu a udržitelnost zaměstnanosti, zaručuje odpovídající a důstojnou sociální ochranu a bojuje proti sociálnímu vyloučení a chudobě; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naléhavě žádá členské státy, aby posoudily, zda by mohly snížit daně na zboží základní potřeby, zejména potraviny, což je jedno z nejzákladnějších opatření sociální spravedlnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzývá Komisi a členské státy, aby intenzivněji usilovaly o další začleňování osob se zdravotním postižením na pracovní trh tím, že budou odstraňovat legislativní překážky, bojovat proti diskriminaci a přizpůsobovat pracovní místa, i tím, že budou vytvářet pobídky pro jejich zaměstnávání; připomíná, že pracovní prostředí uzpůsobené osobám se zdravotním postižením, jejich integrace do všech úrovní vzdělávání a odborné přípravy a cílená finanční podpora jsou zásadní opatření, která těmto osobám pomohou s plnohodnotnou účastí na trhu práce a zapojením do života společnosti; žádá Komisi, aby vypracovávala srovnávací přehled sociálních ukazatelů týkající se pracovního a sociálního začlenění osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vítá, že v návrhu nových hlavních směrů politik zaměstnanosti členských států, který je přílohou roční analýzy růstu na rok 2018, je kladen důraz na práva osob se zdravotním postižením; žádá však, aby tato ustanovení zahrnovala konkrétní opatření na dosažení deklarovaných cílů v souladu se závazky EU a členských států vyplývajících z Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vybízí členské státy, aby zavedly nezbytná opatření pro sociální začlenění uprchlíků a příslušníků etnických menšin nebo přistěhovalců; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje skutečnost, že nesoulad mezi poptávkou po práci a její nabídkou představuje problém, který se týká všech regionů EU, a to i těch nejrozvinutějších, a že jej nelze vyřešit nejistým nebo nestabilním zaměstnáním; vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly opatření usnadňující mobilitu pracovníků napříč profesemi, odvětvími a lokalitami, aby se uspokojila poptávka po pracovní síle v méně i více rozvinutých regionech, a současně zajišťující stabilitu, důstojné pracovní podmínky a profesní postup a povýšení; uznává, že pracovní mobilita mezi členskými státy EU pomáhá sladit nabídku a poptávku; dále vyzývá Komisi a členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost jedinečné situaci přeshraničních pracovníků a pracovníků v okrajových a nejvzdálenějších regionech; |
| --- | --- |

54.

| 55. | s politováním konstatuje, že ani po bezpočtu žádostí Evropského parlamentu nejsou nejvzdálenější regiony zahrnuty v roční analýze růstu; naléhavě žádá Komisi, aby v zájmu zajištění rovnosti mezi regiony a prosazování vzestupné konvergence, o čemž se již hojně diskutovalo, a ve snaze posílit integraci nejvzdálenějších regionů do EU důrazněji uplatňovala článek 349 SFEU; zdůrazňuje, že je třeba i nadále věnovat zvláštní pozornost nejvzdálenějším regionům, a to nejen v souvislosti s přidělováním finančních prostředků, ale i dopadem, jaký mohou mít evropské politiky na jejich sociální situaci a úroveň zaměstnanosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdůrazňuje, že navzdory zlepšení situace na trhu práce zaostával v letech 2014 až 2016 růst reálných mezd za růstem produktivity; připomíná, že růst reálných mezd coby výsledek zvýšené produktivity má zásadní význam pro řešení nerovností; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podtrhuje úlohu sociálních partnerů coby zásadních zúčastněných stran, postupů vnitrostátního sociálního dialogu a občanské společnosti v reformním procesu a přidanou hodnotu, kterou jejich zapojení přináší do navrhování, načasování a provádění reforem; zdůrazňuje, že účinné zapojení sociálních partnerů do navrhování politik jim umožní, aby se cítili více zapojeni do vnitrostátních reforem prováděných v návaznosti na doporučení pro jednotlivé země, která byla vydána v rámci evropského semestru, čímž se posílí jejich zodpovědnost za výsledky; vyzývá proto Komisi, aby navrhla obecné postupy pro odpovídající zapojení všech důležitých zúčastněných stran; podporuje názor, že nové podoby zaměstnání na globalizovaném trhu vyžadují nové formy sociálního dialogu, a žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly tvorbu těchto nových forem sociálního dialogu a ochranu těchto nových forem zaměstnání; zdůrazňuje, že pracovníci musí být informováni o svých právech a být chráněni v případě oznámení nekalých praktik vnitřními oznamovateli (tzv. whistleblowing); je přesvědčen o tom, že máme-li dosáhnout vzestupné konvergence, je třeba v každé fázi procesu evropského semestru vést sociální dialog; potvrzuje, že členské státy musí pomáhat lidem osvojovat si dovednosti, které jsou požadovány na trhu práce; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdůrazňuje, že podle Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP) a srovnávacího přehledu strategie EU 2020 odpovídala v roce 2016 distribuce dovedností pracovní síly velkou měrou kvalifikačním požadavkům trhu práce a že nabídka práce předčila poptávku u všech typů kvalifikace, přičemž zvlášť vysoká byla v případě profesí s nízkou a střední kvalifikací; zdůrazňuje, že prognózy střediska CEDEFOP vykazují do roku 2025 paralelní růst dovedností na straně poptávky i nabídky a že se očekává, že se budou rychleji měnit úrovně dovedností pracovníků ve srovnání s požadavky na dovednosti na trhu práce; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby pečlivě přehodnotily obtíže s přístupem na trh práce; je znepokojen nárůstem míry překvalifikovanosti (25 % v roce 2014); |
| --- | --- |

58.

| 59. | poukazuje na skutečnost, že diskriminace na základě pohlaví je stále velmi vysoká, o čemž svědčí rozdíly v odměňování a míře zaměstnanosti žen a mužů, kdy průměrné hrubé hodinové výdělky mužů jsou přibližně o 16 % vyšší než u žen; zdůrazňuje, že tyto rozdíly jsou způsobeny nedostatečným zastoupením žen v dobře placených odvětvích, diskriminací na trhu práce a vysokým počtem žen pracujících na částečný úvazek; zdůrazňuje, že je zapotřebí dosáhnout dalšího pokroku v zmenšování těchto rozdílů; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby v rámci strategie Evropa 2020 zavedla pilíř rovnosti žen a mužů a zastřešující cíl rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzývá členské státy, aby do svých národních programů reforem a stabilizačních a konvergenčních programů začlenily genderové hledisko a zásadu rovnosti žen a mužů a stanovily cíle a opatření pro řešení přetrvávajících genderových rozdílů; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0355.

(3)  Úř. věst. L 59, 2.3.2013, s. 5.

(4)  Úř. věst. C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(5)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0451.

(6)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0418.

(7)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0403.

(8)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0360.

(9)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0260.

(10)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0073.

(11)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0039.

(12)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0010.

(13)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0338.

(14)  Úř. věst. C 35, 31.1.2018, s. 157.

(15)  Úř. věst. C 366, 27.10.2017, s. 19.

(16)  Úř. věst. C 265, 11.8.2017, s. 48.

(17)  Úř. věst. C 75, 26.2.2016, s. 130.

(18)  Úř. věst. C 65, 19.2.2016, s. 40.

(19)  Index digitální ekonomika a společnost Evropské komise.

(20)  Úř. věst. C 67, 20.2.2016, s. 1.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/102 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/102

---

P8_TA(2018)0079

Situace na Maledivách

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o situaci na MalediváchBalcells, Ivo Vajgl, Johannes Cornelis van Baalen, Hilde Vautmans, (2018/2630(RSP))

(2019/C 162/10)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o situaci na Maledivách, zejména na usnesení ze dne 16. září 2004 (1), 30. dubna 2015 (2), 17. prosince 2015 (3) a 5. října 2017 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o situaci na Maledivách, zejména na usnesení ze dne 16. září 2004 (1), 30. dubna 2015 (2), 17. prosince 2015 (3) a 5. října 2017 (4),

| — | s ohledem na prohlášení mluvčí ESVČ ze dne 2. února 2018 o rozhodnutí Nejvyššího soudu Malediv ze dne 1. února 2018 (5)a prohlášení ze dne 6. února 2018 o situaci na Maledivách (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení mluvčí ESVČ ze dne 2. února 2018 o rozhodnutí Nejvyššího soudu Malediv ze dne 1. února 2018 (5)a prohlášení ze dne 6. února 2018 o situaci na Maledivách (6),

| — | s ohledem na společné místní prohlášení delegace Evropské unie ze dne 30. ledna 2018 v souladu s vedoucím misí EU v Kolombu a akreditovaným na Maledivách o opětovném zatčení poslance Farise Maumoona (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné místní prohlášení delegace Evropské unie ze dne 30. ledna 2018 v souladu s vedoucím misí EU v Kolombu a akreditovaným na Maledivách o opětovném zatčení poslance Farise Maumoona (7),

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech (ICCPR), mezi jehož smluvní strany patří i Maledivy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech (ICCPR), mezi jehož smluvní strany patří i Maledivy,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech (ICESCR), mezi jehož smluvní strany patří i Maledivy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech (ICESCR), mezi jehož smluvní strany patří i Maledivy,

| — | s ohledem na obecné pokyny EU týkající se trestu smrti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné pokyny EU týkající se trestu smrti,

| — | s ohledem na oficiální pracovní cestu Evropské parlamentní delegace pro vztahy se zeměmi jižní Asie na Maledivy ve dnech 29. – 31. října 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na oficiální pracovní cestu Evropské parlamentní delegace pro vztahy se zeměmi jižní Asie na Maledivy ve dnech 29. – 31. října 2017,

| — | s ohledem na prohlášení vysokého komisaře OSN pro lidská práva Zaída Raáda Zaída Husajna ze dne 7. února 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysokého komisaře OSN pro lidská práva Zaída Raáda Zaída Husajna ze dne 7. února 2018,

| — | s ohledem na prohlášení předsednictva Delegace Evropského parlamentu pro vztahy se zeměmi jižní Asie ze dne 6. února 2018 o situaci na Maledivách, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení předsednictva Delegace Evropského parlamentu pro vztahy se zeměmi jižní Asie ze dne 6. února 2018 o situaci na Maledivách,

| — | s ohledem na závěry Rady pro zahraniční věci o Maledivách, jak je přijala Rada na jejím 3598. zasedání dne 26. února 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady pro zahraniční věci o Maledivách, jak je přijala Rada na jejím 3598. zasedání dne 26. února 2018,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv,

| — | s ohledem na schůzi generálního tajemníka OSN s Mohamedem Asimem, ministrem zahraničních věcí Maledivské republiky ze dne 28. září 2017, na níž vyjádřil znepokojení nad politickou situací v zemi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na schůzi generálního tajemníka OSN s Mohamedem Asimem, ministrem zahraničních věcí Maledivské republiky ze dne 28. září 2017, na níž vyjádřil znepokojení nad politickou situací v zemi,

| — | s ohledem na prohlášení Mezinárodního sdružení advokátů ze dne 7. března 2018, v němž vyjádřili vážné obavy o právní stát a nezávislost soudnictví na Maledivách, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Mezinárodního sdružení advokátů ze dne 7. března 2018, v němž vyjádřili vážné obavy o právní stát a nezávislost soudnictví na Maledivách,

| — | s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že konání prvních demokratických voleb v roce 2008 a přijetí nové ústavy přineslo velké naděje, že Maledivy překonají desítky let autoritářské vlády a budou směřovat k demokratickému systému, avšak nedávné události realizaci těchto vyhlídek vážně ohrožují; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že konání prvních demokratických voleb v roce 2008 a přijetí nové ústavy přineslo velké naděje, že Maledivy překonají desítky let autoritářské vlády a budou směřovat k demokratickému systému, avšak nedávné události realizaci těchto vyhlídek vážně ohrožují;

| B. | vzhledem k tomu, že členové opozičních stran, nezávislí novináři a obránci lidských práv informují o zvýšeném počtu hrozeb a útoků ze strany úřadů, policie a extremistických skupin; vzhledem k tomu, že se se znepokojením hovořilo o značně zpolitizované maledivské soudní moci, která po léta zneužívala své pravomoci a rozhodovala ve prospěch strany, která je právě u moci, a proti opozičním politikům; vzhledem k tomu, že roste počet důkazů o tom, že trestní obvinění vznesená proti politickým oponentům prezidenta Abdalláha Jamína Abdala Gajúma (dále jen prezidenta Jamína) mohla být politicky motivována; vzhledem k tomu, že v únoru 2018 byl zatčen bývalý prezident Maumún Abdul Gajúm; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že členové opozičních stran, nezávislí novináři a obránci lidských práv informují o zvýšeném počtu hrozeb a útoků ze strany úřadů, policie a extremistických skupin; vzhledem k tomu, že se se znepokojením hovořilo o značně zpolitizované maledivské soudní moci, která po léta zneužívala své pravomoci a rozhodovala ve prospěch strany, která je právě u moci, a proti opozičním politikům; vzhledem k tomu, že roste počet důkazů o tom, že trestní obvinění vznesená proti politickým oponentům prezidenta Abdalláha Jamína Abdala Gajúma (dále jen prezidenta Jamína) mohla být politicky motivována; vzhledem k tomu, že v únoru 2018 byl zatčen bývalý prezident Maumún Abdul Gajúm;

| C. | vzhledem k tomu, že v září 2018 se má konat první kolo prezidentských voleb; vzhledem k tomu, že prezident vyzval mezinárodní společenství ke sledování průběhu prezidentských voleb; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v září 2018 se má konat první kolo prezidentských voleb; vzhledem k tomu, že prezident vyzval mezinárodní společenství ke sledování průběhu prezidentských voleb;

| D. | vzhledem k tomu, že dne 1. února 2018 bylo rozhodnutím Nejvyššího soudu Malediv zrušeno trestní stíhání předních politiků a že soud připustil, že jejich stíhání bylo nespravedlivé; vzhledem k tomu, že soud nařídil okamžité propuštění devíti osob, z toho osmi vedoucích politických představitelů, včetně Mohameda Našída v exilu, a že 12 poslanců, kteří byli suspendováni, se má opětovně ujmout svých funkcí; vzhledem k tomu, že vláda si v parlamentu zachovává většinu, pokud uvedených 12 poslanců zůstane zbaveno svých funkcí; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dne 1. února 2018 bylo rozhodnutím Nejvyššího soudu Malediv zrušeno trestní stíhání předních politiků a že soud připustil, že jejich stíhání bylo nespravedlivé; vzhledem k tomu, že soud nařídil okamžité propuštění devíti osob, z toho osmi vedoucích politických představitelů, včetně Mohameda Našída v exilu, a že 12 poslanců, kteří byli suspendováni, se má opětovně ujmout svých funkcí; vzhledem k tomu, že vláda si v parlamentu zachovává většinu, pokud uvedených 12 poslanců zůstane zbaveno svých funkcí;

| E. | vzhledem k tomu, že maledivský prezident Jamín dne 5. února 2018 v návaznosti na rozhodnutí Nejvyššího soudu vyhlásil 15-ti denní výjimečný stav; vzhledem k tomu, že vyhlášením výjimečného stavu bylo pozastaveno velké množství lidských práv a základních svobod zakotvených v ústavě, včetně práv na svobodu pokojného shromažďování a svobody před nezákonným zatčením a zadržováním; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že maledivský prezident Jamín dne 5. února 2018 v návaznosti na rozhodnutí Nejvyššího soudu vyhlásil 15-ti denní výjimečný stav; vzhledem k tomu, že vyhlášením výjimečného stavu bylo pozastaveno velké množství lidských práv a základních svobod zakotvených v ústavě, včetně práv na svobodu pokojného shromažďování a svobody před nezákonným zatčením a zadržováním;

| F. | vzhledem k tomu, že dva soudci předsedající Nejvyššímu soudu, včetně nejvyššího soudce, byli zatčeni, což vedlo k tomu, že ostatní předsedající soudci museli zrušit původní příkaz; vzhledem k tomu, že soudci a političtí oponenti byli svévolně zadrženi bez jakéhokoli ohledu na nezávislost soudnictví; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že dva soudci předsedající Nejvyššímu soudu, včetně nejvyššího soudce, byli zatčeni, což vedlo k tomu, že ostatní předsedající soudci museli zrušit původní příkaz; vzhledem k tomu, že soudci a političtí oponenti byli svévolně zadrženi bez jakéhokoli ohledu na nezávislost soudnictví;

| G. | vzhledem k tomu, že Parlament dne 20. února 2018 prodloužil výjimečný stav o dalších 30 dnů navzdory pokojnému protestu stovek občanů, což byl krok, který byl nejvyšším státním zástupcem Malediv považován za protiústavní, ale Nejvyšší soud ho potvrdil; vzhledem k tomu, že hlasování o prodloužení výjimečného stavu bylo vynuceno navzdory tomu, že Parlament nebyl usnášeníschopný; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Parlament dne 20. února 2018 prodloužil výjimečný stav o dalších 30 dnů navzdory pokojnému protestu stovek občanů, což byl krok, který byl nejvyšším státním zástupcem Malediv považován za protiústavní, ale Nejvyšší soud ho potvrdil; vzhledem k tomu, že hlasování o prodloužení výjimečného stavu bylo vynuceno navzdory tomu, že Parlament nebyl usnášeníschopný;

| H. | vzhledem k tomu, že Rada pro zahraniční věci se znepokojením sleduje nedávné zhoršení situace na Maledivách a vyzývá všechny tamní aktéry, zejména donucovací orgány, aby jednali uvážlivě; vzhledem k tomu, že dne 8. března 2018 bylo na 37. zasedání Rady pro lidská práva vydáno prohlášení jménem více než 40 zemí, včetně všech členských států EU, v němž vyzývá maledivskou vládu, aby obnovila ústavní práva a nezávislost soudů a aby vyjádřila svou podporu pro řádné fungování místního parlamentu, a naléhavě vyzývá vládu, aby propustila politické vězně a jejich rodiny; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Rada pro zahraniční věci se znepokojením sleduje nedávné zhoršení situace na Maledivách a vyzývá všechny tamní aktéry, zejména donucovací orgány, aby jednali uvážlivě; vzhledem k tomu, že dne 8. března 2018 bylo na 37. zasedání Rady pro lidská práva vydáno prohlášení jménem více než 40 zemí, včetně všech členských států EU, v němž vyzývá maledivskou vládu, aby obnovila ústavní práva a nezávislost soudů a aby vyjádřila svou podporu pro řádné fungování místního parlamentu, a naléhavě vyzývá vládu, aby propustila politické vězně a jejich rodiny;

| I. | vzhledem k tomu, že aktivisté občanské společnosti a obránci lidských práv na Maledivách jsou nadále terčem vyhrožování a zastrašování ze strany extremistů a soudního obtěžování ze strany orgánů, jako je tomu v případě Šáhindy Ismailové, výkonné ředitelky maledivské sítě pro demokracii, která byla napadena v novinových článcích, bylo jí vyhrožováno smrtí a stala se cílem policejního vyšetřování kvůli svému boji proti náboženskému fundamentalismu a radikalizaci; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že aktivisté občanské společnosti a obránci lidských práv na Maledivách jsou nadále terčem vyhrožování a zastrašování ze strany extremistů a soudního obtěžování ze strany orgánů, jako je tomu v případě Šáhindy Ismailové, výkonné ředitelky maledivské sítě pro demokracii, která byla napadena v novinových článcích, bylo jí vyhrožováno smrtí a stala se cílem policejního vyšetřování kvůli svému boji proti náboženskému fundamentalismu a radikalizaci;

| J. | vzhledem k tomu, že prezident Jamín opakovaně ohlásil svůj záměr pokračovat v provádění státem schválených poprav a ukončit 60 let trvající moratorium; vzhledem k tomu, že maledivské právní předpisy v rozporu s mezinárodním právem umožňují odsoudit nezletilé osoby k trestu smrti, který je odložen do doby, kdy nezletilá osoba dosáhne věku 18 let; vzhledem k tomu, že nejméně ve třech případech, konkrétně v případě Husajna Humáma Ahmeda, Ahmeda Murratha a Mohameda Nabíla, potvrdil nejvyšší soud Malediv tresty smrti pro odsouzené, jejichž soudní procesy nesplňovaly mezinárodně uznávané normy spravedlivého soudního procesu a jimž nyní bezprostředně hrozí poprava; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že prezident Jamín opakovaně ohlásil svůj záměr pokračovat v provádění státem schválených poprav a ukončit 60 let trvající moratorium; vzhledem k tomu, že maledivské právní předpisy v rozporu s mezinárodním právem umožňují odsoudit nezletilé osoby k trestu smrti, který je odložen do doby, kdy nezletilá osoba dosáhne věku 18 let; vzhledem k tomu, že nejméně ve třech případech, konkrétně v případě Husajna Humáma Ahmeda, Ahmeda Murratha a Mohameda Nabíla, potvrdil nejvyšší soud Malediv tresty smrti pro odsouzené, jejichž soudní procesy nesplňovaly mezinárodně uznávané normy spravedlivého soudního procesu a jimž nyní bezprostředně hrozí poprava;

| K. | vzhledem k tomu, že na Maledivách nastal v posledních letech posun k radikální verzi islámu; vzhledem k tomu, že panuje také znepokojení nad rostoucí militantností radikálních islamistů a nad množstvím zradikalizovaných mladých mužů a žen, kteří údajně vstoupili do řad ISIS; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že na Maledivách nastal v posledních letech posun k radikální verzi islámu; vzhledem k tomu, že panuje také znepokojení nad rostoucí militantností radikálních islamistů a nad množstvím zradikalizovaných mladých mužů a žen, kteří údajně vstoupili do řad ISIS;

| L. | vzhledem k tomu, že Mezinárodní federace novinářů (IFJ), organizace Reportéři bez hranic (RSF) a Výbor na ochranu novinářů (CPJ) vydaly dne 15. února 2018 společné prohlášení vyjadřující jejich hluboké znepokojení nad omezeními svobody sdělovacích prostředků a tisku na Maledivách a nad hrozbami namířenými proti nim; vzhledem k tomu, že dne 4. února 2018 se místopředseda Pokrokové strany Malediv (PPM) Abdul Rahím Abdulláh obrátil na bezpečnostní síly s výzvou, aby okamžitě ukončily vysílání Raajje TV, kterou obvinil, že dává prostor opozičním vůdcům; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že Mezinárodní federace novinářů (IFJ), organizace Reportéři bez hranic (RSF) a Výbor na ochranu novinářů (CPJ) vydaly dne 15. února 2018 společné prohlášení vyjadřující jejich hluboké znepokojení nad omezeními svobody sdělovacích prostředků a tisku na Maledivách a nad hrozbami namířenými proti nim; vzhledem k tomu, že dne 4. února 2018 se místopředseda Pokrokové strany Malediv (PPM) Abdul Rahím Abdulláh obrátil na bezpečnostní síly s výzvou, aby okamžitě ukončily vysílání Raajje TV, kterou obvinil, že dává prostor opozičním vůdcům;

| M. | vzhledem k tomu, že EU udržuje s Maledivami dlouhodobé vztahy, zejména v oblastech, jako je boj proti změně klimatu, a statisíce evropských turistů každoročně cestuje na Maledivy; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že EU udržuje s Maledivami dlouhodobé vztahy, zejména v oblastech, jako je boj proti změně klimatu, a statisíce evropských turistů každoročně cestuje na Maledivy;

| 1. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad vážnou a stále se zhoršující politickou situací a situací ve věci dodržování lidských práv na Maledivách a nad stále autoritářštějším způsobem vládnutí prezidenta Jamína a jeho vlády; pozitivně přijímá závěry Rady týkající se Malediv ze dne 26. února 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá vládu Malediv, aby okamžitě zrušila výjimečný stav, respektovala instituce a jejich pravomoci dané ústavou a respektovala základní práva všech lidí, včetně svobody projevu a shromažďování a také právního státu; vyjadřuje stále větší znepokojení nad nedávnými kroky vlády, které vážně poškozují a podrývají demokracii a jsou v rozporu s ústavou Malediv a s mezinárodními závazky země v oblasti lidských práv; odsuzuje stále trvající zastrašování novinářů, bloggerů a obránců lidských práv na Maledivách a vyhrožování, jemuž čelí; naléhavě vyzývá maledivské orgány, aby zaručily bezpečnost všech aktivistů občanské společnosti, obránců lidských práv a pracovníků sdělovacích prostředků v zemi, umožnily jim v bezpečí a bez překážek dělat svou práci, vedly vyšetřování ve věci výhrůžek, kterým čelí, a stíhaly jejich původce; vyjadřuje politování nad zátahem na politické oponenty na Maledivách a vyzývá vládu, aby všechny, kdo jsou ve vazbě z politických důvodů, zprostila veškerých obvinění a zajistila jejich okamžité a bezpodmínečné propuštění; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá rozhodnutí Nejvyššího soudu Malediv, kterým dne 1. února 2018 zrušil trestní řízení vedené proti předním politikům a obnovil mandát 12 členům parlamentu; vyzývá maledivské orgány, aby jednaly v intencích tohoto rozsudku; |
| --- | --- |

3.

| 4. | důrazně odsuzuje jakékoli zásahy do práce Nejvyššího soudu Malediv a zatýkání předsedajících soudců; vyzývá k jejich okamžitému a bezpodmínečnému propuštění; je znepokojen tím, jak se na Maledivách stále více hroutí princip oddělení výkonné, soudní a jiných mocí; vyzývá příslušné orgány, aby učinily okamžité kroky k tomu, aby znovu platily a byly ctěny zásady zakotvené v ústavě země; |
| --- | --- |

4.

| 5. | znovu vyzývá vládu, aby zajistila plnou nezávislost a nestrannost soudní moci a zaručila všem občanům právo na spravedlivé a transparentní soudnictví, které je prosto politického ovlivňování; odsuzuje jakékoli zásahy do práce Nejvyššího soudu a kroky učiněné proti soudům a soudcům; vyzývá vládu, aby zajistila, aby mohli právní zástupci vykonávat všechny své profesní funkce bez zastrašování, omezování, šikanování či nepatřičného vměšování se do jejich práce; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opětovně vyzývá maledivskou vládu, aby vedla inkluzivní dialog s vedoucími představiteli všech politických stran; připomíná, že takovýto dialog připravuje půdu pro důvěryhodné, transparentní a inkluzivní volby; domnívá se, že by EU měla aktivně pokračovat v podpoře OSN v roli zprostředkovatele takovéhoto dialogu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá aktéry v daném regionu, aby se ve spolupráci se zeměmi EU snažily pomoci dosáhnout na Maledivách politické a demokratické stability; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je přesvědčen, že jediným způsobem, jak zvrátit zhoršující se stav demokracie, lidských práv a svobod na Maledivách, je zahájit proces skutečného dialogu za účasti všech politických stran a ostatních vůdčích představitelů občanské společnosti; dále je přesvědčen, že jako první krok k usmíření musí vláda propustit všechny opoziční politiky, kteří jsou v současné době vězněni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opakuje, že EU je důrazně proti trestu smrti, a to ve všech případech a bez výjimky; důrazně odsuzuje oznámení o znovuzavedení trestu smrti na Maledivách a naléhavě vyzývá vládu a parlament Malediv, aby respektovaly moratorium na ukládání trestu smrti, které je v platnosti již déle než 60 let; vyzývá ke všeobecnému zrušení trestu smrti a žádá vládu, aby zrušila všechna obvinění vůči mladistvým, za která jim hrozí trest smrti, a aby zakázala popravy mladistvých pachatelů; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ostře kritizuje skutečnost, že za praktikování nemuslimských vyznání lze na Maledivách ukládat velmi přísné tresty; vyjadřuje znepokojení nad tím, že zákon o náboženské jednotě je využíván k omezování svobody projevu na Maledivách; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadřuje obavy z toho, jaký dopad by mohla mít současná situace také na bezpečnost zahraničních rezidentů a návštěvníků; vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, delegaci EU na Maledivách a delegace členských států, aby v tomto ohledu úzce koordinovaly svá doporučení pro cestování do této země; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá k okamžitému a bezpodmínečnému propuštění všech svévolně zadržovaných osob – v mnoha případech jde o novináře a účastníky pokojných protestů; odsuzuje veškeré používání síly ze strany orgánů; vyzývá maledivské orgány, zejména donucovací orgány, aby jednaly zdrženlivě; vyzývá orgány, aby vyšetřovaly všechny osoby podezřelé z odpovědnosti za trestné činy, které byly spáchány, a zajistily, aby se tyto osoby ze svého jednání zodpovídaly; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá EU, aby plně využila veškeré nástroje, které má k dispozici, k prosazování dodržování lidských práv a demokratických zásad na Maledivách, včetně možnosti pozastavit finanční pomoc EU zemi do doby, kdy bude země znovu právním státem a bude se řídit demokratickými principy; vyzývá Radu, aby zavedla cílená opatření a sankce proti těm, kdo v zemi porušují lidská práva, a aby zmrazila majetek v zahraničí a uložila zákazy cestování do EU některým členům maledivské vlády a jejich hlavním podporovatelům v maledivské komunitě obchodníků a podnikatelů; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá maledivskou vládu, aby provedla dalekosáhlou reformu soudnictví, zajistila nestrannost komise pro soudní systém, obnovila nezávislost nejvyššího státního zástupce a dodržovala řádný procesní postup právních řízení a právo na spravedlivý proces před nestranným a nezávislým soudem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je si vědom toho, že podle ústavy se v roce 2018 musí konat volby; zdůrazňuje, že by měly být okamžitě učiněny kroky s cílem zajistit, aby byly tyto volby transparentní a důvěryhodné, aby měli voliči možnost skutečného výběru a aby strany mohly svobodně vést kampaň; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi OSN a vládě Malediv. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Úř. věst. C 140 E, 9.6.2005, s. 165.

(2)  Úř. věst. C 346, 21.9.2016, s. 60.

(3)  Úř. věst. C 399, 24.11.2017, s. 134.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0383.

(5)  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/39275/statement-spokesperson-decision-supreme-court-maldives_en

(6)  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/39413/statement-spokesperson-situation-maldives_en

(7)  https://eeas.europa.eu/delegations/sri-lanka/39021/joint-local-statement-renewed-arrest-mp-faris-maumoon_en

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/107

---

P8_TA(2018)0080

Zatčení obhájců lidských práv v Súdánu, zejména případ nositele Sacharovovy ceny Sáliha Mahmúda Usmána

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o zatčení obránců lidských práv v Súdánu, zejména o případu laureáta Sacharovovy ceny Sáleha Mahmúda Usmána (2018/2631(RSP))

(2019/C 162/11)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Súdánu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Súdánu,

| — | s ohledem na prohlášení svého místopředsedy odpovědného za Síť nositelů Sacharovovy ceny a předsedy podvýboru pro lidská práva ze dne 9. února 2018 o laureátovi Sacharovovy cenu Sálehu Mahmúdu Usmánovi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení svého místopředsedy odpovědného za Síť nositelů Sacharovovy ceny a předsedy podvýboru pro lidská práva ze dne 9. února 2018 o laureátovi Sacharovovy cenu Sálehu Mahmúdu Usmánovi,

| — | s ohledem na prohlášení vedoucích misí na velvyslanectvích EU na místě ze dne 11. ledna 2018 o nedávných protestech v Chartúmu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vedoucích misí na velvyslanectvích EU na místě ze dne 11. ledna 2018 o nedávných protestech v Chartúmu,

| — | s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2400 (2018) přijatou na 8177. zasedání dne 8. února 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2400 (2018) přijatou na 8177. zasedání dne 8. února 2018,

| — | s ohledem na prohlášení předsedy Rady bezpečnosti OSN ze dne 31. ledna 2018 v souvislosti s projednáváním bodu s názvem „Zprávy generálního tajemníka o Súdánu a Jižním Súdánu“v Radě bezpečnosti OSN, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení předsedy Rady bezpečnosti OSN ze dne 31. ledna 2018 v souvislosti s projednáváním bodu s názvem „Zprávy generálního tajemníka o Súdánu a Jižním Súdánu“v Radě bezpečnosti OSN,

| — | s ohledem na prohlášení tuzemského humanitárního koordinátora OSN v Súdánu o únosu humanitárního pracovníka v Dárfúru vydané v Chartúmu dne 9. října 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení tuzemského humanitárního koordinátora OSN v Súdánu o únosu humanitárního pracovníka v Dárfúru vydané v Chartúmu dne 9. října 2017,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech,

| — | s ohledem na článek 5 Všeobecné deklarace lidských práv a článek 7 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, v nichž je stanoveno, že nikdo nesmí být mučen nebo podrobován krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 5 Všeobecné deklarace lidských práv a článek 7 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, v nichž je stanoveno, že nikdo nesmí být mučen nebo podrobován krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestu,

| — | s ohledem na prohlášení mluvčí místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 27. června 2016 k tomu, že súdánská vláda ohlásila čtyřměsíční jednostranné ukončení násilností, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení mluvčí místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 27. června 2016 k tomu, že súdánská vláda ohlásila čtyřměsíční jednostranné ukončení násilností,

| — | s ohledem na přepracovanou Dohodu o partnerství z Cotonou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na přepracovanou Dohodu o partnerství z Cotonou,

| — | s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů z června 1981, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů z června 1981,

| — | s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že situace v Súdánu představuje i nadále hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost v regionu; vzhledem k tomu, že súdánské orgány násilným způsobem potlačují pokojné protesty a činnost občanské společnosti a obránců lidských práv; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že situace v Súdánu představuje i nadále hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost v regionu; vzhledem k tomu, že súdánské orgány násilným způsobem potlačují pokojné protesty a činnost občanské společnosti a obránců lidských práv;

| B. | vzhledem k tomu, že v souvislosti se sporadickými protesty, které vypukly v Súdánu dne 7. ledna 2018 z důvodu rostoucích cen potravin a léků, zatkla súdánská Státní zpravodajská a bezpečnostní služba (NISS) nejméně 140 členů opozičních stran, obránců lidských práv, studentů a aktivistů vystupujících za ženská práva, kteří jsou nyní zadržováni; vzhledem k tomu, že súdánské síly protesty potlačily pomocí nadměrné síly, což kromě přísných celostátních opatření namířených proti novinářům a aktivistům vedlo k úmrtí jednoho protestujícího a ke zranění dalších osob; vzhledem k tomu, že střety z ledna a února 2018 jsou nejnovějším příkladem neustálého porušování lidských práv v této zemi; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v souvislosti se sporadickými protesty, které vypukly v Súdánu dne 7. ledna 2018 z důvodu rostoucích cen potravin a léků, zatkla súdánská Státní zpravodajská a bezpečnostní služba (NISS) nejméně 140 členů opozičních stran, obránců lidských práv, studentů a aktivistů vystupujících za ženská práva, kteří jsou nyní zadržováni; vzhledem k tomu, že súdánské síly protesty potlačily pomocí nadměrné síly, což kromě přísných celostátních opatření namířených proti novinářům a aktivistům vedlo k úmrtí jednoho protestujícího a ke zranění dalších osob; vzhledem k tomu, že střety z ledna a února 2018 jsou nejnovějším příkladem neustálého porušování lidských práv v této zemi;

| C. | vzhledem k tomu, že mezi zatčenými jsou političtí oponenti, a to tři vůdcové Súdánské kongresové strany, kteří byli svévolně zatčeni a jsou zadržováni; vzhledem k tomu, že mezi další zatčené oponenty patří politický tajemník Súdánské komunistické strany Mohammed Muchtár al-Chatíb, místopředseda Národní strany Umma Mohammed Abdallah ad-Dúmá, vedoucí člen Súdánské národní aliance Mohammed Fárúk Salmán a dva členové ústředního výboru Súdánské komunistické strany Mohí ad-Dín al-Džálad a Sadqí Kaballu; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že mezi zatčenými jsou političtí oponenti, a to tři vůdcové Súdánské kongresové strany, kteří byli svévolně zatčeni a jsou zadržováni; vzhledem k tomu, že mezi další zatčené oponenty patří politický tajemník Súdánské komunistické strany Mohammed Muchtár al-Chatíb, místopředseda Národní strany Umma Mohammed Abdallah ad-Dúmá, vedoucí člen Súdánské národní aliance Mohammed Fárúk Salmán a dva členové ústředního výboru Súdánské komunistické strany Mohí ad-Dín al-Džálad a Sadqí Kaballu;

| D. | vzhledem k tomu, že dne 1. února 2018 zatkly síly NISS Sáleha Mahmúda Usmána – místopředsedu dárfúrské advokátní komory, člena Demokratického sdružení právníků, právníka v oblasti lidských práv, který prosazuje vytvoření právního státu a prostřednictvím Národního shromáždění Súdánu obhajuje právní reformu, a laureáta Sacharovovy ceny za rok 2007 – v jeho advokátní kanceláři; vzhledem k tomu, že Sáleh Mahmúd Usmán byl nedávno převezen do vězení Dabak 20 kilometrů severně od Chartúmu a že orgány odmítly poskytnout informace o jeho zdraví a jeho právníkovi a rodině zamítly možnost jej navštívit; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dne 1. února 2018 zatkly síly NISS Sáleha Mahmúda Usmána – místopředsedu dárfúrské advokátní komory, člena Demokratického sdružení právníků, právníka v oblasti lidských práv, který prosazuje vytvoření právního státu a prostřednictvím Národního shromáždění Súdánu obhajuje právní reformu, a laureáta Sacharovovy ceny za rok 2007 – v jeho advokátní kanceláři; vzhledem k tomu, že Sáleh Mahmúd Usmán byl nedávno převezen do vězení Dabak 20 kilometrů severně od Chartúmu a že orgány odmítly poskytnout informace o jeho zdraví a jeho právníkovi a rodině zamítly možnost jej navštívit;

| E. | vzhledem k tomu, že po zatčení Sáleha Mahmúda Usmána zaslal vedoucí delegace EU v Súdánu demarši súdánskému ministerstvu zahraničí a zvláštní zástupce EU pro oblast lidských práv Stavros Lambrinidis dne 27. února 2018 předložil na 37. zasedání Rady OSN pro lidská práva stížnost; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že po zatčení Sáleha Mahmúda Usmána zaslal vedoucí delegace EU v Súdánu demarši súdánskému ministerstvu zahraničí a zvláštní zástupce EU pro oblast lidských práv Stavros Lambrinidis dne 27. února 2018 předložil na 37. zasedání Rady OSN pro lidská práva stížnost;

| F. | vzhledem k tomu, že za oběť tohoto masového zatýkání padla i řada aktivistů vystupujících za práva žen; vzhledem k tomu, že obránci ženských práv jsou předmětem sexuálního násilí, pronásledování a násilných trestů ze strany vládních bezpečnostních sil; vzhledem k tomu, že organizace žen jsou pod důkladným dohledem a vystupují proti zákonům, které ženy všeobecně diskriminují; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že za oběť tohoto masového zatýkání padla i řada aktivistů vystupujících za práva žen; vzhledem k tomu, že obránci ženských práv jsou předmětem sexuálního násilí, pronásledování a násilných trestů ze strany vládních bezpečnostních sil; vzhledem k tomu, že organizace žen jsou pod důkladným dohledem a vystupují proti zákonům, které ženy všeobecně diskriminují;

| G. | vzhledem k tomu, že v polovině února 2018 súdánská vláda vyhlásila, že propustí 80 zadržovaných osob, včetně Ráwy Džaafar Bachítové, Náhid Džabralláhové, Amal Habbáníové, Hanán Hasan Chalífové a Mohammeda Abdalláha ad-Dúmy, s nimiž se ve vězení zacházelo špatně; vzhledem k tomu, že Státní zpravodajská a bezpečnostní služba podmínila propuštění dalších zadržovaných jejich slibem, že přestanou organizovat protesty; vzhledem k tomu, že tato prohlášení jsou v rozporu s mezinárodními závazky Súdánu v oblasti lidských práv; vzhledem k tomu, že ve vězení však zůstává několik prominentních obránců lidských práv a opozičních politických aktivistů, včetně Usmána Sáleha a Amdžada Farída, obránce lidských práv, který je v Chartúmu zadržován od 18. ledna 2018; vzhledem k tomu, že tito zadržovaní nebyli obviněni z žádného zločinu ani nebyli postaveni před soud; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v polovině února 2018 súdánská vláda vyhlásila, že propustí 80 zadržovaných osob, včetně Ráwy Džaafar Bachítové, Náhid Džabralláhové, Amal Habbáníové, Hanán Hasan Chalífové a Mohammeda Abdalláha ad-Dúmy, s nimiž se ve vězení zacházelo špatně; vzhledem k tomu, že Státní zpravodajská a bezpečnostní služba podmínila propuštění dalších zadržovaných jejich slibem, že přestanou organizovat protesty; vzhledem k tomu, že tato prohlášení jsou v rozporu s mezinárodními závazky Súdánu v oblasti lidských práv; vzhledem k tomu, že ve vězení však zůstává několik prominentních obránců lidských práv a opozičních politických aktivistů, včetně Usmána Sáleha a Amdžada Farída, obránce lidských práv, který je v Chartúmu zadržován od 18. ledna 2018; vzhledem k tomu, že tito zadržovaní nebyli obviněni z žádného zločinu ani nebyli postaveni před soud;

| H. | vzhledem k tomu, že obránci lidských práv a organizace občanské společnosti, včetně právníků a advokátních komor, hrají při zajišťovaní demokracie, lidských práv, právního státu, stability a udržitelného rozvoje zásadní úlohu; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že obránci lidských práv a organizace občanské společnosti, včetně právníků a advokátních komor, hrají při zajišťovaní demokracie, lidských práv, právního státu, stability a udržitelného rozvoje zásadní úlohu;

| I. | vzhledem k výraznému omezování činnosti organizací občanské společnosti a opozičních politických stran a k tomu, že NISS brání těmto organizacím a opozičním stranám v pořádání celé řady akcí; vzhledem k tomu, že mezinárodní nevládní organizace jsou ze země pravidelně vykazovány a stávají se cílem nátlaku a zastrašování ze strany vlády; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k výraznému omezování činnosti organizací občanské společnosti a opozičních politických stran a k tomu, že NISS brání těmto organizacím a opozičním stranám v pořádání celé řady akcí; vzhledem k tomu, že mezinárodní nevládní organizace jsou ze země pravidelně vykazovány a stávají se cílem nátlaku a zastrašování ze strany vlády;

| J. | vzhledem k tomu, že zákon o národní bezpečnosti z roku 2010 a novela článku 151 ústavy přijatá dne 5. ledna 2015 udělily NISS rozsáhlé pravomoci týkající se zatýkání a zadržování a umožnily jí zadržovat podezřelé osoby až po dobu čtyř a půl měsíců, aniž by bylo možné její rozhodnutí soudně přezkoumat; vzhledem k tomu, že tyto pravomoci údajně využívá ke svévolnému zatýkání a zadržování osob, které jsou v mnoha případech mučeny a podrobeny špatnému zacházení; vzhledem k tomu, že podle téhož zákona mají zaměstnanci NISS imunitu vůči stíhání za jakýkoli čin, který spáchali v průběhu plnění svých povinností, což vedlo k vytvoření kultury všeobecné beztrestnosti; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že zákon o národní bezpečnosti z roku 2010 a novela článku 151 ústavy přijatá dne 5. ledna 2015 udělily NISS rozsáhlé pravomoci týkající se zatýkání a zadržování a umožnily jí zadržovat podezřelé osoby až po dobu čtyř a půl měsíců, aniž by bylo možné její rozhodnutí soudně přezkoumat; vzhledem k tomu, že tyto pravomoci údajně využívá ke svévolnému zatýkání a zadržování osob, které jsou v mnoha případech mučeny a podrobeny špatnému zacházení; vzhledem k tomu, že podle téhož zákona mají zaměstnanci NISS imunitu vůči stíhání za jakýkoli čin, který spáchali v průběhu plnění svých povinností, což vedlo k vytvoření kultury všeobecné beztrestnosti;

| K. | vzhledem k tomu, že v květnu 2016 súdánská vláda odmítla doporučení OSN, v nichž ji tato organizace vyzvala ke zrušení ustanovení o beztrestnosti uvedená v zákoně o národní bezpečnosti z roku 2010 a k zajištění nezávislého vyšetřování, které by mělo být zahájeno s cílem stíhat trestné činy podle mezinárodního práva a porušování práv, jehož se dopustily zaměstnanci NISS, ozbrojené síly a policie; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že v květnu 2016 súdánská vláda odmítla doporučení OSN, v nichž ji tato organizace vyzvala ke zrušení ustanovení o beztrestnosti uvedená v zákoně o národní bezpečnosti z roku 2010 a k zajištění nezávislého vyšetřování, které by mělo být zahájeno s cílem stíhat trestné činy podle mezinárodního práva a porušování práv, jehož se dopustily zaměstnanci NISS, ozbrojené síly a policie;

| L. | vzhledem k tomu, obránci lidských práv, kteří jsou zadržováni, jsou podrobeni mučení a špatnému zacházení; vzhledem k tomu, že špatné zacházení hrozí zejména zadržovaným osobám, které zadržuje NISS; vzhledem k tomu, že NISS je známa špatným zacházením se zadržovanými a jejich mučením; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, obránci lidských práv, kteří jsou zadržováni, jsou podrobeni mučení a špatnému zacházení; vzhledem k tomu, že špatné zacházení hrozí zejména zadržovaným osobám, které zadržuje NISS; vzhledem k tomu, že NISS je známa špatným zacházením se zadržovanými a jejich mučením;

| M. | vzhledem k tomu, že přetrvávající násilí ze strany vládních sil, provládních milicí a protivládních ozbrojených skupin tvoří pozadí pokračujícího pronásledování, svévolného zatýkání, držení v izolaci a údajného mučení obránců lidských práv ze strany příslušníků súdánské armády a bezpečnostních sil; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že přetrvávající násilí ze strany vládních sil, provládních milicí a protivládních ozbrojených skupin tvoří pozadí pokračujícího pronásledování, svévolného zatýkání, držení v izolaci a údajného mučení obránců lidských práv ze strany příslušníků súdánské armády a bezpečnostních sil;

| N. | vzhledem k tomu, že Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) prohlásila, že zmírnění amerických sankcí je důležitým krokem k celkovým snahám o opětovné zapojení Súdánu do mezinárodního společenství, a dala najevo, že EU je připravena Súdán na této cestě doprovázet; vzhledem k tomu, že v průběhu vůbec první pracovní cesty parlamentního podvýboru pro lidská práva do Súdánu, která proběhla v prosinci 2017, vyjádřila súdánská vláda ochotu znovu navázat spolupráci s mezinárodním společenstvím; vzhledem k tomu, že Sáleh Mahmúd Usmán při několika příležitostech navštívil orgány EU, včetně Evropského parlamentu, aby vyjádřil značné výhrady ohledně opětovného navázání spolupráce se Súdánem; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) prohlásila, že zmírnění amerických sankcí je důležitým krokem k celkovým snahám o opětovné zapojení Súdánu do mezinárodního společenství, a dala najevo, že EU je připravena Súdán na této cestě doprovázet; vzhledem k tomu, že v průběhu vůbec první pracovní cesty parlamentního podvýboru pro lidská práva do Súdánu, která proběhla v prosinci 2017, vyjádřila súdánská vláda ochotu znovu navázat spolupráci s mezinárodním společenstvím; vzhledem k tomu, že Sáleh Mahmúd Usmán při několika příležitostech navštívil orgány EU, včetně Evropského parlamentu, aby vyjádřil značné výhrady ohledně opětovného navázání spolupráce se Súdánem;

| O. | vzhledem k tomu, že súdánské orgány zabránily Mohammedovi ad-Dúmovi cestovat a odebrali mu cestovní pas, když byl dne 8. března 2018 na cestě do Káhiry, kde se měl podrobit léčbě v návaznosti na špatné zacházení ve vazbě; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že súdánské orgány zabránily Mohammedovi ad-Dúmovi cestovat a odebrali mu cestovní pas, když byl dne 8. března 2018 na cestě do Káhiry, kde se měl podrobit léčbě v návaznosti na špatné zacházení ve vazbě;

| P. | vzhledem k tomu, že Súdán se v žebříčku světového indexu svobody tisku nachází na 174. místě ze 180; vzhledem k tomu, že svoboda tisku a sdělovacích prostředků je i nadále silně omezována ze strany orgánů a zákona o tisku a publikacích, který obsahuje restriktivní opatření, jako je cenzura, zabavování a konfiskace novin, uzavírání sdělovacích prostředků a vypínání Internetu; vzhledem k tomu, že pravidelně dochází k cenzuře novin a k jejich zabavování poté, co jsou vytištěny, což představuje hospodářské sankce jdoucí nad rámec politických sankcí; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že Súdán se v žebříčku světového indexu svobody tisku nachází na 174. místě ze 180; vzhledem k tomu, že svoboda tisku a sdělovacích prostředků je i nadále silně omezována ze strany orgánů a zákona o tisku a publikacích, který obsahuje restriktivní opatření, jako je cenzura, zabavování a konfiskace novin, uzavírání sdělovacích prostředků a vypínání Internetu; vzhledem k tomu, že pravidelně dochází k cenzuře novin a k jejich zabavování poté, co jsou vytištěny, což představuje hospodářské sankce jdoucí nad rámec politických sankcí;

| Q. | vzhledem k tomu, že i nadále dochází k omezování práva na svobodu náboženství a že zákon trestá odpadlictví od víry, rouhačství a přechod z islámu na jiné náboženství; vzhledem k tomu, že dne 21. února 2018 byla novinářka Šamael an-Núrová, která pracuje pro deník At-Tajjár, obviněna za to, že zveřejnila úvodní článek o omezování veřejných výdajů na zdravotnictví, z odpadlictví od víry, což je obvinění, které se v Súdánu trestá smrtí; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že i nadále dochází k omezování práva na svobodu náboženství a že zákon trestá odpadlictví od víry, rouhačství a přechod z islámu na jiné náboženství; vzhledem k tomu, že dne 21. února 2018 byla novinářka Šamael an-Núrová, která pracuje pro deník At-Tajjár, obviněna za to, že zveřejnila úvodní článek o omezování veřejných výdajů na zdravotnictví, z odpadlictví od víry, což je obvinění, které se v Súdánu trestá smrtí;

| R. | vzhledem k tomu, že Mezinárodní trestní soud vydal dne 4. března 2009 a 12. července 2010 rozkaz k zatčení súdánského prezidenta Umara Hasana Ahmada al-Bašíra; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že Mezinárodní trestní soud vydal dne 4. března 2009 a 12. července 2010 rozkaz k zatčení súdánského prezidenta Umara Hasana Ahmada al-Bašíra;

| 1. | vyjadřuje své hluboké znepokojení nad přetrvávajícím pronásledováním obránců lidských práv a občanské společnosti v Súdánu, které zahrnuje zejména porušování svobody projevu, svobody demonstrací, svobody shromažďování a náboženské svobody, a zastrašování obránců lidských práv, novinářů a nevládních organizací, které jsou vůči režimu v opozici; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá k okamžitému bezpodmínečnému propuštění laureáta Sacharovovy ceny Sáleha Mahmúda Usmána a všech dalších obránců lidských práv, aktivistů občanské společnosti a opozičních aktivistů, kteří jsou zadržováni pouze proto, že legitimně a pokojně pracují na obranu lidských práv a demokracie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | co nejdůrazněji odsuzuje praxi mučení zadržovaných osob a špatného zacházení s nimi; trvá na tom, že podmínky v případě všech zadržovaných osob musejí splňovat mezinárodní normy, včetně Souboru zásad OSN pro ochranu všech zadržovaných či vězněných osob; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá súdánské orgány, aby prošetřily používání násilí vůči pokojným demonstrantům, mučení a špatné zacházení a postavily pachatele před soud; zdůrazňuje, že jako důkaz v rámci soudního jednání nesmějí být nikdy připuštěny žádné vynucené informace získané v důsledku mučení a špatného zacházení; |
| --- | --- |

4.

| 5. | s politováním konstatuje, že v Súdánu se terčem pronásledování stávají všichni obránci lidských práv, a vyzývá súdánské orgány, aby za všech okolností zajistily, aby tito obránci mohli vykonávat svou legitimní činnost bez strachu z represe a bez jakýchkoli omezení, včetně soudního obtěžování; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naléhavě vyzývá súdánskou vládu, aby okamžitě ukončila porušování práv opozičních politických stran a obránců lidských práv na svobodu projevu, sdružování a shromažďování; vyzývá k dodržování a ochraně základních lidských práv všech lidí v Súdánu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadřuje znepokojení nad pokračujícími a častými případy porušování práv žen v Súdánu, zejména pokud jde o článek 152 trestního řádu; vyzývá súdánské orgány, aby bezodkladně podepsaly a ratifikovaly Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že je i nadále odhodlán podporovat mechanismus na ochranu ohrožených obránců lidských práv; vyzývá ESVČ, aby dále zlepšovala uplatňování obecných zásad EU, které se týkají obránců lidských práv, tím, že bude neomezeně využívat všechny prostředky, které má v Súdánu k dispozici; zdůrazňuje, že delegace EU musejí v průběhu výzev k předkládání návrhů v rámci Evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (EIDHR) považovat podporu těch obránců lidských práv, kteří jsou ohroženi nejvíce, za prioritu, tak aby byla zajištěna jejich účinná a cílená podpora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | požaduje, aby ESVČ a delegace EU v Súdánu informovaly Parlament o opatřeních, která přijaly v zájmu poskytování ochrany a podpory obráncům lidských práv; vyzývá ke společné činnosti EU a členských států, která by podpořila ohrožené obránce lidských práv; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znovu opakuje, že je naprosto nezbytné, aby došlo k přehodnocení a přepracování hlavních zákonů, včetně zákona o národní bezpečnosti z roku 2010 a zákonů regulujících sdělovací prostředky a občanskou společnost, tak aby odpovídaly mezinárodním normám, které prosazují svobodu projevu, shromažďování a sdružování; |
| --- | --- |

10.

| 11. | připomíná Súdánu jeho povinnosti coby člena OSN a naléhavě jej žádá, aby dodržoval rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1593 z roku 2005, v níž se požaduje, aby spolupracoval s Mezinárodním trestním soudem (ICC); znovu opakuje svůj požadavek, aby súdánský prezident Umar al-Bašír dodržoval v souladu s úmluvami a smlouvami, jichž je Súdán smluvní stranou, mezinárodní právo, a podporuje úlohu Mezinárodního trestního soudu, který dlouhodobě usiluje o jeho obvinění z válečných zločinů, zločinů proti lidskosti a genocidy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naléhavě vybízí Súdán, aby zajistil dodržování lidských práv a základních svobod v souladu se Všeobecnou deklarací lidských práv a Deklarací OSN o obráncích lidských práv; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sdílí obavy, které vyjádřil Sáleh Mahmúd Usmán, totiž že stávající zaměření na otázky migrace může odvádět pozornost EU od problematiky lidských práv; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá proto ESVČ, aby v reakci na rozsáhlé porušování lidských práv ze strany státu a milicí i nadále vydávala svá prohlášení, stejně jako v případě omezování prostoru pro občanskou společnost, aby tím demonstrovala, že EU má stále značné obavy, pokud jde o situaci v oblasti lidských práv v Súdánu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | důrazně požaduje, aby EU a její členské státy zajistily, aby se při realizaci projektů se súdánskými orgány dodržovala zásada „neškodit“, která by vyloučila spolupráci s osobami odpovědnými za porušování lidských práv; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá EU a její členské státy, aby prostřednictvím odborné pomoci a programů zaměřených na budování kapacit zajistily podporu těch, kteří si skutečně přejí změnu, a organizací občanské společnosti, s cílem zlepšit jejich schopnosti v oblasti obrany lidských práv a prosazování zásad právního státu a zajistit, aby byli schopni účinněji přispět ke zlepšení situace v oblasti lidských práv v Súdánu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá EU a její členské státy, aby se i nadále angažovaly a podporovaly snahu Africké unie přinést Súdánu a súdánskému lidu mír; vyjadřuje v této souvislosti svou podporu prodloužení mandátu mise OSN a Africké unie v Dárfúru (UNAMID) do června 2018; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládě Súdánu, Africké unii, generálnímu tajemníkovi OSN, spolupředsedům Smíšeného parlamentního shromáždění AKT–EU a Panafrickému parlamentu (PAP). |
| --- | --- |

18.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/112 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/112

---

P8_TA(2018)0081

„Zabíjení z milosti“v Ugandě

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o zabíjení „z milosti“v Ugandě (2018/2632(RSP))

(2019/C 162/12)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv ze dne 10. prosince 1948, jejíž je Uganda signatářem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv ze dne 10. prosince 1948, jejíž je Uganda signatářem,

| — | s ohledem na dohodu o partnerství AKT-EU (tzv. dohoda z Cotonou), a zejména na její čl. 8 odst. 4 o nediskriminaci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o partnerství AKT-EU (tzv. dohoda z Cotonou), a zejména na její čl. 8 odst. 4 o nediskriminaci,

| — | s ohledem na Ústavu Ugandské republiky, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Ústavu Ugandské republiky,

| — | s ohledem na Mezinárodní úmluvu o právech dítěte přijatou dne 20. listopadu 1989, a zejména na články 2 a 6 této úmluvy, v nichž se výslovně stanovuje zásada nediskriminace, a to i na základě zdravotního postižení, a právo na život, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní úmluvu o právech dítěte přijatou dne 20. listopadu 1989, a zejména na články 2 a 6 této úmluvy, v nichž se výslovně stanovuje zásada nediskriminace, a to i na základě zdravotního postižení, a právo na život,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, která byla přijata v roce 2006, a zejména na její článek 32, který stanovuje, že všechny smluvní strany musejí začlenit zdravotní postižení a osoby se zdravotním postižením do svého úsilí v oblasti mezinárodní spolupráce, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, která byla přijata v roce 2006, a zejména na její článek 32, který stanovuje, že všechny smluvní strany musejí začlenit zdravotní postižení a osoby se zdravotním postižením do svého úsilí v oblasti mezinárodní spolupráce,

| — | s ohledem na nejnovější rezoluce Rady OSN pro lidská práva ze dne 14. dubna 2014 a ze dne 14. července 2014 o lidských právech osob se zdravotním postižením, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nejnovější rezoluce Rady OSN pro lidská práva ze dne 14. dubna 2014 a ze dne 14. července 2014 o lidských právech osob se zdravotním postižením,

| — | s ohledem na článek 19 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), článek 6 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a článek 14 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, které zakazují všechny formy diskriminace, jakož i na články 21 a 26 této úmluvy, které stanovují práva osob se zdravotním postižením, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 19 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), článek 6 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a článek 14 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, které zakazují všechny formy diskriminace, jakož i na články 21 a 26 této úmluvy, které stanovují práva osob se zdravotním postižením,

| — | s ohledem na usnesení Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU o začlenění osob se zdravotním postižením v rozvojových zemích, které bylo přijato dne 23. listopadu 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU o začlenění osob se zdravotním postižením v rozvojových zemích, které bylo přijato dne 23. listopadu 2011,

| — | s ohledem na zprávu o zdravotním postižení vydanou Světovou zdravotnickou organizací (WHO) a Světovou bankou v červnu 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu o zdravotním postižení vydanou Světovou zdravotnickou organizací (WHO) a Světovou bankou v červnu 2011,

| — | s ohledem na zprávu Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva ze dne 8. dubna 2016 s názvem „Committee on the Rights of Persons with Disabilities considers report of Uganda“(Výbor pro práva osob se zdravotním postižením studuje zprávu k situaci v Ugandě), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva ze dne 8. dubna 2016 s názvem „Committee on the Rights of Persons with Disabilities considers report of Uganda“(Výbor pro práva osob se zdravotním postižením studuje zprávu k situaci v Ugandě),

| — | s ohledem na rezoluce Valného shromáždění OSN č. 65/186 a 64/131 o „naplnění rozvojových cílů tisíciletí pro osoby se zdravotním postižením do roku 2015 a v následujících letech“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluce Valného shromáždění OSN č. 65/186 a 64/131 o „naplnění rozvojových cílů tisíciletí pro osoby se zdravotním postižením do roku 2015 a v následujících letech“,

| — | s ohledem na pokyny EU o zdravotním postižení a rozvoji pro delegace a útvary EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pokyny EU o zdravotním postižení a rozvoji pro delegace a útvary EU,

| — | s ohledem na Agendu 2030 a cíle udržitelného rozvoje přijaté v New Yorku dne 25. září 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Agendu 2030 a cíle udržitelného rozvoje přijaté v New Yorku dne 25. září 2015,

| — | s ohledem na hodnotící zprávy o Ugandě ze dne 1. července 2016 o provádění Agendy 2030 s názvem „Ensuring that no one is left behind“(Zajistit, aby nikdo nebyl opomenut), která byla předložena na zasedání politického fóra OSN na vysoké úrovni v New Yorku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na hodnotící zprávy o Ugandě ze dne 1. července 2016 o provádění Agendy 2030 s názvem „Ensuring that no one is left behind“(Zajistit, aby nikdo nebyl opomenut), která byla předložena na zasedání politického fóra OSN na vysoké úrovni v New Yorku,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2006 (1) o zdravotním postižení a rozvoji, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2006 (1) o zdravotním postižení a rozvoji,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Ugandě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Ugandě,

| — | s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v Ugandě je praktikováno zabíjení „z milosti“, při němž rodiče zdravotně postižených dětí tyto děti zabíjejí nebo je nechávají zemřít vyhladověním či odepřením lékařské péče, jelikož se domnívají, že pro je pro ně lepší zemřít, než trpět bolestivým a nevyléčitelným postižením; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v Ugandě je praktikováno zabíjení „z milosti“, při němž rodiče zdravotně postižených dětí tyto děti zabíjejí nebo je nechávají zemřít vyhladověním či odepřením lékařské péče, jelikož se domnívají, že pro je pro ně lepší zemřít, než trpět bolestivým a nevyléčitelným postižením;

| B. | vzhledem k tomu, že Uganda není jedinou zemí, která se s tímto problémem potýká; vzhledem k tomu, že mnoho rozvojových zemí učinilo podstatný – byť dílčí – pokrok v začleňování osob se zdravotním postižením do rozvojových projektů; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Uganda není jedinou zemí, která se s tímto problémem potýká; vzhledem k tomu, že mnoho rozvojových zemí učinilo podstatný – byť dílčí – pokrok v začleňování osob se zdravotním postižením do rozvojových projektů;

| C. | vzhledem k tomu, že někteří rodiče uvádějí, že akt zabití z milosti je nutný pro záchranu postiženého dítěte před celoživotním hlubokým utrpením; vzhledem k tomu, že přes svědectví některých matek a přeživších zůstává tato praxe tabuizována; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že někteří rodiče uvádějí, že akt zabití z milosti je nutný pro záchranu postiženého dítěte před celoživotním hlubokým utrpením; vzhledem k tomu, že přes svědectví některých matek a přeživších zůstává tato praxe tabuizována;

| D. | vzhledem k tomu, že společenské stigma v Ugandě je tak silné, že matky a děti jsou komunitou zavrhovány, což jim přisuzuje nízký sociální status a znemožňuje účast na životě společnosti; vzhledem k tomu, že na matky je po letech boje poznamenaném úsilím a oběťmi v péči o postižené dítě vyvíjen tlak, aby své vlastní děti zabíjely; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že společenské stigma v Ugandě je tak silné, že matky a děti jsou komunitou zavrhovány, což jim přisuzuje nízký sociální status a znemožňuje účast na životě společnosti; vzhledem k tomu, že na matky je po letech boje poznamenaném úsilím a oběťmi v péči o postižené dítě vyvíjen tlak, aby své vlastní děti zabíjely;

| E. | vzhledem k tomu, že pověry o dětech narozených se zdravotním postižením je vystavují většímu nebezpečí násilí a vraždy, než děti bez zdravotního postižení; vzhledem k tomu, že děti se zdravotním postižením zůstávají objektem různých forem násilí, diskriminace a marginalizace kvůli negativním postojům, pověrám, přehlížení a sociálním normám a zvyklostem; vzhledem k tomu, že největší nebezpečí pro děti se zdravotním postižením představují mylné představy o jejich stavu, včetně toho, že přítomnost takového dítěte povede k tomu, že zdravotním postižením budou trpět další děti; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že pověry o dětech narozených se zdravotním postižením je vystavují většímu nebezpečí násilí a vraždy, než děti bez zdravotního postižení; vzhledem k tomu, že děti se zdravotním postižením zůstávají objektem různých forem násilí, diskriminace a marginalizace kvůli negativním postojům, pověrám, přehlížení a sociálním normám a zvyklostem; vzhledem k tomu, že největší nebezpečí pro děti se zdravotním postižením představují mylné představy o jejich stavu, včetně toho, že přítomnost takového dítěte povede k tomu, že zdravotním postižením budou trpět další děti;

| F. | vzhledem k tomu, že klany a velké rodiny vystavují matky přílišnému tlaku ve snaze o pochopení příčin postižení, když za něj na matky svalují vinu; vzhledem k tomu, že v některých případech byly matky z domácností manželů vyhnány poté, co porodily zdravotně postižené dítě; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že klany a velké rodiny vystavují matky přílišnému tlaku ve snaze o pochopení příčin postižení, když za něj na matky svalují vinu; vzhledem k tomu, že v některých případech byly matky z domácností manželů vyhnány poté, co porodily zdravotně postižené dítě;

| G. | vzhledem k tomu, že lékaři a zdravotničtí pracovníci nerozumí a nedokážou vysvětlit povahu a příčinu špatného zdravotního stavu dítěte, a vzhledem k tomu, že systém zdravotní péče není dostatečně vybaven k tomu, aby diagnostikoval a léčil řadu různých postižení, která by mohla být omezena na minimum, nebo dokonce odstraněna; vzhledem k tomu, že odpírání základních práv dětem se zdravotním postižením, jako je přístup ke zdravotní péči, vzdělávání, podpoře a rehabilitaci, vážně omezuje jejich schopnost plně rozvinout svůj potenciál; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že lékaři a zdravotničtí pracovníci nerozumí a nedokážou vysvětlit povahu a příčinu špatného zdravotního stavu dítěte, a vzhledem k tomu, že systém zdravotní péče není dostatečně vybaven k tomu, aby diagnostikoval a léčil řadu různých postižení, která by mohla být omezena na minimum, nebo dokonce odstraněna; vzhledem k tomu, že odpírání základních práv dětem se zdravotním postižením, jako je přístup ke zdravotní péči, vzdělávání, podpoře a rehabilitaci, vážně omezuje jejich schopnost plně rozvinout svůj potenciál;

| H. | vzhledem k tomu, že Uganda je jedním ze 162 států, které podepsaly Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením; vzhledem k tomu, že Uganda tuto úmluvu a jejího opční protokol dne 25. září 2008 bez výhrad ratifikovala; vzhledem k tomu, že se Uganda zavázala, že osobám se zdravotním postižením přizná stejná práva, jako všem ostatním občanům; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Uganda je jedním ze 162 států, které podepsaly Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením; vzhledem k tomu, že Uganda tuto úmluvu a jejího opční protokol dne 25. září 2008 bez výhrad ratifikovala; vzhledem k tomu, že se Uganda zavázala, že osobám se zdravotním postižením přizná stejná práva, jako všem ostatním občanům;

| I. | vzhledem k tomu, že v dubnu 2016 Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením zkoumal výsledky Ugandy při provádění Úmluvy o právech osob se zdravotním postižením a vypracoval závěrečné připomínky a doporučení, v nichž bylo uvedeno, že „Výbor se znepokojením konstatuje, že právní předpisy a politiky neposkytují ochranu práv dětí se zdravotním postižením“a „je rovněž znepokojen skutečností, že chybí informace o situaci neslyšících a hluchoslepých dětech a o opatřeních pro zajištění jejich ochrany a začlenění do společnosti“; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že v dubnu 2016 Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením zkoumal výsledky Ugandy při provádění Úmluvy o právech osob se zdravotním postižením a vypracoval závěrečné připomínky a doporučení, v nichž bylo uvedeno, že „Výbor se znepokojením konstatuje, že právní předpisy a politiky neposkytují ochranu práv dětí se zdravotním postižením“a „je rovněž znepokojen skutečností, že chybí informace o situaci neslyšících a hluchoslepých dětech a o opatřeních pro zajištění jejich ochrany a začlenění do společnosti“;

| J. | vzhledem k tomu, ugandská vláda vydala řadu obecných právních předpisů a politik, které obsahují doložky o zdravotním postižení; vzhledem k tomu, že země disponuje právními předpisy, které jsou na téma zdravotního postižení konkrétně zaměřeny; vzhledem k tomu, že definice zdravotního postižení se může v jednotlivých právních předpisech lišit; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, ugandská vláda vydala řadu obecných právních předpisů a politik, které obsahují doložky o zdravotním postižení; vzhledem k tomu, že země disponuje právními předpisy, které jsou na téma zdravotního postižení konkrétně zaměřeny; vzhledem k tomu, že definice zdravotního postižení se může v jednotlivých právních předpisech lišit;

| K. | vzhledem k tomu, že dvěma nejzávažnějšími překážkami pro začlenění osob se zdravotním postižením do ugandské společnosti je jejich relativní „neviditelnost“a negativní přístup k nim; vzhledem k tomu, že mít děti se zdravotním postižením je důvodem k sociálnímu vyloučení pro rodinu, zejména matky, neboť zdravotně postižené děti jsou vnímány jako hanba a slabost rodiny; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že dvěma nejzávažnějšími překážkami pro začlenění osob se zdravotním postižením do ugandské společnosti je jejich relativní „neviditelnost“a negativní přístup k nim; vzhledem k tomu, že mít děti se zdravotním postižením je důvodem k sociálnímu vyloučení pro rodinu, zejména matky, neboť zdravotně postižené děti jsou vnímány jako hanba a slabost rodiny;

| L. | vzhledem k tomu, že ve venkovských oblastech Ugandy je jen málo podpůrných státních zařízení pro rodiče dětí se zdravotním postižením, a že proto rodiny, zejména matky samoživitelky, mají často problém se o své zdravotně postižené dítě adekvátně starat; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že ve venkovských oblastech Ugandy je jen málo podpůrných státních zařízení pro rodiče dětí se zdravotním postižením, a že proto rodiny, zejména matky samoživitelky, mají často problém se o své zdravotně postižené dítě adekvátně starat;

| M. | vzhledem k tomu, že neexistují žádné oficiální údaje, jelikož ani policie ani justice v Ugandě tento jev nevyšetřuje; vzhledem k tomu, že kvůli nedostatku údajů je boj proti zabíjení z milosti obtížný; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že neexistují žádné oficiální údaje, jelikož ani policie ani justice v Ugandě tento jev nevyšetřuje; vzhledem k tomu, že kvůli nedostatku údajů je boj proti zabíjení z milosti obtížný;

| N. | vzhledem k tomu, že práce skupin občanské společnosti a obránců lidských práv je pro zajištění práv marginalizovaných a zranitelných skupin zásadní; vzhledem k tomu, že nevládní organizace v Ugandě se potýkají při poskytování služeb dětem se zdravotním postižením a jejich rodičům s řadou problémů a překážek; vzhledem k tomu, že snahy o změnu situace a práci pozorovatelů v oblasti lidských práv v Ugandě komplikuje řada mylných představ o dětech se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že práce skupin občanské společnosti a obránců lidských práv je pro zajištění práv marginalizovaných a zranitelných skupin zásadní; vzhledem k tomu, že nevládní organizace v Ugandě se potýkají při poskytování služeb dětem se zdravotním postižením a jejich rodičům s řadou problémů a překážek; vzhledem k tomu, že snahy o změnu situace a práci pozorovatelů v oblasti lidských práv v Ugandě komplikuje řada mylných představ o dětech se zdravotním postižením;

| O. | vzhledem ke zvláštní úloze, kterou hrají sdružení osob se zdravotním postižením při zastupování jejich specifických zájmů na politické scéně i u široké veřejnosti a při informování o nich; vzhledem k tomu, že panuje nedostatek informací, na jejichž základě by se mohla široká veřejnost dozvědět o kulturních zvyklostech, které osoby se zdravotním postižením stigmatizují, brání jejich rozvoji a znemožňují jim požívat stejných práv, jako ostatní členové společnosti; |
| --- | --- |

O.

vzhledem ke zvláštní úloze, kterou hrají sdružení osob se zdravotním postižením při zastupování jejich specifických zájmů na politické scéně i u široké veřejnosti a při informování o nich; vzhledem k tomu, že panuje nedostatek informací, na jejichž základě by se mohla široká veřejnost dozvědět o kulturních zvyklostech, které osoby se zdravotním postižením stigmatizují, brání jejich rozvoji a znemožňují jim požívat stejných práv, jako ostatní členové společnosti;

| 1. | důrazně odsuzuje neoprávněné a nelidské zabíjení dětí a novorozenců se zdravotním postižením; vyjadřuje své hluboké znepokojení nad tím, že jsou děti se zdravotním postižením v Ugandě a všech dalších dotčených zemích „z milosti“zabíjeny; vyzývá k ukončení tohoto násilí, krutosti a mučení, které jsou tímto na dětech vykonávány; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá orgány Ugandy a všech dalších zemí, v nichž k zabíjení dětí „z milosti“a k jejich rituálnímu zabíjení dochází, aby se zavázaly k tomu, že budou bojovat proti pověrám, na jejichž základě se děti stále stávají obětmi těchto aktů; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že základní odpovědností státu je chránit své občany, včetně jejich zranitelných skupin; připomíná ugandským orgánům jejich povinnost dodržovat ústavu své země, zejména článků 21, 32 a čl. 35 odst. 1, kde se uvádí, že zdravotně postižené osoby mají právo na úctu a lidskou důstojnost a že stát a společnost přijmou vhodná opatření, aby se zajistilo, že tyto osoby plně rozvinou svůj duševní a fyzický potenciál; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná zvláštní povinnost ugandského parlamentu vůči osobám se zdravotním postižením, která je zakotvena v čl. 35 odst. 2 ústavy, podle nějž by měl parlament uzákonit náležité právní předpisy k ochraně osob se zdravotním postižením; vyzývá ugandský parlament, aby podporoval opatření přijatá na podporu občanských a lidských práv osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

4.

| 5. | požaduje podporu pro rodiny osob se zdravotním postižením, tak aby mohly své děti vychovávat v domácím prostředí; vyzývá ugandskou vládu k rozvíjení kvalitních podpůrných služeb pro rodiny s dětmi se zdravotním postižením v celé zemi, včetně dostatečné finanční podpory a výhod pro rodiny, tak aby mohly o své postižené děti řádně pečovat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vybízí orgány, aby zajistily sociální povědomí a informovanost o situaci zdravotně postižených osob a školení pro poskytování podpory, informací a poradenství pro rodiče a pečovatele o děti se zdravotním postižením, s cílem usnadnit účast těchto dětí na komunitním životě; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá ugandskou vládu, aby zajistila, že lékaři, kteří přicházejí do přímého styku s osobami se zdravotním postižením a jejich zdravotními problémy, budou odpovídajícím způsobem vzděláni a budou citliví k potřebám těchto pacientů; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oceňuje, že byl v roce 2007 vypracován zákon o komisi pro rovné příležitosti, jehož cílem je prosazovat rovné příležitosti pro marginalizované skupiny, včetně osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá vytvoření ugandské komise pro lidská práva (UHRC) v souladu s Ústavou Ugandské republiky z roku 1995; připomíná její úlohu, mimo jiné při vytváření a udržení povědomí společnosti o ustanoveních této ústavy, jakožto základního zákona ugandských občanů, a při monitorování dodržování mezinárodních závazků v oblasti lidských práv ze strany vlády; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá ugandskou komisi pro lidská práva, aby vypracovala konkrétní národní plán pro výkon své monitorovací funkce a aby prosazovala strukturovanější a institucionalizovanou interakci se všemi organizacemi zdravotně postižených osob v zemi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vybízí orgány, aby zajistily registraci všech dětí při narození, včetně těch se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá ugandské orgány, aby vyvíjely větší úsilí o zvýšení povědomí o právech a důstojnosti dětí se zdravotním postižením v Ugandě; v této souvislosti zdůrazňuje, že důležitou roli v boji proti stigmatizaci hraje vzdělání; velmi zdůrazňuje klíčovou úlohu, kterou hrají sdružení osob se zdravotním postižením při zvyšování povědomí o začleňování osob se zdravotním postižením a o výzvách, jimž čelí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že sdělovací prostředky by měly hrát aktivnější roli při boření stereotypů a prosazování inkluze; vyzývá aktéry rozhodovacích procesů na mezinárodní, národní a místní úrovni, aby zajistili a podporovali zvyšování povědomí o této problematice prostřednictvím sdělovacích prostředků, vzdělávacích politik a veřejných kampaní; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadřuje vážné znepokojení nad rostoucím počtem fyzických útoků na obránce lidských práv a skupiny občanské společnosti, jako je Fórum pro povědomí o lidských právech a jejich prosazování; naléhavě vyzývá ugandské orgány, aby zaručily bezpečnost obránců lidských práv, stíhaly útoky na ně a umožnily jim vykonávat svou práci bez zastrašování a překážek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vybízí Komisi a členské státy, aby podpořily snahy ugandské vlády, nevládních organizací a občanské společnosti o vypracování a uplatňování politik zaměřených na potřeby a práva osob se zdravotním postižením, které budou založeny na nediskriminaci, sociálním začleňování a rovném přístupu ke zdravotní péči a sociálním službám; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá k výměně osvědčených postupů mezi rozvojovými a rozvinutými zeměmi; žádá Komisi, aby vytvořila platformu, společně s dalšími mezinárodními dárci, v jejímž rámci by se odehrávala výměna osvědčených postupů v oblasti začleňování zdravotně postižených dětí; vyzývá Komisi, aby v plném rozsahu splnila své závazky vyplývající z článku 32 Úmluvy o právech osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá EU, aby využívala politického vlivu, který jí poskytují programy rozvojové pomoci, zejména programy rozpočtové podpory, s cílem posílit ochranu a podporu lidských práv v Ugandě; vybízí Komisi, aby ověřila, zda by nebylo možno poskytovat účinnější pomoc, buď prostřednictvím financování nebo koordinace s místními institucemi, s cílem zvýšit kvalitu lékařské pomoci dětem se zdravotním postižením, a rozšířit tak naléhavě potřebnou podporu jejich rodinám; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že je třeba podporovat politiky začleňování na všech příslušných fórech OSN a mezinárodních fórech, vzhledem k tomu, že se problematika zdravotního postižení v současné době při mnoha mezinárodních diskusích na vysoké úrovni neobjevuje, ačkoli musí v politické agendě zaujímat přední místo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, prezidentovi Ugandské republiky, předsedovi ugandského parlamentu a Africké unii a jejím institucím. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Úř. věst. C 287 E, 24.11.2006, s. 336.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/116 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/116

---

P8_TA(2018)0083

Dohoda o partnerství mezi EU a Komorami v odvětví rybolovu: vypovězení (usnesení)

Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 k návrhu rozhodnutí Rady (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI))

(2019/C 162/13)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (14423/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (14423/2017),

| — | s ohledem na dohodu o partnerství mezi Evropským společenstvím a Komorskou unií v odvětví rybolovu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o partnerství mezi Evropským společenstvím a Komorskou unií v odvětví rybolovu (1),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 43 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0447/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 43 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0447/2017),

| — | s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 15. března 2018 (2) o návrhu rozhodnutí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 15. března 2018 (2) o návrhu rozhodnutí,

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (3) („nařízení o rybolovu NNN“), a zejména na čl. 8 odst. 8 uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (3) („nařízení o rybolovu NNN“), a zejména na čl. 8 odst. 8 uvedeného nařízení,

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 2 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro rozvoj (A8-0055/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro rozvoj (A8-0055/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že dohoda o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a Komorským svazem (dále jen „Komory“) stanoví, že kterákoli ze stran může dohodu ukončit v případě závažných okolností, jako je nedodržení závazků přijatých stranami v oblasti boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (dále jen „rybolov NNN“); |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dohoda o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a Komorským svazem (dále jen „Komory“) stanoví, že kterákoli ze stran může dohodu ukončit v případě závažných okolností, jako je nedodržení závazků přijatých stranami v oblasti boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (dále jen „rybolov NNN“);

| B. | vzhledem k tomu, že nezákonný rybolov je jednou z největších hrozeb pro světové mořské zdroje, neboť decimuje populace ryb, ničí mořské prostředí, nespravedlivě znevýhodňuje poctivé rybáře a ničí živobytí pobřežních komunit, zejména v rozvojových zemích; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že nezákonný rybolov je jednou z největších hrozeb pro světové mořské zdroje, neboť decimuje populace ryb, ničí mořské prostředí, nespravedlivě znevýhodňuje poctivé rybáře a ničí živobytí pobřežních komunit, zejména v rozvojových zemích;

| C. | vzhledem k tomu, že EU by se měla všemi možnými způsoby snažit zajistit, aby dohody o udržitelném rybolovu uzavírané s třetími zeměmi byly přínosné jak pro EU, tak i pro dotyčné třetí země a jejich místní populace a odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že EU by se měla všemi možnými způsoby snažit zajistit, aby dohody o udržitelném rybolovu uzavírané s třetími zeměmi byly přínosné jak pro EU, tak i pro dotyčné třetí země a jejich místní populace a odvětví rybolovu;

| D. | vzhledem k tomu, že hlavním cílem protokolu k dohodě o partnerství mezi Evropským společenstvím a Komorskou unií v odvětví rybolovu bylo posílit spolupráci mezi EU a Komorami v zájmu obou stran prostřednictvím zavedení rámce pro partnerství, jehož cílem je rozvíjet udržitelný rybolov při současném využívání rybolovných zdrojů udržitelným způsobem v komorské výlučné hospodářské zóně, jakož i zajistit přiměřený podíl dostupných přebytečných zdrojů ryb odpovídající zájmům loďstev EU; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že hlavním cílem protokolu k dohodě o partnerství mezi Evropským společenstvím a Komorskou unií v odvětví rybolovu bylo posílit spolupráci mezi EU a Komorami v zájmu obou stran prostřednictvím zavedení rámce pro partnerství, jehož cílem je rozvíjet udržitelný rybolov při současném využívání rybolovných zdrojů udržitelným způsobem v komorské výlučné hospodářské zóně, jakož i zajistit přiměřený podíl dostupných přebytečných zdrojů ryb odpovídající zájmům loďstev EU;

| E. | vzhledem k tomu, že první dohoda o rybolovu uzavřená mezi EHS a Komorami pochází z roku 1988, a vzhledem k tomu, že loďstvům členských států EHS/Unie byl od té doby poskytován přístup k možnostem rybolovu v rámci řady prováděcích protokolů; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že první dohoda o rybolovu uzavřená mezi EHS a Komorami pochází z roku 1988, a vzhledem k tomu, že loďstvům členských států EHS/Unie byl od té doby poskytován přístup k možnostem rybolovu v rámci řady prováděcích protokolů;

| F. | vzhledem k tomu, že podle zprávy UNCTAD s názvem „Vývoz ryb a hospodářský rozvoj nejméně rozvinutých zemí“nepokročila odvětvová spolupráce nad rámec naprosto základní spolupráce a má jen velmi malý dopad na odvětví rybolovu, podmínky vykládek, kontrolu a dohled, vědecký rozvoj nebo odbornou technickou přípravu rybářů a pozorovatelů; vzhledem k tomu, že cena, kterou EU platí Komorám za tunu ryb (tuňáka), činí přibližně 15 % odhadované velkoobchodní ceny za tunu; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že podle zprávy UNCTAD s názvem „Vývoz ryb a hospodářský rozvoj nejméně rozvinutých zemí“nepokročila odvětvová spolupráce nad rámec naprosto základní spolupráce a má jen velmi malý dopad na odvětví rybolovu, podmínky vykládek, kontrolu a dohled, vědecký rozvoj nebo odbornou technickou přípravu rybářů a pozorovatelů; vzhledem k tomu, že cena, kterou EU platí Komorám za tunu ryb (tuňáka), činí přibližně 15 % odhadované velkoobchodní ceny za tunu;

| G. | vzhledem k tomu, že dne 1. října 2015 bylo Komorám oznámeno, že mohou být označeny za nespolupracující třetí zemi z toho důvodu, že nevykonávají dostatečnou kontrolu plavidel registrovaných pod komorskou vlajkou; vzhledem k tomu, že poté, co byla země v květnu 2017 označena jako nespolupracující země a v červenci 2017 jako taková uvedena na seznamu ze strany EU, jež jí udělila „červenou kartu“, stále nepřijala nápravná opatření nezbytná k vyřešení zjištěných problémů a k boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že dne 1. října 2015 bylo Komorám oznámeno, že mohou být označeny za nespolupracující třetí zemi z toho důvodu, že nevykonávají dostatečnou kontrolu plavidel registrovaných pod komorskou vlajkou; vzhledem k tomu, že poté, co byla země v květnu 2017 označena jako nespolupracující země a v červenci 2017 jako taková uvedena na seznamu ze strany EU, jež jí udělila „červenou kartu“, stále nepřijala nápravná opatření nezbytná k vyřešení zjištěných problémů a k boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu;

| H. | vzhledem k tomu, že předchozí protokol k dohodě o rybolovu s Komorami skončil dne 30. prosince 2016 a nebyl obnoven, protože Komory nedokázaly přijmout žádné závazky v boji proti rybolovu NNN; vzhledem k tomu, že na tento protokol byly přiděleny finanční prostředky ve výši 600 000 EUR ročně, z nichž 300 000 EUR bylo vyčleněno na podporu politiky rybolovu Komor, aby se podpořila udržitelnost a řádné řízení rybolovných zdrojů ve vodách této země; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že předchozí protokol k dohodě o rybolovu s Komorami skončil dne 30. prosince 2016 a nebyl obnoven, protože Komory nedokázaly přijmout žádné závazky v boji proti rybolovu NNN; vzhledem k tomu, že na tento protokol byly přiděleny finanční prostředky ve výši 600 000 EUR ročně, z nichž 300 000 EUR bylo vyčleněno na podporu politiky rybolovu Komor, aby se podpořila udržitelnost a řádné řízení rybolovných zdrojů ve vodách této země;

| I. | vzhledem k tomu, že EU je pevně odhodlána bojovat proti nezákonnému rybolovu a jakékoli formě podnikání, která z něj vychází, a že tento závazek je stanoven v nařízení o rybolovu NNN; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že EU je pevně odhodlána bojovat proti nezákonnému rybolovu a jakékoli formě podnikání, která z něj vychází, a že tento závazek je stanoven v nařízení o rybolovu NNN;

| J. | vzhledem k tomu, že EU a její členské státy uskutečňují spolupráci s Komorami v několika odvětvích; vzhledem k tomu, že vypovězení dohody o partnerství v oblasti rybolovu ze strany EU může být odvoláno (pokud budou přijata nezbytná nápravná opatření), a vzhledem k tomu, že vypovězení této dohody nevylučuje budoucí jednání o jiné dohodě nebo jiné formě partnerství v odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že EU a její členské státy uskutečňují spolupráci s Komorami v několika odvětvích; vzhledem k tomu, že vypovězení dohody o partnerství v oblasti rybolovu ze strany EU může být odvoláno (pokud budou přijata nezbytná nápravná opatření), a vzhledem k tomu, že vypovězení této dohody nevylučuje budoucí jednání o jiné dohodě nebo jiné formě partnerství v odvětví rybolovu;

| K. | vzhledem k tomu, že boj proti rybolovu NNN nezávisí pouze na identifikaci nespolupracujících třetích zemí, ale naopak vyžaduje, aby byly nalezeny způsoby nápravy situací, které se objevily; vzhledem k tomu, že pokud Komory neobdrží vnější pomoc, nebudou schopny zlepšit svou politiku správy moří zejména v oblasti řízení rybolovných zdrojů, a to i pokud jde o podmínky vykládek, kapacitu v oblasti sledování a kontroly, vědecký rozvoj a technickou odbornou přípravu rybářů a pozorovatelů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že boj proti rybolovu NNN nezávisí pouze na identifikaci nespolupracujících třetích zemí, ale naopak vyžaduje, aby byly nalezeny způsoby nápravy situací, které se objevily; vzhledem k tomu, že pokud Komory neobdrží vnější pomoc, nebudou schopny zlepšit svou politiku správy moří zejména v oblasti řízení rybolovných zdrojů, a to i pokud jde o podmínky vykládek, kapacitu v oblasti sledování a kontroly, vědecký rozvoj a technickou odbornou přípravu rybářů a pozorovatelů;

| L. | vzhledem k tomu, že Agenda pro udržitelný rozvoj do roku 2030 a cíle udržitelného rozvoje zahrnují poprvé cíl týkající se zachování a udržitelného využívání moří a mořských zdrojů (14. cíl); |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že Agenda pro udržitelný rozvoj do roku 2030 a cíle udržitelného rozvoje zahrnují poprvé cíl týkající se zachování a udržitelného využívání moří a mořských zdrojů (14. cíl);

| 1. | vyjadřuje politování nad tím, že Komory nepřijaly potřebná nápravná opatření k vyřešení zjištěných problémů a k boji proti rybolovu NNN, a to navzdory tomu, že je EU varovala; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná význam účinné kontroly státu vlajky, jejíž absence je hlavní příčinou rybolovu NNN; domnívá se, že by Komory měly plnit své závazky podle mezinárodního práva, pokud jde o dohled a kontrolu nad plavidly plujícími pod jejich vlajkou; je pevně přesvědčen, že tato absence dohledu a povolování rybolovu umožňuje těmto plavidlům beztrestně se dopouštět rybolovu NNN; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zastává názor, že Komory by měly nadále spolupracovat s EU a využít této příležitosti k tomu, aby zavedly opatření nezbytná pro zlepšení své schopnosti řešit nezákonný rybolov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odsuzuje skutečnost, že za téměř 30 let dohod o rybolovu mezi EU a Komorami, které obsahovaly složku zaměřenou na spolupráci a podporu rozvoje komorského odvětví rybolovu, nebylo možné dosáhnout hmatatelnějších výsledků v oblasti rozvoje tohoto odvětví, a to ani v oblastech, jako jsou kapacita v oblasti sledování a kontroly, vědecký vývoj a technická odborná příprava rybářů a pozorovatelů; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že dostupné nástroje rozvojové spolupráce, zejména Evropský rozvojový fond (ERF), musí být účinněji propojeny s celkovou podporou rozvoje kapacit v odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná, že Komory mají na základě dohody o partnerství v oblasti rybolovu podepsané s EU a dalších mezinárodních nástrojů, jakož i v rámci pro plnění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a cílů udržitelného rozvoje povinnost dodržovat zásady řádné správy v odvětví rybolovu a zodpovědného rybolovu, zachovávat populace ryb a chránit mořský ekosystém ve své výlučné ekonomické zóně; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že je nutné bojovat proti rybolovu NNN na celém světě a vytvořit pobídky pro státy, aby braly svou odpovědnost vážně a provedly nezbytné reformy svých odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | trvá na tom, že boj proti rybolovu NNN nesmí záviset výlučně na identifikaci nespolupracujících třetích zemí a že pro skutečný boj proti nezákonnému rybolovu ve všech jeho formách je nezbytné nalézt způsoby, jak pomoci zemím, zejména malým ostrovním rozvojovým zemím jako jsou Komory, aby mohly změnit svou politiku správy moří; |
| --- | --- |

8.

| 9. | souhlasí s Komisí a Radou, že je potřebné uplatnit opatření uvedená v čl. 38 odst. 8 nařízení o rybolovu NNN o vypovězení jakékoli platné dvoustranné dohody o rybolovu s Komorami, která stanoví ukončení této dohody v případě, že nejsou dodrženy závazky přijaté danou třetí zemí, pokud jde o boj proti rybolovu NNN; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bere na vědomí další důsledky uvedené v čl. 38 odst. 8 nařízení o rybolovu NNN, týkající se mimo jiné zákazů nájmu, výměny vlajky a soukromých ujednání; |
| --- | --- |

10.

| 11. | trvá však na tom, že toto vypovězení nesmí znamenat konec spolupráce mezi EU a Komorami v odvětví rybolovu; naléhavě žádá Komisi, aby se snažila zajistit, aby mohl být tento vztah co nejdříve obnoven, a to na základě předpokladu, že za zásadní pro rozvoj země budou považovány rybářské komunity a drobný tradiční rybolov a že by za tímto účelem měly být podporovány investice a technická pomoc v následujících oblastech:






  — | systém správy a řízení rybolovu, právní předpisy, institucionální struktura, budování kapacit pro lidské zdroje (rybáře, vědce, kontrolory a další) a zvyšování obchodní a kulturní hodnoty tradičních komorských lovných zařízení a ryb; |
| --- | --- | --- |

11.

—

systém správy a řízení rybolovu, právní předpisy, institucionální struktura, budování kapacit pro lidské zdroje (rybáře, vědce, kontrolory a další) a zvyšování obchodní a kulturní hodnoty tradičních komorských lovných zařízení a ryb;

| — | kapacity, pokud jde o sledování a vědecké posuzování, ochranu pobřeží, kontrolu, dohled a kontrolu kvality; |
| --- | --- |

—

kapacity, pokud jde o sledování a vědecké posuzování, ochranu pobřeží, kontrolu, dohled a kontrolu kvality;

| — | vytvoření zařízení pro chlazení, distribuci a zpracování ryb; |
| --- | --- |

—

vytvoření zařízení pro chlazení, distribuci a zpracování ryb;

| — | výstavba a modernizace infrastruktury pro vykládku a bezpečnostní infrastruktury přístavů a přístavišť; |
| --- | --- |

—

výstavba a modernizace infrastruktury pro vykládku a bezpečnostní infrastruktury přístavů a přístavišť;

| — | obnova komorského drobného loďstva s cílem zlepšit jeho bezpečnost, schopnost zůstávat na moři a rybolovnou kapacitu; |
| --- | --- |

—

obnova komorského drobného loďstva s cílem zlepšit jeho bezpečnost, schopnost zůstávat na moři a rybolovnou kapacitu;

| 12. | požaduje začlenění doložky, podle které by v případě, že Komory odstraní své nedostatky, byl postup zastaven a červená karta by byla zrušena, což by umožnilo návrat flotily EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá Komisi, aby přijala příslušná opatření pro obnovení normálního stavu tím, že zlepší účinnost opatření pro boj proti rybolovu NNN a umožní flotile EU vrátit se do rybolovné oblasti, jakmile budou znovu sjednány podmínky nového protokolu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá Komisi a Radu, aby v rámci svých pravomocí Parlament v plném rozsahu neprodleně informovaly o případném dalším vývoji v tomto procesu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států a Komorského svazu. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Úř. věst. L 290, 20.10.2006, s. 7.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0082.

(3)  Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/119

---

P8_TA(2018)0090

Situace v Sýrii

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o situaci v Sýrii (2018/2626(RSP))

(2019/C 162/14)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Sýrii, zejména na usnesení ze dne 18. května 2017 o strategii EU pro Sýrii (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Sýrii, zejména na usnesení ze dne 18. května 2017 o strategii EU pro Sýrii (1),

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948 a na další úmluvy a nástroje OSN týkající se lidských práv, včetně Úmluvy OSN o právech dítěte, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948 a na další úmluvy a nástroje OSN týkající se lidských práv, včetně Úmluvy OSN o právech dítěte,

| — | s ohledem na Ženevské úmluvy z roku 1949 a na jejich dodatkové protokoly, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Ženevské úmluvy z roku 1949 a na jejich dodatkové protokoly,

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Federiky Mogheriniové o Sýrii, zejména na prohlášení ze dne 9. července 2017 o příměří v Sýrii, 25. listopadu 2017 o konferenci syrské opozice v Rijádu a 23. února 2018 o masakru ve východním předměstí Ghúta, a na její vyjádření při příjezdu na zasedání Rady pro zahraniční věci, které se konalo dne 26. února 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Federiky Mogheriniové o Sýrii, zejména na prohlášení ze dne 9. července 2017 o příměří v Sýrii, 25. listopadu 2017 o konferenci syrské opozice v Rijádu a 23. února 2018 o masakru ve východním předměstí Ghúta, a na její vyjádření při příjezdu na zasedání Rady pro zahraniční věci, které se konalo dne 26. února 2018,

| — | s ohledem na společné prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Federiky Mogheriniové a komisaře Stylianidese ze dne 3. října 2017 o nedávných útocích v Sýrii a na jejich prohlášení ze dne 20. února 2018 o humanitární situaci ve východní Ghútě a v syrské provincii Idlib a ze dne 6. března 2018 o situaci ve východní Ghútě a v jiných částech Sýrie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Federiky Mogheriniové a komisaře Stylianidese ze dne 3. října 2017 o nedávných útocích v Sýrii a na jejich prohlášení ze dne 20. února 2018 o humanitární situaci ve východní Ghútě a v syrské provincii Idlib a ze dne 6. března 2018 o situaci ve východní Ghútě a v jiných částech Sýrie,

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Federiky Mogheriniové, které učinila na plenárním zasedání EP dne 6. února 2018, o stavu lidských práv v Turecku a o situaci v syrském Afrínu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Federiky Mogheriniové, které učinila na plenárním zasedání EP dne 6. února 2018, o stavu lidských práv v Turecku a o situaci v syrském Afrínu,

| — | ohledem na rozhodnutí Rady 2011/273/SZBP ze dne 9. května 2011 o omezujících opatřeních EU proti Sýrii (2) a na závěry Rady ze dne 26. února 2018 ohledně přidání dalších dvou ministrů na sankční seznam, |
| --- | --- |

—

ohledem na rozhodnutí Rady 2011/273/SZBP ze dne 9. května 2011 o omezujících opatřeních EU proti Sýrii (2) a na závěry Rady ze dne 26. února 2018 ohledně přidání dalších dvou ministrů na sankční seznam,

| — | s ohledem na společné sdělení Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Evropskému parlamentu a Radě ze dne 14. března 2017 s názvem „Základní prvky strategie EU pro Sýrii“(JOIN(2017)0011) a na závěry Rady o Sýrii ze dne 3. dubna 2017, které společně vytvářejí novou strategii EU pro Sýrii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné sdělení Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Evropskému parlamentu a Radě ze dne 14. března 2017 s názvem „Základní prvky strategie EU pro Sýrii“(JOIN(2017)0011) a na závěry Rady o Sýrii ze dne 3. dubna 2017, které společně vytvářejí novou strategii EU pro Sýrii,

| — | s ohledem na prohlášení, které dne 5. dubna 2017 vydali spolupředsedové konference konané pod názvem „Podpora budoucnosti Sýrie a okolního regionu“, a na předchozí konference věnované situaci v Sýrii, které byly uspořádány v Londýně, Kuvajtu, Berlíně a v Helsinkách, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení, které dne 5. dubna 2017 vydali spolupředsedové konference konané pod názvem „Podpora budoucnosti Sýrie a okolního regionu“, a na předchozí konference věnované situaci v Sýrii, které byly uspořádány v Londýně, Kuvajtu, Berlíně a v Helsinkách,

| — | s ohledem na prohlášení vysokého komisaře OSN pro lidská práva Zaída Raáda Zaída Husajna o situaci v Sýrii adresovaná Radě pro lidská práva v Ženevě, zejména na prohlášení z 26. února 2018 a 2. března 2018, a na jeho informace o aktuální činnosti jeho úřadu a nejnovějším vývoji stavu lidských práv, které osobně poskytl dne 7. března 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysokého komisaře OSN pro lidská práva Zaída Raáda Zaída Husajna o situaci v Sýrii adresovaná Radě pro lidská práva v Ženevě, zejména na prohlášení z 26. února 2018 a 2. března 2018, a na jeho informace o aktuální činnosti jeho úřadu a nejnovějším vývoji stavu lidských práv, které osobně poskytl dne 7. března 2018,

| — | s ohledem na prohlášení mluvčího generálního tajemníka OSN z 20. a 24. února 2018 o východní Ghútě v Syrské arabské republice, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení mluvčího generálního tajemníka OSN z 20. a 24. února 2018 o východní Ghútě v Syrské arabské republice,

| — | s ohledem na Chartu Organizace spojených národů a na všechny úmluvy OSN, jichž je Sýrie smluvní stranou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Chartu Organizace spojených národů a na všechny úmluvy OSN, jichž je Sýrie smluvní stranou,

| — | s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN o Sýrii, zejména na rezoluci č. 2254 (2015) ze dne 18. prosince 2015, rezoluci č. 2393 (2017) ze dne 19. prosince 2017 o povolení přepravy humanitární pomoci do Sýrie přes státní hranice a frontové linie a na rezoluci č. 2401 (2018) ze dne 24. února 2018 o třicetidenním příměří v Sýrii pro účely poskytování humanitární pomoci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN o Sýrii, zejména na rezoluci č. 2254 (2015) ze dne 18. prosince 2015, rezoluci č. 2393 (2017) ze dne 19. prosince 2017 o povolení přepravy humanitární pomoci do Sýrie přes státní hranice a frontové linie a na rezoluci č. 2401 (2018) ze dne 24. února 2018 o třicetidenním příměří v Sýrii pro účely poskytování humanitární pomoci,

| — | s ohledem na zprávy nezávislé mezinárodní vyšetřovací komise pro Syrskou arabskou republiku, která byla zřízena Radou OSN pro lidská práva, a na rezoluce Rady OSN pro lidská práva týkající se Syrské arabské republiky, zejména na zprávu ze dne 5. března 2018 o zhoršování stavu lidských práv ve východní Ghútě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy nezávislé mezinárodní vyšetřovací komise pro Syrskou arabskou republiku, která byla zřízena Radou OSN pro lidská práva, a na rezoluce Rady OSN pro lidská práva týkající se Syrské arabské republiky, zejména na zprávu ze dne 5. března 2018 o zhoršování stavu lidských práv ve východní Ghútě,

| — | s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN A-71/248 ze dne 21. prosince 2016 o mezinárodním, nestranném a nezávislém mechanismu na pomoc při vyšetřování a stíhání osob odpovědných v souladu s mezinárodním právem za nejvážnější zločiny spáchané v Syrské arabské republice od března 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN A-71/248 ze dne 21. prosince 2016 o mezinárodním, nestranném a nezávislém mechanismu na pomoc při vyšetřování a stíhání osob odpovědných v souladu s mezinárodním právem za nejvážnější zločiny spáchané v Syrské arabské republice od března 2011,

| — | s ohledem na Římský statut a zakládající dokumenty Mezinárodního soudního dvora a na tribunály ad hoc, včetně Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii, Mezinárodního trestního tribunálu pro Rwandu a Zvláštního tribunálu pro Libanon, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Římský statut a zakládající dokumenty Mezinárodního soudního dvora a na tribunály ad hoc, včetně Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii, Mezinárodního trestního tribunálu pro Rwandu a Zvláštního tribunálu pro Libanon,

| — | s ohledem na Memorandum o vytvoření zón deeskalace v Syrské arabské republice, které dne 6. května 2017 podepsaly Írán, Rusko a Turecko, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Memorandum o vytvoření zón deeskalace v Syrské arabské republice, které dne 6. května 2017 podepsaly Írán, Rusko a Turecko,

| — | s ohledem na zprávu Populačního fondu OSN „Hlasy ze Sýrie 2018 – Závěry posuzování humanitárních potřeb“z roku 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Populačního fondu OSN „Hlasy ze Sýrie 2018 – Závěry posuzování humanitárních potřeb“z roku 2017,

| — | s ohledem na prohlášení Carnegie Middle East Center ze dne 5. března 2018 o údajné schůzce vedoucího syrského úřadu národní bezpečnosti Aliho Mamlúka, kterého Unie vede na svém seznamu osob podléhajících sankcím, s italským ministrem vnitra a ředitelem Agentury pro informace a vnější bezpečnost v Římě, což je hrubým porušením rozhodnutí Rady 2011/273/SZBP ze dne 9. května 2011 o omezujících opatřeních vůči Sýrii; |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Carnegie Middle East Center ze dne 5. března 2018 o údajné schůzce vedoucího syrského úřadu národní bezpečnosti Aliho Mamlúka, kterého Unie vede na svém seznamu osob podléhajících sankcím, s italským ministrem vnitra a ředitelem Agentury pro informace a vnější bezpečnost v Římě, což je hrubým porušením rozhodnutí Rady 2011/273/SZBP ze dne 9. května 2011 o omezujících opatřeních vůči Sýrii;

| — | s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že sedmiletý konflikt v Sýrii navzdory několika mezinárodním pokusům dosáhnout příměří a položit základ pro diplomatické řešení dále pokračuje; vzhledem k tomu, že humanitární situace v zemi proto zůstává katastrofální; vzhledem k tomu, že 13 milionů lidí, z toho 6 milionů dětí, podle evidence potřebuje nějakou formu humanitární pomoci; vzhledem k tomu, že 6,1 milionu osob je vnitřně vysídleno, 3 miliony civilistů žijí v obležených oblastech a více než 5 milionů je v sousedních zemích evidováno jako syrští uprchlíci; vzhledem k tomu, že v konfliktu již zahynulo nejméně 400 000 obyvatel Sýrie; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že sedmiletý konflikt v Sýrii navzdory několika mezinárodním pokusům dosáhnout příměří a položit základ pro diplomatické řešení dále pokračuje; vzhledem k tomu, že humanitární situace v zemi proto zůstává katastrofální; vzhledem k tomu, že 13 milionů lidí, z toho 6 milionů dětí, podle evidence potřebuje nějakou formu humanitární pomoci; vzhledem k tomu, že 6,1 milionu osob je vnitřně vysídleno, 3 miliony civilistů žijí v obležených oblastech a více než 5 milionů je v sousedních zemích evidováno jako syrští uprchlíci; vzhledem k tomu, že v konfliktu již zahynulo nejméně 400 000 obyvatel Sýrie;

| B. | vzhledem k tomu, že Idlib, východní Ghúta, Jarmúk, Fú'a Kafrája a další oblasti a města již dlouho čelí blokádám, které mají vážné dopady na civilní obyvatelstvo, a vojenská ofenzíva a bombardování, jimiž syrský režim za pomoci Ruska a Íránu útočí proti vlastnímu obyvatelstvu, znemožňují, aby byla těmto oblastem soustavně poskytována humanitární pomoc; vzhledem k tomu, že ozbrojené síly syrského režimu a jeho spojenců již pět let obléhají východní Ghútu, kde jsou civilisté včetně dětí stejně jako školy a lékařská zařízení terčem leteckého bombardování, ostřelování a chemických útoků, jež mají v této oblasti na svědomí stovky obětí; vzhledem k tomu, že teroristické skupiny ve východní Ghútě jsou obviňovány z ostřelování civilních oblastí Damašku; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Idlib, východní Ghúta, Jarmúk, Fú'a Kafrája a další oblasti a města již dlouho čelí blokádám, které mají vážné dopady na civilní obyvatelstvo, a vojenská ofenzíva a bombardování, jimiž syrský režim za pomoci Ruska a Íránu útočí proti vlastnímu obyvatelstvu, znemožňují, aby byla těmto oblastem soustavně poskytována humanitární pomoc; vzhledem k tomu, že ozbrojené síly syrského režimu a jeho spojenců již pět let obléhají východní Ghútu, kde jsou civilisté včetně dětí stejně jako školy a lékařská zařízení terčem leteckého bombardování, ostřelování a chemických útoků, jež mají v této oblasti na svědomí stovky obětí; vzhledem k tomu, že teroristické skupiny ve východní Ghútě jsou obviňovány z ostřelování civilních oblastí Damašku;

| C. | vzhledem k tomu, že situace ve východní Ghútě je natolik kritická, že ji generální tajemník OSN António Guterres označil za „peklo na zemi“; vzhledem k tomu, že obyvatelům východní Ghúty odříznutým blokádou nemohla být dopravena žádná pomoc již od 14. února 2018, kdy se do oblasti dostal jediný konvoj, který přivezl pomoc pouhým 7 200 osobám z celkových 400 000 obyvatel; vzhledem k tomu, že dne 5. března 2018 se do Dumy konečně dostal humanitární konvoj OSN s pomocí pro 27 500 lidí, kteří potřebovali potraviny, léky a zdravotnický materiál; vzhledem k tomu, že syrský režim odebral z tohoto konvoje životně důležité zdravotnické potřeby; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že situace ve východní Ghútě je natolik kritická, že ji generální tajemník OSN António Guterres označil za „peklo na zemi“; vzhledem k tomu, že obyvatelům východní Ghúty odříznutým blokádou nemohla být dopravena žádná pomoc již od 14. února 2018, kdy se do oblasti dostal jediný konvoj, který přivezl pomoc pouhým 7 200 osobám z celkových 400 000 obyvatel; vzhledem k tomu, že dne 5. března 2018 se do Dumy konečně dostal humanitární konvoj OSN s pomocí pro 27 500 lidí, kteří potřebovali potraviny, léky a zdravotnický materiál; vzhledem k tomu, že syrský režim odebral z tohoto konvoje životně důležité zdravotnické potřeby;

| D. | vzhledem k tomu, že dne 24. února 2018 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci č. 2401, v níž vyzvala všechny strany konfliktu, aby okamžitě zastavily boje nejméně na souvislé období 30 dnů, aby bylo možné v souladu s příslušným mezinárodním právem bezpečně a bez překážek doručovat humanitární pomoc a provádět evakuaci nemocných v kritickém stavu a raněných; vzhledem k tomu, že ozbrojené síly syrského režimu ani íránské jednotky rezoluci Rady bezpečnosti č. 2401 neuplatňují, ačkoli je k tomu mezinárodní společenství opakovaně vyzvalo; vzhledem k tomu, že armáda používá výraz „osvobození“regionu jako záminku k dalším útokům na civilní obyvatelstvo; vzhledem k tomu, že Rusko v uplynulých letech vetovalo jedenáct rezolucí Rady bezpečnosti OSN, mezi nimiž byla i rezoluce usilující o obnovení společného vyšetřovacího mechanismu OPCW–OSN z listopadu 2017, a aktivně se snaží omezit obsah rezolucí; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dne 24. února 2018 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci č. 2401, v níž vyzvala všechny strany konfliktu, aby okamžitě zastavily boje nejméně na souvislé období 30 dnů, aby bylo možné v souladu s příslušným mezinárodním právem bezpečně a bez překážek doručovat humanitární pomoc a provádět evakuaci nemocných v kritickém stavu a raněných; vzhledem k tomu, že ozbrojené síly syrského režimu ani íránské jednotky rezoluci Rady bezpečnosti č. 2401 neuplatňují, ačkoli je k tomu mezinárodní společenství opakovaně vyzvalo; vzhledem k tomu, že armáda používá výraz „osvobození“regionu jako záminku k dalším útokům na civilní obyvatelstvo; vzhledem k tomu, že Rusko v uplynulých letech vetovalo jedenáct rezolucí Rady bezpečnosti OSN, mezi nimiž byla i rezoluce usilující o obnovení společného vyšetřovacího mechanismu OPCW–OSN z listopadu 2017, a aktivně se snaží omezit obsah rezolucí;

| E. | zdůrazňuje, že tyto útoky a válečná taktika spočívající v obléhání obydlených oblastí s cílem vyhladovět civilní obyvatelstvo, stejně jako násilné vyhánění obyvatelstva za účelem demografických změn jsou jednoznačně v rozporu s mezinárodním humanitárním právem; vzhledem k tomu, že bránění evakuaci a poskytování humanitární pomoci a lékařské péče je v příkrém rozporu s mezinárodním humanitárním právem a s řadou rezolucí Rady bezpečnosti OSN; |
| --- | --- |

E.

zdůrazňuje, že tyto útoky a válečná taktika spočívající v obléhání obydlených oblastí s cílem vyhladovět civilní obyvatelstvo, stejně jako násilné vyhánění obyvatelstva za účelem demografických změn jsou jednoznačně v rozporu s mezinárodním humanitárním právem; vzhledem k tomu, že bránění evakuaci a poskytování humanitární pomoci a lékařské péče je v příkrém rozporu s mezinárodním humanitárním právem a s řadou rezolucí Rady bezpečnosti OSN;

| F. | vzhledem k tomu, že svou operací „Olivová ratolest“v provincii Afrín, ovládané kurdskými jednotkami, vneslo Turecko do syrského konfliktu novou dimenzi, která vyvolává další obavy ohledně zhoršování humanitární situace a negativního vlivu na křehkou vnitřní rovnováhu v Sýrii a na snahy o vyřešení konfliktu diplomatickou cestou; zdůrazňuje, že již byly zveřejněny zprávy o velkém počtu civilních obětí a že v ohrožení života jsou i další stovky civilistů; vzhledem k tomu, že tyto obavy jednoznačně vyjádřila místopředsedkyně, vysoká představitelka ve svém prohlášení vydaném jménem EU, v němž vyzvala tureckou vládu, aby tuto ofenzivu zastavila, a poukázala zejména na to, že je nutné se soustředit na zneškodnění teroristických organizací uvedených na seznamu OSN; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že svou operací „Olivová ratolest“v provincii Afrín, ovládané kurdskými jednotkami, vneslo Turecko do syrského konfliktu novou dimenzi, která vyvolává další obavy ohledně zhoršování humanitární situace a negativního vlivu na křehkou vnitřní rovnováhu v Sýrii a na snahy o vyřešení konfliktu diplomatickou cestou; zdůrazňuje, že již byly zveřejněny zprávy o velkém počtu civilních obětí a že v ohrožení života jsou i další stovky civilistů; vzhledem k tomu, že tyto obavy jednoznačně vyjádřila místopředsedkyně, vysoká představitelka ve svém prohlášení vydaném jménem EU, v němž vyzvala tureckou vládu, aby tuto ofenzivu zastavila, a poukázala zejména na to, že je nutné se soustředit na zneškodnění teroristických organizací uvedených na seznamu OSN;

| G. | vzhledem k tomu, že násilnosti páchané během syrského konfliktu Assadovým režimem, jeho spojenci a teroristickými skupinami zahrnují cílené a plošné útoky na civilisty, mimo jiné i chemickými zbraněmi, mimosoudní zabíjení, mučení a špatné zacházení, násilná zmizení, hromadné a svévolné zatýkání, kolektivní tresty, útoky na zdravotnické pracovníky a bránění v přístupu k potravinám, vodě a lékařské pomoci; vzhledem k tomu, že tyto zločiny zůstávají nepotrestány; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že násilnosti páchané během syrského konfliktu Assadovým režimem, jeho spojenci a teroristickými skupinami zahrnují cílené a plošné útoky na civilisty, mimo jiné i chemickými zbraněmi, mimosoudní zabíjení, mučení a špatné zacházení, násilná zmizení, hromadné a svévolné zatýkání, kolektivní tresty, útoky na zdravotnické pracovníky a bránění v přístupu k potravinám, vodě a lékařské pomoci; vzhledem k tomu, že tyto zločiny zůstávají nepotrestány;

| H. | vzhledem k tomu, že ISIS/Dá‘iš a jiné džihádistické skupiny páchají obrovská zvěrstva, včetně brutálních poprav a sexuálního násilí, únosů, mučení, nucených konverzí a zotročování žen a dívek, a vážně porušují mezinárodní právo; vzhledem k tomu, že pro teroristické útoky jsou verbovány a využívány děti; vzhledem k vážným obavám, že v oblastech ovládaných teroristy jsou civilisté používáni jako lidské štíty; vzhledem k tomu, že tyto zločiny představují válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a zločiny genocidy; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že ISIS/Dá‘iš a jiné džihádistické skupiny páchají obrovská zvěrstva, včetně brutálních poprav a sexuálního násilí, únosů, mučení, nucených konverzí a zotročování žen a dívek, a vážně porušují mezinárodní právo; vzhledem k tomu, že pro teroristické útoky jsou verbovány a využívány děti; vzhledem k vážným obavám, že v oblastech ovládaných teroristy jsou civilisté používáni jako lidské štíty; vzhledem k tomu, že tyto zločiny představují válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a zločiny genocidy;

| I. | vzhledem k tomu, že v současné situaci je demokratická opozice oslabená a civilisté jsou v bezvýchodné situaci, sevřeni mezi džihádistickými teroristy a islámskými fundamentalisty na jedné straně a stoupenci Assadova režimu na straně druhé; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že v současné situaci je demokratická opozice oslabená a civilisté jsou v bezvýchodné situaci, sevřeni mezi džihádistickými teroristy a islámskými fundamentalisty na jedné straně a stoupenci Assadova režimu na straně druhé;

| J. | vzhledem k tomu, dne 26. února 2018 Rada s ohledem na závažnost situace v zemi rozšířila seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření EU, o ministra průmyslu a ministra informací syrské vlády; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, dne 26. února 2018 Rada s ohledem na závažnost situace v zemi rozšířila seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření EU, o ministra průmyslu a ministra informací syrské vlády;

| K. | vzhledem k tomu, že je povinností mezinárodního společenství a jednotlivých států stíhat osoby odpovědné za porušování mezinárodních lidskoprávních norem a humanitárního práva, ke kterému došlo v průběhu syrského konfliktu, mimo jiné tím, že vedle vnitrostátního práva uplatní princip univerzální jurisdikce; vzhledem k tomu, že to lze učinit buď na základě stávajících vnitrostátních a mezinárodních prostředků, včetně vnitrostátních soudů a mezinárodních tribunálů, nebo v rámci mezinárodních trestních tribunálů ad hoc, které budou případně zřízeny; vzhledem k tomu, že kromě této osobní trestní odpovědnosti mohou být za určitých podmínek stíhány rovněž státy, které porušují své závazky plynoucí z mezinárodních smluv a úmluv v jurisdikci Mezinárodního soudního dvora včetně Úmluvy proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání z roku 1984 a Úmluvy o zabránění a trestání zločinu genocidia z roku 1948; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že je povinností mezinárodního společenství a jednotlivých států stíhat osoby odpovědné za porušování mezinárodních lidskoprávních norem a humanitárního práva, ke kterému došlo v průběhu syrského konfliktu, mimo jiné tím, že vedle vnitrostátního práva uplatní princip univerzální jurisdikce; vzhledem k tomu, že to lze učinit buď na základě stávajících vnitrostátních a mezinárodních prostředků, včetně vnitrostátních soudů a mezinárodních tribunálů, nebo v rámci mezinárodních trestních tribunálů ad hoc, které budou případně zřízeny; vzhledem k tomu, že kromě této osobní trestní odpovědnosti mohou být za určitých podmínek stíhány rovněž státy, které porušují své závazky plynoucí z mezinárodních smluv a úmluv v jurisdikci Mezinárodního soudního dvora včetně Úmluvy proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání z roku 1984 a Úmluvy o zabránění a trestání zločinu genocidia z roku 1948;

| L. | vzhledem k tomu, že Evropská unie nepřestává usilovat o úspěšné uzavření jednání probíhajících pod záštitou zvláštního vyslance OSN pro Sýrii, označovaných jako ženevský proces; vzhledem k tomu, že EU nadále tento proces podporuje, mimo jiné i pořádáním druhé bruselské konference o podpoře budoucnosti Sýrie a okolního regionu, která má proběhnout ve dnech 24. a 25. dubna 2018; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že Evropská unie nepřestává usilovat o úspěšné uzavření jednání probíhajících pod záštitou zvláštního vyslance OSN pro Sýrii, označovaných jako ženevský proces; vzhledem k tomu, že EU nadále tento proces podporuje, mimo jiné i pořádáním druhé bruselské konference o podpoře budoucnosti Sýrie a okolního regionu, která má proběhnout ve dnech 24. a 25. dubna 2018;

| M. | vzhledem k tomu, že ženevský proces nepřinesl při hledání mírového řešení krize v Sýrii ani po 9. kole jednání, které proběhlo ve dnech 25. a 26. ledna 2018 ve Vídni, konkrétní pokrok; vzhledem k tomu, že dne 4. května 2017 uzavřely Rusko, Írán a Turecko v Kazachstánu dohodu o zřízení čtyř „deeskalačních“zón, jež jejich garanti nerespektují ani nechrání; vzhledem k tomu, že na kongresu syrského národního dialogu, který se konal dne 30. ledna 2018 v Soči, bylo oznámeno zřízení ústavního výboru, který ovšem nebyl přijat všemi stranami; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že ženevský proces nepřinesl při hledání mírového řešení krize v Sýrii ani po 9. kole jednání, které proběhlo ve dnech 25. a 26. ledna 2018 ve Vídni, konkrétní pokrok; vzhledem k tomu, že dne 4. května 2017 uzavřely Rusko, Írán a Turecko v Kazachstánu dohodu o zřízení čtyř „deeskalačních“zón, jež jejich garanti nerespektují ani nechrání; vzhledem k tomu, že na kongresu syrského národního dialogu, který se konal dne 30. ledna 2018 v Soči, bylo oznámeno zřízení ústavního výboru, který ovšem nebyl přijat všemi stranami;

| N. | vzhledem k tomu, že plnému provedení strategie EU pro Sýrii a poskytování značného objemu pomoci, kterou Unie může na obnovu země vyčlenit, nadále brání situace v zemi a reálná neexistence všeobecného a inkluzivního procesu politické změny; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že plnému provedení strategie EU pro Sýrii a poskytování značného objemu pomoci, kterou Unie může na obnovu země vyčlenit, nadále brání situace v zemi a reálná neexistence všeobecného a inkluzivního procesu politické změny;

| O. | vzhledem k tomu, že EU se svými členskými státy poskytla od vypuknutí války na humanitární pomoc v souvislosti se syrskou krizí jak v Sýrii, tak i interně a externě v sousedním regionu více než 10,4 miliardy EUR, a stala se tak největším dárcem; vzhledem k tomu, že EU také významným způsobem podporuje sousední země, které uprchlíkům poskytují útočiště, a vyslovuje jim za to hluboké uznání; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že EU se svými členskými státy poskytla od vypuknutí války na humanitární pomoc v souvislosti se syrskou krizí jak v Sýrii, tak i interně a externě v sousedním regionu více než 10,4 miliardy EUR, a stala se tak největším dárcem; vzhledem k tomu, že EU také významným způsobem podporuje sousední země, které uprchlíkům poskytují útočiště, a vyslovuje jim za to hluboké uznání;

| 1. | znovu a co nejostřeji odsuzuje všechna zvěrstva a rozsáhlé porušování lidských práv a mezinárodního humanitárního práva spáchané během konfliktu, zejména činy, jichž se dopustily jednotky Assadova režimu – a to i s podporou jeho spojenců Ruska a Íránu – a teroristické organizace uvedené na seznamu OSN; vyjadřuje lítost nad tím, že při bombardování, ostřelování a dalších vojenských zásazích bylo v Sýrii během sedmi let konfliktu zabito nejméně 400 000 lidí a tisíce dalších byly zraněny a miliony vysídleny a civilistům bylo v důsledku dlouhých obléhání hustě obydlených oblastí bráněno v přístupu k potravinám, vodě, hygienickým zařízením a zdravotní péči; vyjadřuje vážné obavy ze spirály násilí, jež se roztočila v mnohých částech země, např. ve východní Ghútě, Afrínu a Idlibu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hluboce lituje neúspěchu opakovaných regionálních a mezinárodních pokusů ukončit válku a naléhavě vyzývá k obnově intenzivní celosvětové spolupráce s cílem nalézt udržitelné mírové řešení konfliktu; zdůrazňuje, že mezinárodní společenství neposkytovalo dostatečnou podporu demokratické opozici; opětovně zdůrazňuje nadřazenost ženevského procesu vedeného OSN a podporuje úsilí, jež vyvíjí zvláštní vyslanec OSN pro Sýrii Staffan de Mistura ve snaze o dosažení skutečného a inkluzivního politického přechodu v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 2254, jenž bude vyjednán všemi syrskými stranami za podpory hlavních mezinárodních a regionálních aktérů; zdůrazňuje, že je důležité najít politické řešení konfliktu; je i nadále přesvědčen, že Sýrie musí zůstat jednotná a svrchovaná a musí být zaručena její územní celistvost a nezávislost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | co nejostřeji odsuzuje násilí, které pokračuje ve východní Ghútě navzdory jednomyslnému přijetí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2401, a naléhavě žádá všechny strany, a zejména Assadův režim, Rusko a Írán, aby tuto rezoluci plně a okamžitě uplatňovaly a respektovaly a aby zajistily okamžité, bezpečné, nerušené a trvalé poskytování humanitární pomoci, evakuaci nemocných v kritickém stavu a raněných a zmírnění utrpení syrského lidu; plně podporuje výzvu učiněnou vůči všem stranám konfliktu, aby bezodkladně zastavily boje nejméně na souvislé období 30 dnů; znovu vyzývá všechny strany, zejména syrské orgány, aby splnily svou povinnost chránit syrské obyvatelstvo, a okamžitě v Sýrii zastavily všechny útoky na civilisty; vyzývá garanty příměří v deeskalačních zónách, aby splnili své úkoly a zajistili ukončení páchání násilí a trestných činů a umožnili a zaručili neomezený přístup do těchto zón; bere na vědomí rozhodnutí tří zemí astanského procesu uspořádat v dubnu 2018 nový summit, na kterém se bude jednat o Sýrii a možných opatřeních v regionu; zdůrazňuje, že vzešlá opatření by v žádném případě neměla být v rozporu s rozhovory pod záštitou OSN / ženevským procesem, ani by je neměla ohrožovat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná členům režimů vládnoucích v Sýrii, Rusku a Íránu, že podle mezinárodního práva nesou odpovědnost za ohavné zločiny, kterých se v Sýrii nepřestávají dopouštět, a že pachatelé těchto zločinů, ať už jsou to státy, či jednotlivci, budou pohnáni k odpovědnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadřuje hluboké politování nad tím, že Rusko v Radě bezpečnosti opakovaně uplatnilo právo veta a že nebylo možné dosáhnout dohody o obnovení mandátu společného vyšetřovacího mechanismu OPCW–OSN před jeho vypršením dne 17. listopadu 2017; tento postoj, zaujímaný stálým členem Rady bezpečnosti, který nese zvláštní odpovědnost za zachování mezinárodního míru a bezpečnosti, považuje za ostudný; zdůrazňuje, že v očích světa je bránění mezinárodnímu vyšetřování mnohem spíše známkou viny než čímkoli jiným; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad tureckou intervencí na syrských územích ovládaných kurdskými jednotkami; nepřestává být vážně znepokojen zhoršující se situací v Afrínu, mj. možným střetnutím mezi tureckými jednotkami a Assadovými a ruskými silami a rostoucím napětím ve vztahu ke Spojeným státům; vyzývá tureckou vládu, aby stáhla své jednotky a hrála v syrském konfliktu konstruktivní roli, což je i v tureckém národním zájmu; souhlasí s postojem místopředsedkyně, vysoké představitelky, že otevření nových front v Sýrii není v zájmu turecké bezpečnosti, a varuje před dalším zhoršením humanitární krize v zemi; požaduje plné dodržování humanitárního práva, včetně ochrany civilního obyvatelstva, a žádá vyhlášení příměří v celé Sýrii, tj. i v Afrínu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znovu vyjadřuje podporu celosvětové koalici proti Islámskému státu; zdůrazňuje, že tato koalice a její syrské partnerské jednotky dosáhly v boji proti Islámskému státu v Sýrii značného pokroku; připomíná, že veškerá opatření přijatá v rámci boje proti Islámskému státu a dalším teroristickým skupinám uvedeným na seznamu Rady bezpečnosti OSN musí striktně dodržovat mezinárodní právo; žádá členské státy a jejich spojence, aby zajistily transparentnost, odpovědnost a plné dodržování mezinárodního humanitárního práva a lidských práv; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znovu důrazně žádá, aby byl zajištěn bezpečný, včasný a neomezený přístup humanitární pomoci na celé území Sýrie, a vítá rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2393, která prodloužila povolení pro přístup humanitární pomoci do Sýrie bez ohledu na to, o jakou stranu konfliktu a hranic se jedná, o dalších 12 měsíců (do 10. ledna 2019); vybízí OSN a její prováděcí partnery, aby nadále přijímali opatření zaměřená na posílení humanitárních dodávek do těžko dosažitelných a obléhaných oblastí, mj. tím, že budou co nejefektivněji využívat hraničních přechodů podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2165 (2014); připojuje se k naléhavé humanitární výzvě k urychlení odstraňování nášlapných min a jejich následků (tzv. „mine action“) v celé Sýrii a připomíná všem stranám konfliktu, že nemocnice a zdravotnický personál jsou výslovně chráněny mezinárodním humanitárním právem; odsuzuje případy sexuálního zneužívání a pochybení, k nimž došlo, jak se zjistilo, v mezinárodních organizacích zabývajících se poskytováním pomoci, včetně sexuálního vykořisťování syrských uprchlíků osobami poskytujícími pomoc jménem OSN a dobře známých mezinárodních organizací; důrazně prohlašuje, že tyto činy nesmí být nijak tolerovány; naléhavě požaduje jejich důkladné vyšetření a zdůrazňuje, že všechny osoby odpovědné za tyto činy musí být potrestány; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že pokud jde o hrůzné zločiny spáchané v Sýrii, včetně zločinů spáchaných proti náboženským, etnickým a dalším skupinám a menšinám, nemělo by dojít k toleranci ani beztrestnosti; opět vyzývá k nezávislému, nestrannému, důkladnému a důvěryhodnému vyšetřování a stíhání odpovědných osob a podporuje činnost Mezinárodního nestranného a nezávislého mechanismu (IIIM) pro vyšetření zločinů spáchaných v Syrské arabské republice od března 2012; s uspokojením bere na vědomí rozhodnutí EU poskytnout 1,5 milionu EUR na finanční podporu tohoto mechanismu prostřednictvím nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru; zdůrazňuje však, že podpora bude zapotřebí i po 18měsíční době provádění programu; zdůrazňuje, že je důležité, aby členské státy splnily své sliby, a očekává, že otázka financování IIIM bude vznesena a řešena na druhé bruselské konferenci o podpoře budoucnosti Sýrie a okolního regionu; dále vyzývá k podpoře organizací občanské společnosti a nevládních organizací, které shromažďují a pomáhají uchovávat důkazy o porušování lidských práv a humanitárního práva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je i nadále přesvědčen, že konflikt v Sýrii nelze účinně vyřešit a udržitelný mír nelze nastolit, pokud nebude určena odpovědnost za spáchané zločiny, a požaduje, aby EU přijala strategii pro určení odpovědnosti za zločiny podle mezinárodního práva, jež byly v Sýrii spáchány; opět vyjadřuje podporu zásadě univerzální jurisdikce v boji proti beztrestnosti a vítá kroky, které za tímto účelem provedlo několik členských států EU; vítá i iniciativy členských států, podle nichž se mají závažná porušení mezinárodního práva stát trestnými činy podle jejich vnitrostátních právních předpisů; opět vyzývá EU a členské státy, aby v úzké spolupráci s podobně smýšlejícími zeměmi prozkoumaly možnost vytvoření tribunálu pro válečné zločiny spáchané v Sýrii, dokud nedojde k úspěšnému předání věci Mezinárodnímu trestnímu soudu; bere na vědomí důležitou činnost evropské sítě kontaktních míst, pokud jde o osoby odpovědné za genocidu, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny, a žádá místopředsedkyni, vysokou představitelku a generální ředitelství pro spravedlnost a spotřebitele, aby začlenilo tuto síť do budoucích snah o určení odpovědnosti za zločiny spáchané v Sýrii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | požaduje všeobecné dodržování práva etnických a náboženských menšin v Sýrii, včetně křesťanů a všech vysídlených osob, žít i nadále důstojně, rovnoprávně a bezpečně ve své historické a tradiční vlasti nebo se do ní vrátit a neomezeně a svobodně vyznávat své náboženství a přesvědčení, aniž by byly vystaveny útlaku, násilí či diskriminaci; podporuje mezináboženský dialog s cílem zlepšovat vzájemné porozumění a bojovat proti fundamentalismu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je stále znepokojen tím, že obránkyně lidských práv a držitelka Sacharovovy ceny Razán Zajtúnaová, kterou podle dostupných zpráv unesla v prosinci 2013 v Dumě ozbrojená skupina Džajš al-Islám, zůstává stále nezvěstná; požaduje zřízení zvláštní skupiny EU, jejímž úkolem by bylo koordinovat a zlepšit úsilí o odhalení místa, kde se Razán Zajtúnaová nachází, a dosáhnout jejího propuštění; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby vynaložila veškeré úsilí s cílem oživit mírové rozhovory zprostředkované OSN a aby požadovala aktivnější roli v těchto jednáních a využila přitom finanční kapacity EU a ochotu vynaložit na obnovu Sýrie značné zdroje; naléhavě vyzývá místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby počínaje druhou bruselskou konferencí, jež se bude konat ve dnech 24. a 25. dubna 2018 v Bruselu, do svého úsilí o zajištění budoucnosti syrského lidu více zapojovala syrskou občanskou společnost a všechny, kdo chtějí demokratickou, pluralitní a inkluzivní Sýrii, a aby tyto strany aktivně podporovala; vybízí místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby se syrským lidem spolupracovala na rozvoji lokalizovaných strategií obnovy pro jednotlivé regiony v Sýrii; zdůrazňuje, že by EU měla ve spolupráci se svými mezinárodními partnery zvažovat všechny dostupné možnosti, včetně shazování pomoci z letadel a zřízení bezletových zón v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vítá druhou bruselskou konferenci, kterou bude hostit EU s cílem dosáhnout toho, aby mezinárodní společenství vyjádřilo plnou politickou a hospodářskou podporu ženevskému procesu ve prospěch Syřanů v nouzi a zemí, v nichž pobývají syrští uprchlíci, a tuto podporu uskutečnilo v praxi; oceňuje obdivuhodnou solidaritu, kterou vůči uprchlíkům projevily Jordánsko, Libanon a Turecko, a žádá EU a členské státy, aby zvýšily finanční pomoc zaměřenou na řešení naléhavých potřeb uprchlíků a komunit, které je přijímají; varuje před zahájením jakýchkoli pokusů o obnovu před uzavřením politické dohody, kterou vyjedná OSN a na níž se budou podílet všechny strany; vyzývá místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby do této konference více zapojila organizace občanské společnosti; žádá v této souvislosti o zvýšení podpory mírumilovným a demokratickým syrským organizacím občanské společnosti a obráncům lidských práv, mj. prostřednictvím fondu Madad, nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru a evropského nástroje pro demokracii a lidská práva; vyzývá mezinárodní společenství, aby dostálo svým dosud nesplněným slibům týkajícím se humanitární podpory v Sýrii a sousedních zemích; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že úsilí EU o poskytování humanitární pomoci a plánování budoucnosti Sýrie je chvályhodné; připomíná, že se EU v souladu se svou strategií zavázala neposkytovat pomoc na obnovu Sýrie bez podmínek, ale pouze až bude spolehlivě zahájen komplexní, opravdový a inkluzivní politický přechod, sjednaný syrskými stranami konfliktu na základě rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2254 a ženevského komuniké; zdůrazňuje, že Assadův režim, Putinovo Rusko a Írán nesou hlavní odpovědnost za ekonomické následky svých vojenských intervencí; konstatuje, že veškeré závazky k obnově – založené na přístupu zdola nahoru a úspěšném posilování postavení místních aktérů, a tím vylučující známé teroristické skupiny – musí maximálně usilovat o dosažení míru a odpovědnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | důrazně odsuzuje nasazování dětí v boji nebo k teroristickým útokům; zdůrazňuje, že je mimořádně důležité chránit děti a upřednostňovat jejich přístup ke vzdělání, a to i v případě dětských uprchlíků žijících v sousedních zemích, a podporovat psychologickou rehabilitaci těchto traumatizovaných dětí; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadřuje znepokojení nad zprávami o navrácení 66 000 uprchlíků do Sýrie v roce 2017 a zdůrazňuje, že je třeba plně respektovat zásadu nenavracení; zdůrazňuje, že Sýrie není pro návrat uprchlíků bezpečnou zemí a že EU nesmí takové navracení podporovat; znovu vyzývá členské státy, aby splnily své závazky, včetně těch, které jsou obsaženy v Newyorské deklaraci, a zajistily sdílení odpovědnosti a umožnily lidem prchajícím z válečných zón v Sýrii nalézt ochranu za hranicemi bezprostředně sousedícího regionu, mj. prostřednictvím programů přesídlování a přijímání osob z humanitárních důvodů; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vítá rozšíření seznamu osob, na něž se vztahují omezující opatření EU namířená proti syrskému režimu, k němuž došlo dne 26. února 2018, o dva syrské ministry, kteří byli jmenováni v lednu 2018 a jsou odpovědní za represe proti syrskému obyvatelstvu; naléhavě vyzývá všechny členské státy, aby zajistily plné dodržování rozhodnutí Rady 2013/255/SZBP o omezujících opatřeních vůči Sýrii, zejména zmrazení majetku osob uvedených v tomto rozhodnutí a omezení přijímání osob, které mají prospěch ze syrského režimu nebo jej podporují; odsuzuje nedávné zprávy o porušování tohoto rozhodnutí a připomíná členským státům jejich povinnost vyplývající z mezinárodního práva přistoupit k zatčení a zadržování osob podezřelých ze spáchání zločinů podle mezinárodního práva, které se nacházejí na jejich území; požaduje, aby byly proti ruským a íránským představitelům v návaznosti na jejich cílené a úmyslné zásahy proti civilnímu obyvatelstvu ve východní Ghútě a ve zbytku Sýrie zavedeny cílené sankce; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, Organizaci spojených národů, členům mezinárodní skupiny na podporu Sýrie a všem stranám zapojeným do konfliktu a aby zajistil překlad tohoto textu do arabštiny. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0227.

(2)  Úř. věst. L 121, 10.5.2011, s. 11..

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/125 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/125

---

P8_TA(2018)0091

Napadení podpory zemědělských podniků v EU v rámci SZP (v souvislosti se španělskými olivami) ze strany Spojených států

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o opatřeních Spojených států ve vztahu k podpoře zemědělských podniků v EU v rámci SZP (v souvislosti se španělskými olivami) (2018/2566(RSP))

(2019/C 162/15)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na předběžné rozhodnutí ministerstva obchodu USA, jímž se zavádí clo na španělské olivy na základě tvrzení, že tento produkt se do USA dováží pod tržní cenou, což je způsobeno dotacemi, které producenti oliv dostávají z prostředků EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžné rozhodnutí ministerstva obchodu USA, jímž se zavádí clo na španělské olivy na základě tvrzení, že tento produkt se do USA dováží pod tržní cenou, což je způsobeno dotacemi, které producenti oliv dostávají z prostředků EU,

| — | s ohledem na otázku položenou Komisi ohledně s názvem „Napadení podpory zemědělských podniků v EU v rámci SZP (v souvislosti se španělskými olivami) ze strany Spojených států“ (O-000006/2018 – B8-0007/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázku položenou Komisi ohledně s názvem „Napadení podpory zemědělských podniků v EU v rámci SZP (v souvislosti se španělskými olivami) ze strany Spojených států“ (O-000006/2018 – B8-0007/2018),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (1),

| — | s ohledem na čl. 128 odst. 5 a čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 128 odst. 5 a čl. 123 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že rozhodnutí o uložení variabilního procentuálního cla na olivové produkty ze španělských podniků vychází z úvahy, že tomuto odvětví se dostává finanční podpory v rámci společné zemědělské politiky (SZP), což by mohlo představovat nekalou hospodářskou soutěž vůči výrobcům z USA; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že rozhodnutí o uložení variabilního procentuálního cla na olivové produkty ze španělských podniků vychází z úvahy, že tomuto odvětví se dostává finanční podpory v rámci společné zemědělské politiky (SZP), což by mohlo představovat nekalou hospodářskou soutěž vůči výrobcům z USA;

| B. | vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí nespravedlivě a svévolně zpochybňuje veškeré programy na podporu zemědělství a že by se mohlo potenciálně dotknout všech příjemců plateb v rámci SZP; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí nespravedlivě a svévolně zpochybňuje veškeré programy na podporu zemědělství a že by se mohlo potenciálně dotknout všech příjemců plateb v rámci SZP;

| C. | vzhledem k tomu, že panují vážné pochybnosti o tom, zda je vzorec, který vyšetřovatelé Spojených států použili pro výpočet předběžného antidumpingového rozpětí, v souladu s pravidly WTO; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že panují vážné pochybnosti o tom, zda je vzorec, který vyšetřovatelé Spojených států použili pro výpočet předběžného antidumpingového rozpětí, v souladu s pravidly WTO;

| D. | vzhledem k tomu, že Komise při několika příležitostech potvrdila, že podpůrná opatření, na něž se zaměřuje vyšetřování vyrovnávacího cla (včetně režimu základních plateb, propagačních opatření a podpory mladých zemědělců), nenarušují obchodu; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Komise při několika příležitostech potvrdila, že podpůrná opatření, na něž se zaměřuje vyšetřování vyrovnávacího cla (včetně režimu základních plateb, propagačních opatření a podpory mladých zemědělců), nenarušují obchodu;

| E. | vzhledem k tomu, že dotace poskytované v rámci SZP primárním producentům stolních oliv ve Španělsku spadají do zelené kategorie podpory („green box“) podle přílohy II Dohody WTO o zemědělství, neboť jsou odděleny od produkce a nepoškozují obchod; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dotace poskytované v rámci SZP primárním producentům stolních oliv ve Španělsku spadají do zelené kategorie podpory („green box“) podle přílohy II Dohody WTO o zemědělství, neboť jsou odděleny od produkce a nepoškozují obchod;

| F. | vzhledem k tomu, že vyšetřovaná opatření SZP nejsou zaměřena na konkrétní výrobky, a proto se na ně nevztahují vyrovnávací opatření podle článku 2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že vyšetřovaná opatření SZP nejsou zaměřena na konkrétní výrobky, a proto se na ně nevztahují vyrovnávací opatření podle článku 2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních;

| G. | vzhledem k tomu, že šetření ve věci španělských oliv je jedním z mnoha řízení týkajících se ochrany obchodu, která již Spojené státy zahájily; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že šetření ve věci španělských oliv je jedním z mnoha řízení týkajících se ochrany obchodu, která již Spojené státy zahájily;

| H. | vzhledem k tomu, že SZP byla přeměněna prostřednictvím několika reforem s cílem uvést většinu podpůrných opatření do souladu s požadavky WTO na zelenou kategorii podpor („green box“) a že současná podoba politiky – po přechodu ze systému podpory vázané na produkci k systému podpory oddělené od produkce – je v naprostém souladu s dohodami WTO; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že SZP byla přeměněna prostřednictvím několika reforem s cílem uvést většinu podpůrných opatření do souladu s požadavky WTO na zelenou kategorii podpor („green box“) a že současná podoba politiky – po přechodu ze systému podpory vázané na produkci k systému podpory oddělené od produkce – je v naprostém souladu s dohodami WTO;

| I. | vzhledem k tomu, že USA rovněž v zemědělství významně využívají dotace v rámci zelené kategorie; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že USA rovněž v zemědělství významně využívají dotace v rámci zelené kategorie;

| J. | vzhledem k tomu, že Spojené státy uvalily dočasné antidumpingové clo v průměrné výši 17,13 % na tři španělské společnosti, které vyšetřují, a vyrovnávací clo v průměrné výši 4,47 % na veškeré španělské vyvážené produkty; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že Spojené státy uvalily dočasné antidumpingové clo v průměrné výši 17,13 % na tři španělské společnosti, které vyšetřují, a vyrovnávací clo v průměrné výši 4,47 % na veškeré španělské vyvážené produkty;

| K. | vzhledem k tomu, že je s předběžnými opatřeními spojeno riziko spuštění spirály ochranných šetření dotací na zemědělské produkty v rámci zelené kategorie ze strany USA a dalších zemí; vzhledem k tomu, že toto by vážně poškodilo výrobce v EU a USA; vzhledem k tomu, že takové vyhrocení situace vystavuje dlouhodobé a pečlivě sjednané dohody WTO nebezpečí; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že je s předběžnými opatřeními spojeno riziko spuštění spirály ochranných šetření dotací na zemědělské produkty v rámci zelené kategorie ze strany USA a dalších zemí; vzhledem k tomu, že toto by vážně poškodilo výrobce v EU a USA; vzhledem k tomu, že takové vyhrocení situace vystavuje dlouhodobé a pečlivě sjednané dohody WTO nebezpečí;

| L. | vzhledem k tomu, že španělští producenti by mohli ztratit trh Spojených států, zatímco tuto mezeru vzniklou v důsledku rozhodnutí USA by vyplnili konkurenti ze třetích zemí; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že španělští producenti by mohli ztratit trh Spojených států, zatímco tuto mezeru vzniklou v důsledku rozhodnutí USA by vyplnili konkurenti ze třetích zemí;

| M. | vzhledem k tomu, že hospodářský dopad na španělské odvětví oliv se na základě výpočtů odvětví odhaduje na 350 až 700 milionů EUR v průběhu příštích pěti až deseti let, pokud by tyto celní tarify zůstaly trvalé, což by mohlo znamenat konec vývozu španělských zralých oliv; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že hospodářský dopad na španělské odvětví oliv se na základě výpočtů odvětví odhaduje na 350 až 700 milionů EUR v průběhu příštích pěti až deseti let, pokud by tyto celní tarify zůstaly trvalé, což by mohlo znamenat konec vývozu španělských zralých oliv;

| N. | vzhledem k tomu, že konkurenceschopnost španělského vývozu, jehož podíl na trhu USA v posledních letech postupně roste, je výsledkem úsilí těchto společností o snížení nákladů investicemi do nejmodernějších technologií a zlepšování kvality, a nikoli důsledkem evropských dotací; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že konkurenceschopnost španělského vývozu, jehož podíl na trhu USA v posledních letech postupně roste, je výsledkem úsilí těchto společností o snížení nákladů investicemi do nejmodernějších technologií a zlepšování kvality, a nikoli důsledkem evropských dotací;

| O. | vzhledem k tomu, že nárůst španělského vývozu do USA (+ 20 % od roku 2013) umožnil vytvoření tisíců pracovních míst a hospodářsky ulevil oblastem Andalusie, které byly jedněmi z nejvíce zasažených hospodářskou krizí; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že nárůst španělského vývozu do USA (+ 20 % od roku 2013) umožnil vytvoření tisíců pracovních míst a hospodářsky ulevil oblastem Andalusie, které byly jedněmi z nejvíce zasažených hospodářskou krizí;

| 1. | vyzývá orgány USA, aby zrušily své předběžné rozhodnutí a obnovily oboustranně konstruktivní přístup v tomto odvětví ke vzájemnému prospěchu producentů a spotřebitelů na obou kontinentech; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadřuje vážné znepokojení nad negativními dopady, které mohou mít vyrovnávací opatření Spojených států na celý evropský zemědělský model; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Komisi, aby učinila veškeré nezbytné diplomatické kroky na bilaterální úrovni i na úrovni WTO v zájmu obrany našeho systému podpory SZP, který podle WTO nenarušuje obchod a jenž byl schválen v rámci řízení WTO pro zelenou kategorii podpor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žádá Komisi, aby prověřila možnost napadení každého konečného Spojených států před WTO; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Komisi, aby i nadále poskytovala pomoc španělskému odvětví oliv a španělské vládě s cílem zaručit, aby byla v průběhu uvedených šetření pravidla WTO plně respektována orgány USA; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žádá Komisi, aby španělskému odvětví oliv, které je předmětem vyšetřování ze strany Spojených států, poskytla srozumitelné poradenství a silnou podporu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá Komisi, aby spojila své síly se španělskými orgány a španělským odvětvím oliv a pokračovala ve výměně všech relevantních informací s orgány USA s cílem předejít uvalení jakýchkoli neopodstatněných opatření; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi a orgánům USA. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608.

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/127 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/127

---

P8_TA(2018)0061

Provedení Protokolu o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí 2003/76/ES, kterým se stanoví opatření nutná k provedení Protokolu o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (14532/2017 – C8-0444/2017 – 2017/0213(APP))

(Zvláštní legislativní postup – souhlas)

(2019/C 162/16)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (14532/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (14532/2017),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 2 prvním odstavcem Protokolu č. 37 o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, který je připojen ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie (C8-0444/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 2 prvním odstavcem Protokolu č. 37 o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, který je připojen ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie (C8-0444/2017),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Rozpočtového výboru (A8-0034/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rozpočtového výboru (A8-0034/2018),

| 1. | uděluje souhlas s návrhem rozhodnutí Rady; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/128 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/128

---

P8_TA(2018)0062

Accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande ***

Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE))

(Souhlas)

(2019/C 162/17)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07712/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07712/2016),

| — | s ohledem na návrh Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách (07682/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách (07682/2016),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 207 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0237/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 207 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0237/2017),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0029/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0029/2018),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států a Nového Zélandu. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/129 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/129

---

P8_TA(2018)0064

Služby přeshraničního dodávání balíků ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o službách přeshraničního dodávání balíků (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2019/C 162/18)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0285), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0285),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0195/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0195/2016),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. října 2016 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. října 2016 (1),

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 20. prosince 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 20. prosince 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanovisko Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A8-0315/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanovisko Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A8-0315/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  1 Úř. věst. C 34, 2.2.2017, s. 106.

---

P8_TC1-COD(2016)0149

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 13. března 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/... o službách přeshraničního dodávání balíků

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2018/644.)

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/131 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/131

---

P8_TA(2018)0065

Výchozí kvalifikace a pravidelné školení řidičů některých silničních vozidel a řidičské průkazy ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2018 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/59/ES o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a směrnice 2006/126/ES o řidičských průkazech (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2019/C 162/19)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2017)0047), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2017)0047),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 91 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 91 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0025/2017),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 31. května 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 31. května 2017 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 20. prosince 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 20. prosince 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0321/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0321/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Úř. věst. C 288, 31.8.2017, s. 115.

---

P8_TC1-COD(2017)0015

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 13. března 2018 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/..., kterou se mění směrnice 2003/59/ES o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a směrnice 2006/126/ES o řidičských průkazech

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnice (EU) 2018/645.)

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/133 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/133

---

P8_TA(2018)0070

Statistika železniční dopravy ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o statistice železniční dopravy (přepracované znění) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD))

(Řádný legislativní postup – přepracování)

(2019/C 162/20)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0353), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0353),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 338 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0223/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 338 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0223/2017),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 6. prosince 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 6. prosince 2017 (1),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 23. února 2018 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 23. února 2018 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (2),

| — | s ohledem na dopis, který dne 13. října 2017 zaslal Výbor pro právní záležitosti Výboru pro dopravu a cestovní ruch podle čl. 104 odst. 3 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis, který dne 13. října 2017 zaslal Výbor pro právní záležitosti Výboru pro dopravu a cestovní ruch podle čl. 104 odst. 3 jednacího řádu,

| — | s ohledem na články 104 a 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 104 a 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0038/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise návrh Komise neobsahuje žádnou věcnou změnu kromě těch, které v něm byly jako takové označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanovení dřívějších aktů, je návrh jejich prostou kodifikací bez jakékoli změny jejich věcného obsahu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise návrh Komise neobsahuje žádnou věcnou změnu kromě těch, které v něm byly jako takové označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanovení dřívějších aktů, je návrh jejich prostou kodifikací bez jakékoli změny jejich věcného obsahu;

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení, upravený podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

(2)  Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0146

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 14. března 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/... o statistice železniční dopravy (přepracované znění)

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2018/643.)

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/135 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/135

---

P8_TA(2018)0071

Jmenování viceprezidenta Evropské centrální banky

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o doporučení Rady týkajícím se jmenování viceprezidenta Evropské centrální banky (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE))

(Konzultace)

(2019/C 162/21)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na doporučení Rady ze dne 20. února 2018 (N8-0053/2018) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady ze dne 20. února 2018 (N8-0053/2018) (1),

| — | s ohledem na čl. 283 odst. 2 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, podle něhož Evropská rada konzultovala návrh s Parlamentem (C8-0040/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 283 odst. 2 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, podle něhož Evropská rada konzultovala návrh s Parlamentem (C8-0040/2018),

| — | s ohledem na článek 122 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 122 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0056/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0056/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že dopisem ze dne 22. února 2018 Evropská rada konzultovala s Evropským parlamentem jmenování Luise de Guindose viceprezidentem Evropské centrální banky na osmileté funkční období od 1. června 2018; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dopisem ze dne 22. února 2018 Evropská rada konzultovala s Evropským parlamentem jmenování Luise de Guindose viceprezidentem Evropské centrální banky na osmileté funkční období od 1. června 2018;

| B. | vzhledem k tomu, že Hospodářský a měnový výbor zhodnotil kvalifikaci navrhovaného kandidáta, zejména s ohledem na podmínky uvedené v čl. 283 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a na zásadu úplné nezávislosti ECB podle článku 130 této smlouvy; vzhledem k tomu, že v rámci tohoto hodnocení kandidát výboru postoupil svůj životopis i odpovědi na písemný dotazník, který mu byl zaslán; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Hospodářský a měnový výbor zhodnotil kvalifikaci navrhovaného kandidáta, zejména s ohledem na podmínky uvedené v čl. 283 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a na zásadu úplné nezávislosti ECB podle článku 130 této smlouvy; vzhledem k tomu, že v rámci tohoto hodnocení kandidát výboru postoupil svůj životopis i odpovědi na písemný dotazník, který mu byl zaslán;

| C. | vzhledem k tomu, že výbor dne 26. února 2018 uspořádal hodinu a čtvrt trvající slyšení, během kterého kandidát učinil předběžné prohlášení a poté odpověděl na otázky členů výboru; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že výbor dne 26. února 2018 uspořádal hodinu a čtvrt trvající slyšení, během kterého kandidát učinil předběžné prohlášení a poté odpověděl na otázky členů výboru;

| D. | vzhledem k tomu, že Parlament vyjadřuje znepokojení ohledně vyváženosti zastoupení žen a mužů, průběhu výběrového řízení, načasování jmenování a politické nezávislosti a žádá Radu, aby s Parlamentem zahájila dialog o tom, jak u nadcházejících jmenování tento proces zlepšit; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Parlament vyjadřuje znepokojení ohledně vyváženosti zastoupení žen a mužů, průběhu výběrového řízení, načasování jmenování a politické nezávislosti a žádá Radu, aby s Parlamentem zahájila dialog o tom, jak u nadcházejících jmenování tento proces zlepšit;

| 1. | vydává kladné stanovisko k doporučení Rady týkajícímu se jmenování Luise de Guindose viceprezidentem Evropské centrální banky; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Evropské radě, Radě, jakož i vládám členských států. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. C 67, 22.2.2018, s. 1.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/136 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/136

---

P8_TA(2018)0072

Zavádění opatření pro tlumení newcastleské choroby ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 92/66/EHS, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení newcastleské choroby (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2019/C 162/22)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0742), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0742),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0431/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0431/2017),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 14. února 2018 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 14. února 2018 (1),

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0026/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0026/2018),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  1 Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

---

P8_TC1-COD(2017)0329

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 14. března 2018 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/..., kterou se mění směrnice Rady 92/66/EHS, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení newcastleské choroby

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnice (EU) 2018/597.)

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/138 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/138

---

P8_TA(2018)0073

Makrofinanční pomoc pro Gruzii ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2019/C 162/23)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2017)0559), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2017)0559),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 212 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0335/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 212 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0335/2017),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady přijaté současně s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 778/2013/EU ze dne 12. srpna 2013 o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady přijaté současně s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 778/2013/EU ze dne 12. srpna 2013 o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii (1),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 21. února 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 21. února 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a na stanovisko Výboru pro zahraniční věci (A8-0028/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a na stanovisko Výboru pro zahraniční věci (A8-0028/2018),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  1
  Úř. věst. L 218, 14.8.2013, s. 15.

---

P8_TC1-COD(2017)0242

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 14. března 2018 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/... o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, rozhodnutí (EU) 2018/598.)

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/140 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/140

---

P8_TA(2018)0074

Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2017/008 DE/Goodyear

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (žádost Německa – EGF/2017/008 DE/Goodyear) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD))

(2019/C 162/24)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0061 – C8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0061 – C8-0031/2018),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (1) (dále jen „nařízení o EFG“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (1) (dále jen „nařízení o EFG“),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), a zejména na článek 12 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), a zejména na článek 12 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3) (IID ze dne 2. prosince 2013), a zejména na bod 13 uvedené dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3) (IID ze dne 2. prosince 2013), a zejména na bod 13 uvedené dohody,

| — | s ohledem na třístranné rozhovory podle bodu 13 IID ze dne 2. prosince 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na třístranné rozhovory podle bodu 13 IID ze dne 2. prosince 2013,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro regionální rozvoj, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro regionální rozvoj,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0061/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0061/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že Unie vytvořila legislativní a rozpočtové nástroje, aby mohla poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky významných změn ve struktuře světového obchodu nebo důsledky celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Unie vytvořila legislativní a rozpočtové nástroje, aby mohla poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky významných změn ve struktuře světového obchodu nebo důsledky celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce;

| B. | vzhledem k tomu, že finanční pomoc Unie pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání, by měla být dynamická a měla by se poskytovat co nejrychleji a co nejúčinněji; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Unie pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání, by měla být dynamická a měla by se poskytovat co nejrychleji a co nejúčinněji;

| C. | vzhledem k tomu, že Německo předložilo žádost EGF/2017/008 DE/Goodyear o finanční příspěvek z EFG v důsledku propuštění 646 osob v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 zařazeno do oddílu 22 (výroba pryžových a plastových výrobků), k němuž došlo v regionu úrovně NUTS 2 Regierungsbezirk Karlsruhe (DE12) v Německu; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Německo předložilo žádost EGF/2017/008 DE/Goodyear o finanční příspěvek z EFG v důsledku propuštění 646 osob v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 zařazeno do oddílu 22 (výroba pryžových a plastových výrobků), k němuž došlo v regionu úrovně NUTS 2 Regierungsbezirk Karlsruhe (DE12) v Německu;

| D. | vzhledem k tomu, že žádost odpovídá kritériím pro pomoc stanoveným v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG, tedy že během referenčního období v délce čtyř měsíců musí být v jednom podniku v jednom členském státě propuštěno nejméně 500 pracovníků, včetně pracovníků propuštěných dodavateli uvedeného podniku a výrobci, kteří jsou jeho odběrateli, anebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že žádost odpovídá kritériím pro pomoc stanoveným v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG, tedy že během referenčního období v délce čtyř měsíců musí být v jednom podniku v jednom členském státě propuštěno nejméně 500 pracovníků, včetně pracovníků propuštěných dodavateli uvedeného podniku a výrobci, kteří jsou jeho odběrateli, anebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost;

| 1. | souhlasí s Komisí, že podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1 nařízení o EFG byly splněny, a Německo má proto podle uvedeného nařízení nárok na finanční příspěvek ve výši 2 165 231 EUR, což představuje 60 % celkových nákladů, které činí 3 608 719 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatuje, že německé orgány podaly žádost dne 6. října 2017 a že poté, co Německo poskytlo další informace, dokončila Komise své posouzení dne 9. února 2018 a tentýž den o tom informovala Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bere na vědomí, že podíl asijských výrobců z Číny, Tchaj-wanu a Singapuru na světovém trhu s pneumatikami se zvýšil ze 4 % v roce 2001 na 20 % v roce 2013; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatuje, že Německo začalo poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 1. ledna 2018; výdaje na tyto služby proto budou způsobilé pro finanční příspěvek z EFG; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bere na vědomí argument Německa, že propouštění souvisí s velkými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací a jejich negativním dopadem na segment B výroby automobilových pneumatik v Unii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná, že propouštění ve společnosti Goodyear pravděpodobně těžce dolehne na místní ekonomiku a že jeho dopad souvisí s obtížemi, které doprovázejí snahy o přeřazení propuštěných pracovníků na jiná místa kvůli nedostatku pracovních příležitostí, nízkému vzdělání propuštěných pracovníků, jejich úzce zaměřené odbornosti v odvětví, které je nyní v úpadku, a obecně vysokému počtu uchazečů o zaměstnání; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je si vědom toho, že výroba automobilů v Unii a podíl jejího automobilového průmyslu na trhu poklesly v důsledku globalizace; bere na vědomí, že z tohoto důvodu vznikla ve firmě Goodyear v segmentu B výroby pneumatik nadměrná kapacita, takže společnost byla nucena zavřít jeden evropský závod, který byl v dotčeném regionu největším zaměstnavatelem; konstatuje, že EFG by rovněž mohl usnadnit přeshraniční přesun pracovníků z upadajících odvětví v některých členských státech do rozvíjejících se odvětví v jiných členských státech; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatuje, že žádost se týká 646 pracovníků propuštěných společností Goodyear, z nichž je většina ve věku od 30 do 54 let; poukazuje také na skutečnost, že významné procento propuštěných zaměstnanců má mezi 55 a 64 lety a úzkou specializaci pro výrobní odvětví; dále konstatuje, že asi 300 propuštěných osob jsou nekvalifikovaní migrující pracovníci bez osvědčení o dosažené kvalifikaci, např. o odborné přípravě, což je znevýhodňuje na regionálním trhu práce; zdůrazňuje, že okres Waghäusel, v němž se nachází závod Philippsburg, se potýká se strukturálními změnami; vzhledem k této situaci uznává, že je důležité přijmout aktivní opatření na trhu práce spolufinancovaná z EFG, která by zlepšila šanci uvedených skupin na opětovné začlenění na trh práce; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bere na vědomí, že Německo plánuje šest druhů opatření pro propuštěné pracovníky, jichž se tato žádost týká: i) opatření ke zvyšování kvalifikací, ii) profesní skupiny / workshopy, iii) poradenské služby začínajícím podnikům, iv) hledání zaměstnání, v) návazné odborné vedení / zajištění zaměstnání a vi) příspěvky na odbornou přípravu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatuje, že opatření na podporu příjmu budou tvořit nejvýše 35 % z celkového balíčku individualizovaných opatření, jak je stanoveno v nařízení o EFG, a že tato opatření jsou podmíněna aktivním zapojením cílových příjemců do hledání zaměstnání nebo odborné přípravy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vítá konzultace se zainteresovanými stranami včetně zástupců propuštěných zaměstnanců, sociálních partnerů a regionálních orgánů, rady zaměstnanců, odborové organizace a vedení, které se konaly při navrhování koordinovaného souboru individualizovaných služeb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá rozhodnutí úřadu práce zohlednit při navrhování strategie pro kvalifikace a dovednosti jak budoucí potřeby trhu práce, tak kvalifikaci dotčených pracovníků; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná, že v souladu s článkem 7 nařízení o EFG by podoba koordinovaného balíčku individualizovaných služeb měla předjímat budoucí perspektivy trhu práce a požadované dovednosti a měla by být slučitelná s přechodem na udržitelné hospodářství, jež účinně využívá zdroje; vítá ujištění o tom, že prováděná opatření jsou v souladu se strategií udržitelnosti v Německu a že subjekt zřizující obě přechodové společnosti je držitelem osvědčení o udržitelnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konstatuje, že německé orgány poskytly záruky, že navrhované akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie, že se zamezí jakémukoli dvojímu financování a že se tyto akce budou doplňovat s akcemi financovanými ze strukturálních fondů; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bere na vědomí, že Německo potvrdilo, že finanční pomoc z EFG nebude nahrazovat opatření, která musí dotčený podnik přijmout podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi, aby důrazně vyzvala vnitrostátní orgány, aby ve svých budoucích návrzích poskytly více údajů o odvětvích, která mají vyhlídky na růst, a proto lze očekávat, že budou přijímat nové pracovníky, a aby shromažďovala podložené údaje o dopadu financování z EFG, a to i na kvalitu, trvání a udržitelnost nových pracovních míst, na počet a procentuální podíl samostatně výdělečně činných osob a začínajících podniků a míru opětovného začleňování na trh práce díky EFG; |
| --- | --- |

16.

| 17. | znovu vyzývá Komisi, aby zajistila přístup veřejnosti ke všem dokumentům souvisejícím s žádostmi o pomoc z EFG; |
| --- | --- |

17.

| 18. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí společně s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení včetně přílohy Radě a Komisi. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  1
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  2
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  3
  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci v návaznosti na žádost Německa – EGF/2017/008 DE/Goodyear

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí (EU) 2018/513.)

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/143 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/143

---

P8_TA(2018)0082

Dohoda o partnerství mezi EU a Komorami v odvětví rybolovu: vypovězení ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o vypovězení Dohody o partnerství mezi Evropským společenstvím a Komorskou unií v odvětví rybolovu (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE))

(Souhlas)

(2019/C 162/25)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (14423/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (14423/2017),

| — | s ohledem na Dohodu o partnerství mezi Evropským společenstvím a Komorskou unií v odvětví rybolovu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o partnerství mezi Evropským společenstvím a Komorskou unií v odvětví rybolovu (1),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 43 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0447/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 43 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0447/2017),

| — | s ohledem na své nelegislativní usnesení ze dne 15. března 2018 (2) o návrhu rozhodnutí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své nelegislativní usnesení ze dne 15. března 2018 (2) o návrhu rozhodnutí,

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro rozvoj (A8-0058/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro rozvoj (A8-0058/2018),

| 1. | uděluje souhlas s vypovězením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby tento postoj předal Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států a Komorského svazu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. L 290, 20.10.2006, s. 7.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0083.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/144 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/144

---

P8_TA(2018)0084

Europass: rámec pro dovednosti a kvalifikace ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o společném rámci poskytování lepších služeb pro oblast dovedností a kvalifikací (Europass), kterým se zrušuje rozhodnutí č. 2241/2004/ES (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2019/C 162/26)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0625), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0625),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0404/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0404/2016),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 15. února 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 15. února 2017 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušnými výbory podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 20. prosince 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušnými výbory podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 20. prosince 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na společná jednání Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro kulturu a vzdělávání podle článku 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná jednání Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro kulturu a vzdělávání podle článku 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0244/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0244/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 45.

---

P8_TC1-COD(2016)0304

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 15. března 2018 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/... o společném rámci pro poskytování lepších služeb v oblasti dovedností a kvalifikací (Europass) a o zrušení rozhodnutí č. 2241/2004/ES

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, rozhodnutí (EU) 2018/646.)

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/146 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/146

---

P8_TA(2018)0085

Program Kreativní Evropa (2014–2020) ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1295/2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2019/C 162/27)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0385), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0385),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 167 odst. 5 první odrážku Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0236/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 167 odst. 5 první odrážku Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0236/2017),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 18. října 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 18. října 2017 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 31. ledna 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 31. ledna 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0369/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0369/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

---

P8_TC1-COD(2017)0163

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 15. března 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/..., kterým se mění nařízení (EU) č. 1295/2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020)

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2018/596.)

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/148 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/148

---

P8_TA(2018)0086

Umístění sídla Evropské agentury pro léčivé přípravky ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 15. března 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o změně nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o umístění sídla Evropské agentury pro léčivé přípravky(COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2019/C 162/28)

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (2) | S ohledem na čl. 50 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii by Evropská agentura pro léčivé přípravky měla ve svém novém sídle působit ode dne,
  kdy pro Spojené království přestanou platit Smlouvy, nebo ode dne
  30. března 2019,
  podle toho, co nastane dříve
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

S ohledem na čl. 50 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii by Evropská agentura pro léčivé přípravky měla ve svém novém sídle působit ode dne,
  kdy pro Spojené království přestanou platit Smlouvy, nebo ode dne
  30. března 2019,
  podle toho, co nastane dříve
  .

| (2) | S ohledem na čl. 50 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii by Evropská agentura pro léčivé přípravky (dále jen „agentura“) měla ve svém novém sídle působit ode dne 30. března 2019. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na čl. 50 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii by Evropská agentura pro léčivé přípravky (dále jen „agentura“) měla ve svém novém sídle působit ode dne 30. března 2019.

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (3) | K zajištění řádného fungování
  Evropské
  agentury
  pro léčivé přípravky
  v novém místě by měla být
  ještě předtím, než agentura převezme své nové sídlo, uzavřena
  dohoda o sídle. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

K zajištění řádného fungování
  Evropské
  agentury
  pro léčivé přípravky
  v novém místě by měla být
  ještě předtím, než agentura převezme své nové sídlo, uzavřena
  dohoda o sídle.

| (3) | K zajištění řádného fungování agentury v novém místě by měla být
  co nejdříve uzavřena
  dohoda o sídle.
  Dohoda o sídle by měla obsahovat nejvhodnější podmínky pro úspěšné přemístění agentury a jejích zaměstnanců do Amsterodamu
  . |
| --- | --- |

(3)

K zajištění řádného fungování agentury v novém místě by měla být
  co nejdříve uzavřena
  dohoda o sídle.
  Dohoda o sídle by měla obsahovat nejvhodnější podmínky pro úspěšné přemístění agentury a jejích zaměstnanců do Amsterodamu
  .

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (3a) | S cílem zajistit plnou kontinuitu činnosti agentury by její dočasné umístění mělo být zajištěno od 1. ledna 2019 s tím, že její trvalé sídlo by mělo být dokončeno do 15. listopadu 2019. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3a)

S cílem zajistit plnou kontinuitu činnosti agentury by její dočasné umístění mělo být zajištěno od 1. ledna 2019 s tím, že její trvalé sídlo by mělo být dokončeno do 15. listopadu 2019.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3 b (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (3b) | Je potěšitelné, že nové umístění agentury odpovídá preferencím jejích současných zaměstnanců a že se nizozemské orgány snaží zajistit, aby dvojí přemístění neohrozilo provozní efektivnost, kontinuitu a nepřetržitý provoz agentury. Dvojí přemístění agentury do Amsterodamu nicméně znamená, že agentura bude muset ve svém prozatímním sídle dočasně přestat upřednostňovat určité činnosti, jako je práce na pediatrických lécích a záležitostech veřejného zdraví, včetně práce zaměřené na antimikrobiální rezistenci a pandemie chřipky. Průtahy, které již oznámila nizozemská vláda a které zpozdily předání stálé budovy, jejíž stavba ještě nezačala, vyvolávají obavy ohledně dalších případných průtahů. Přemístění do dočasné budovy by mělo být omezeno na 10,5 měsíce s cílem zajistit, aby agentura mohla od 16. listopadu 2019 začít znovu plně fungovat, a zabránit dalším ztrátám odbornosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3b)

Je potěšitelné, že nové umístění agentury odpovídá preferencím jejích současných zaměstnanců a že se nizozemské orgány snaží zajistit, aby dvojí přemístění neohrozilo provozní efektivnost, kontinuitu a nepřetržitý provoz agentury. Dvojí přemístění agentury do Amsterodamu nicméně znamená, že agentura bude muset ve svém prozatímním sídle dočasně přestat upřednostňovat určité činnosti, jako je práce na pediatrických lécích a záležitostech veřejného zdraví, včetně práce zaměřené na antimikrobiální rezistenci a pandemie chřipky. Průtahy, které již oznámila nizozemská vláda a které zpozdily předání stálé budovy, jejíž stavba ještě nezačala, vyvolávají obavy ohledně dalších případných průtahů. Přemístění do dočasné budovy by mělo být omezeno na 10,5 měsíce s cílem zajistit, aby agentura mohla od 16. listopadu 2019 začít znovu plně fungovat, a zabránit dalším ztrátám odbornosti.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| V nařízení (ES) č. 726/2004 se
  vkládá nový článek
  71a,
  který
  zní: | | V nařízení (ES) č. 726/2004 se
  vkládají nové články
  71a
  a 71b
  ,
  které
  zní: |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

V nařízení (ES) č. 726/2004 se
  vkládá nový článek
  71a,
  který
  zní:

V nařízení (ES) č. 726/2004 se
  vkládají nové články
  71a
  a 71b
  ,
  které
  zní:

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1

Nařízení (ES) č. 726/2004

Článek 71a

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Článek 71a
  Agentura má sídlo v Amsterodamu, Nizozemsku. | | Článek 71a
  Agentura má sídlo v Amsterodamu, Nizozemsku.


  Komise a příslušné orgány Nizozemska přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby se agentura mohla přemístit do dočasných prostor do 1. ledna 2019 a do svých stálých prostor do 16. listopadu 2019.




  Tři měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každé tři měsíce, dokud se agentura nepřemístí do svého stálého sídla, předloží Komise a příslušné orgány Nizozemska Evropskému parlamentu a Radě písemnou zprávu o pokroku úprav dočasných prostor a o výstavbě stálé budovy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Článek 71a

Agentura má sídlo v Amsterodamu, Nizozemsku.

Článek 71a

Agentura má sídlo v Amsterodamu, Nizozemsku.

Komise a příslušné orgány Nizozemska přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby se agentura mohla přemístit do dočasných prostor do 1. ledna 2019 a do svých stálých prostor do 16. listopadu 2019.

Tři měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každé tři měsíce, dokud se agentura nepřemístí do svého stálého sídla, předloží Komise a příslušné orgány Nizozemska Evropskému parlamentu a Radě písemnou zprávu o pokroku úprav dočasných prostor a o výstavbě stálé budovy.

Pozměňovací návrh 7

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1

Čl. 1 – odst. 1

Nařízení (ES) č. 726/2004

Článek 71 b (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | Článek 71b


  Dohoda o sídle, která agentuře umožní plnit své povinnosti v prostorách schválených Evropským parlamentem a Radou, se uzavře do tří měsíců ode dne ... [den vstupu tohoto nařízení v platnost]. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 71b

Dohoda o sídle, která agentuře umožní plnit své povinnosti v prostorách schválených Evropským parlamentem a Radou, se uzavře do tří měsíců ode dne ... [den vstupu tohoto nařízení v platnost].

Pozměňovací návrh 8

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 2

Čl. 2 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Toto nařízení se použije ode dne,
  kdy pro Spojené království přestanou platit Smlouvy, nebo ode dne
  30. března 2019,
  podle toho, co nastane dříve
  . | | Toto nařízení se použije ode dne 30. března 2019. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Toto nařízení se použije ode dne,
  kdy pro Spojené království přestanou platit Smlouvy, nebo ode dne
  30. března 2019,
  podle toho, co nastane dříve
  .

kdy pro Spojené království přestanou platit Smlouvy, nebo ode dne

podle toho, co nastane dříve

Toto nařízení se použije ode dne 30. března 2019.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Prohlášení (nové)

Prohlášení (nové)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | „
  PŘÍLOHA NAŘÍZENÍ 2018/...




  PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU




  Evropský parlament vyjadřuje politování nad tím, že jeho úloha spolunormotvůrce nebyla řádně zohledněna, jelikož nebyl zapojen do procesu, jenž vedl k výběru nového sídla Evropské agentury pro léčivé přípravky.




  Evropský parlament by rád připomněl své výsady coby spolunormotvůrce a trvá na bezvýhradném dodržování řádného legislativního postupu, pokud jde o sídla orgánů a agentur.




  Jakožto jediný přímo volený orgán Unie a zástupce jejích občanů je prvním garantem dodržování zásady demokracie v Unii.




  Evropský parlament odsuzuje postup, jakým bylo nové sídlo vybráno a jenž de facto připravil Evropský parlament o jeho výsady, neboť jej prakticky opomenul, ale nyní se očekává, že Parlament výběr nového sídla jednoduše potvrdí prostřednictvím řádného legislativního postupu.




  Evropský parlament připomíná, že společný přístup připojený ke společnému prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Evropské komise o decentralizovaných agenturách podepsaný v roce 2012 není právně závazný, jak se uvádí v samotném prohlášení, a že byl schválen, aniž by byly dotčeny legislativní pravomoci jednotlivých orgánů.




  Evropský parlament proto trvá na tom, aby byl postup pro výběr nového sídla agentur v budoucnu revidován a aby už nebyl uplatňován v této podobě.




  Evropský parlament by rovněž na závěr rád připomněl, že v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016

   (2)

  o zdokonalení tvorby právních předpisů1 se tyto tři orgány zavázaly k loajální a transparentní spolupráci, a poukazuje na rovnoprávné postavení obou spolunormotvůrců zakotvené ve Smlouvách. |
| | |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

„
  PŘÍLOHA NAŘÍZENÍ 2018/...

PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Evropský parlament vyjadřuje politování nad tím, že jeho úloha spolunormotvůrce nebyla řádně zohledněna, jelikož nebyl zapojen do procesu, jenž vedl k výběru nového sídla Evropské agentury pro léčivé přípravky.

Evropský parlament by rád připomněl své výsady coby spolunormotvůrce a trvá na bezvýhradném dodržování řádného legislativního postupu, pokud jde o sídla orgánů a agentur.

Jakožto jediný přímo volený orgán Unie a zástupce jejích občanů je prvním garantem dodržování zásady demokracie v Unii.

Evropský parlament odsuzuje postup, jakým bylo nové sídlo vybráno a jenž de facto připravil Evropský parlament o jeho výsady, neboť jej prakticky opomenul, ale nyní se očekává, že Parlament výběr nového sídla jednoduše potvrdí prostřednictvím řádného legislativního postupu.

Evropský parlament připomíná, že společný přístup připojený ke společnému prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Evropské komise o decentralizovaných agenturách podepsaný v roce 2012 není právně závazný, jak se uvádí v samotném prohlášení, a že byl schválen, aniž by byly dotčeny legislativní pravomoci jednotlivých orgánů.

Evropský parlament proto trvá na tom, aby byl postup pro výběr nového sídla agentur v budoucnu revidován a aby už nebyl uplatňován v této podobě.

Evropský parlament by rovněž na závěr rád připomněl, že v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016

   (2)

  o zdokonalení tvorby právních předpisů1 se tyto tři orgány zavázaly k loajální a transparentní spolupráci, a poukazuje na rovnoprávné postavení obou spolunormotvůrců zakotvené ve Smlouvách.

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A8-0063/2018).

1

(2)  

  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.
  “

2

Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/152 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/152

---

P8_TA(2018)0087

Společný konsolidovaný základ daně z příjmu právnických osob *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob (CCCTB) (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2019/C 162/29)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0683), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0683),

| — | s ohledem na článek 115 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0471/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 115 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0471/2016),

| — | s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená dánským parlamentem, irskou poslaneckou sněmovnou, irským Senátem, lucemburskou Poslaneckou sněmovnou, maltským parlamentem, nizozemskou První komorou, nizozemskou druhou komorou, a švédským parlamentem v rámci protokolu č. 2 o uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená dánským parlamentem, irskou poslaneckou sněmovnou, irským Senátem, lucemburskou Poslaneckou sněmovnou, maltským parlamentem, nizozemskou První komorou, nizozemskou druhou komorou, a švédským parlamentem v rámci protokolu č. 2 o uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na článek 78c jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 78c jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0051/2018) a stanovisko Výboru pro právní záležitosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0051/2018) a stanovisko Výboru pro právní záležitosti,

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Radě, Komisi a také parlamentům členských států. |
| --- | --- |

5.

Pozměňovací návrh 1

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (1) | Společnosti, které chtějí podnikat přeshraničně v rámci Unie, se setkávají s vážnými překážkami a
  narušeními
  trhu v důsledku existence 28 rozdílných systémů daně z příjmů právnických osob. Struktury daňového plánování jsou navíc postupem času stále důmyslnější s tím, jak se rozvíjejí v různých jurisdikcích a účinně využívají drobných technických detailů jednoho daňového systému nebo nesouladu mezi dvěma či více daňovými systémy za účelem snížení daňové povinnosti společností. Ačkoli tyto situace ukazují na nedostatky zcela odlišné povahy,
  obě
  vytvářejí překážky bránící řádnému fungování vnitřního trhu.
  Opatření
  k
  nápravě těchto problémů proto musí řešit oba typy nedostatků na trhu
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

Společnosti, které chtějí podnikat přeshraničně v rámci Unie, se setkávají s vážnými překážkami a
  narušeními
  trhu v důsledku existence 28 rozdílných systémů daně z příjmů právnických osob. Struktury daňového plánování jsou navíc postupem času stále důmyslnější s tím, jak se rozvíjejí v různých jurisdikcích a účinně využívají drobných technických detailů jednoho daňového systému nebo nesouladu mezi dvěma či více daňovými systémy za účelem snížení daňové povinnosti společností. Ačkoli tyto situace ukazují na nedostatky zcela odlišné povahy,
  obě
  vytvářejí překážky bránící řádnému fungování vnitřního trhu.
  Opatření
  k
  nápravě těchto problémů proto musí řešit oba typy nedostatků na trhu
  .

| (1) | Společnosti, které chtějí podnikat přeshraničně v rámci Unie, se setkávají s vážnými překážkami a
  narušováním
  trhu v důsledku existence 28 rozdílných systémů daně z příjmů právnických osob.
  V éře globalizace a digitalizace se zdanění zejména finančního a duševního kapitálu na základě zdroje stává čím dál hůře zpětně vysledovatelným a čím dál snadněji zmanipulovatelným.
  Struktury daňového plánování jsou navíc postupem času stále důmyslnější s tím, jak se rozvíjejí v různých jurisdikcích a účinně využívají drobných technických detailů jednoho daňového systému nebo nesouladu mezi dvěma či více daňovými systémy za účelem snížení daňové povinnosti společností.
  Všeobecná digitalizace mnoha hospodářských odvětví ve spojení s rychle se rozvíjející digitální ekonomikou zpochybňuje použitelnost unijních modelů daně z příjmu právnických osob, které byly vytvořeny pro tradiční odvětví, a to až do takové míry, že by kritéria pro oceňování a výpočty měla být upravena tak, aby odpovídala obchodní činnosti v 21. století.
  Ačkoli tyto situace ukazují na nedostatky zcela odlišné povahy, vytvářejí překážky bránící řádnému fungování vnitřního trhu
  a vyvolávají jeho narušení mezi velkými společnostmi na jedné straně a malými a středními podniky na straně druhé. Těmito druhy tržních nedostatků by se proto měla zabývat nová unijní norma pro základ daně z příjmu právnických osob, jež by měla být zároveň v souladu s cílem, kterým je zajištění dlouhodobé právní přehlednosti a jistoty a zásada daňové neutrality. Větší sbližování vnitrostátních daňových systémů povede k významnému poklesu nákladů a administrativní zátěže pro podniky vyvíjející v Unii přeshraniční činnost. Zatímco daňová politika spadá do pravomoci členských států, v článku 115 Smlouvy o fungování Evropské unie je jasně stanoveno, že Rada by měla zvláštním legislativním postupem a po konzultaci s Evropským parlamentem a Evropským hospodářským a sociálním výborem jednomyslně přijímat směrnice o sbližování právních a správních předpisů členských států v daňové oblasti, které mají přímý vliv na vytváření nebo fungování vnitřního trhu
  . |
| --- | --- |

(1)

Společnosti, které chtějí podnikat přeshraničně v rámci Unie, se setkávají s vážnými překážkami a
  narušováním
  trhu v důsledku existence 28 rozdílných systémů daně z příjmů právnických osob.
  V éře globalizace a digitalizace se zdanění zejména finančního a duševního kapitálu na základě zdroje stává čím dál hůře zpětně vysledovatelným a čím dál snadněji zmanipulovatelným.
  Struktury daňového plánování jsou navíc postupem času stále důmyslnější s tím, jak se rozvíjejí v různých jurisdikcích a účinně využívají drobných technických detailů jednoho daňového systému nebo nesouladu mezi dvěma či více daňovými systémy za účelem snížení daňové povinnosti společností.
  Všeobecná digitalizace mnoha hospodářských odvětví ve spojení s rychle se rozvíjející digitální ekonomikou zpochybňuje použitelnost unijních modelů daně z příjmu právnických osob, které byly vytvořeny pro tradiční odvětví, a to až do takové míry, že by kritéria pro oceňování a výpočty měla být upravena tak, aby odpovídala obchodní činnosti v 21. století.
  Ačkoli tyto situace ukazují na nedostatky zcela odlišné povahy, vytvářejí překážky bránící řádnému fungování vnitřního trhu
  a vyvolávají jeho narušení mezi velkými společnostmi na jedné straně a malými a středními podniky na straně druhé. Těmito druhy tržních nedostatků by se proto měla zabývat nová unijní norma pro základ daně z příjmu právnických osob, jež by měla být zároveň v souladu s cílem, kterým je zajištění dlouhodobé právní přehlednosti a jistoty a zásada daňové neutrality. Větší sbližování vnitrostátních daňových systémů povede k významnému poklesu nákladů a administrativní zátěže pro podniky vyvíjející v Unii přeshraniční činnost. Zatímco daňová politika spadá do pravomoci členských států, v článku 115 Smlouvy o fungování Evropské unie je jasně stanoveno, že Rada by měla zvláštním legislativním postupem a po konzultaci s Evropským parlamentem a Evropským hospodářským a sociálním výborem jednomyslně přijímat směrnice o sbližování právních a správních předpisů členských států v daňové oblasti, které mají přímý vliv na vytváření nebo fungování vnitřního trhu
  .

Pozměňovací návrh 2

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (2) | Na podporu řádného fungování vnitřního trhu by mělo být prostředí daně z příjmů právnických osob v Unii formováno v souladu se zásadou, že společnosti platí spravedlivý podíl na dani v jurisdikci či jurisdikcích, kde vytvářejí zisky. Proto je nutné připravit mechanismy, jež
  odrazují
  společnosti od využívání nesouladu mezi vnitrostátními daňovými systémy s cílem snížit svou daňovou povinnost. Stejně důležité je také podpořit přeshraniční obchod a podnikové investice, a tím stimulovat růst a hospodářský rozvoj na vnitřním trhu. Za tímto účelem je třeba napravením nesrovnalostí v působení vnitrostátních systémů daně z příjmů právnických osob odstranit rizika dvojího zdanění
  a
  dvojího nezdanění. Aby společnosti mohly rozvíjet obchodní činnost a rozšiřovat své působení i do jiných členských států Unie, potřebují zároveň snadno použitelný daňový a právní rámec. V tomto kontextu by měly být odstraněny zbývající případy diskriminace. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Na podporu řádného fungování vnitřního trhu by mělo být prostředí daně z příjmů právnických osob v Unii formováno v souladu se zásadou, že společnosti platí spravedlivý podíl na dani v jurisdikci či jurisdikcích, kde vytvářejí zisky. Proto je nutné připravit mechanismy, jež
  odrazují
  společnosti od využívání nesouladu mezi vnitrostátními daňovými systémy s cílem snížit svou daňovou povinnost. Stejně důležité je také podpořit přeshraniční obchod a podnikové investice, a tím stimulovat růst a hospodářský rozvoj na vnitřním trhu. Za tímto účelem je třeba napravením nesrovnalostí v působení vnitrostátních systémů daně z příjmů právnických osob odstranit rizika dvojího zdanění
  a
  dvojího nezdanění. Aby společnosti mohly rozvíjet obchodní činnost a rozšiřovat své působení i do jiných členských států Unie, potřebují zároveň snadno použitelný daňový a právní rámec. V tomto kontextu by měly být odstraněny zbývající případy diskriminace.

| (2) | Na podporu řádného fungování vnitřního trhu by mělo být prostředí daně z příjmů právnických osob v Unii formováno v souladu se zásadou, že společnosti platí spravedlivý podíl na dani v jurisdikci či jurisdikcích, kde vytvářejí zisky
  a kde mají stálou provozovnu. Vzhledem k digitální změně v podnikatelském prostředí je nutné zajistit, aby se se společnostmi, které vytvářejí příjmy v určitém členském státě, přičemž v tomto členském státě nemají stálou fyzickou provozovnu, nýbrž stálou digitální provozovnu, zacházelo stejně jako se společnostmi, které takovou fyzickou stálou provozovnu mají.
  Proto je nutné připravit mechanismy, jež
  by odrazovaly
  společnosti od využívání nesouladu mezi vnitrostátními daňovými systémy s cílem snížit svou daňovou povinnost. Stejně důležité je také podpořit přeshraniční obchod a podnikové investice, a tím stimulovat růst a hospodářský rozvoj na vnitřním trhu. Za tímto účelem je třeba napravením nesrovnalostí v působení vnitrostátních systémů daně z příjmů právnických osob odstranit rizika dvojího zdanění
  i
   dvojího nezdanění. Aby společnosti mohly rozvíjet obchodní činnost a rozšiřovat své působení i do jiných členských států Unie, potřebují zároveň snadno použitelný daňový a právní rámec. V tomto kontextu by měly být odstraněny zbývající případy diskriminace.
  Konsolidace je klíčovým prvkem systému CCCTB, neboť největší daňové překážky, jimž čelí společnosti téže skupiny vyvíjející v Unii přeshraniční činnost, lze řešit pouze tímto způsobem. Díky ní dojde k odstranění formalit týkajících se převodních cen a dvojího zdanění uvnitř skupiny. |
| --- | --- |

(2)

Na podporu řádného fungování vnitřního trhu by mělo být prostředí daně z příjmů právnických osob v Unii formováno v souladu se zásadou, že společnosti platí spravedlivý podíl na dani v jurisdikci či jurisdikcích, kde vytvářejí zisky
  a kde mají stálou provozovnu. Vzhledem k digitální změně v podnikatelském prostředí je nutné zajistit, aby se se společnostmi, které vytvářejí příjmy v určitém členském státě, přičemž v tomto členském státě nemají stálou fyzickou provozovnu, nýbrž stálou digitální provozovnu, zacházelo stejně jako se společnostmi, které takovou fyzickou stálou provozovnu mají.
  Proto je nutné připravit mechanismy, jež
  by odrazovaly
  společnosti od využívání nesouladu mezi vnitrostátními daňovými systémy s cílem snížit svou daňovou povinnost. Stejně důležité je také podpořit přeshraniční obchod a podnikové investice, a tím stimulovat růst a hospodářský rozvoj na vnitřním trhu. Za tímto účelem je třeba napravením nesrovnalostí v působení vnitrostátních systémů daně z příjmů právnických osob odstranit rizika dvojího zdanění
  i
   dvojího nezdanění. Aby společnosti mohly rozvíjet obchodní činnost a rozšiřovat své působení i do jiných členských států Unie, potřebují zároveň snadno použitelný daňový a právní rámec. V tomto kontextu by měly být odstraněny zbývající případy diskriminace.
  Konsolidace je klíčovým prvkem systému CCCTB, neboť největší daňové překážky, jimž čelí společnosti téže skupiny vyvíjející v Unii přeshraniční činnost, lze řešit pouze tímto způsobem. Díky ní dojde k odstranění formalit týkajících se převodních cen a dvojího zdanění uvnitř skupiny.

Pozměňovací návrh 3

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (3) | Jak upozorňuje návrh směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob (CCCTB) z 16. března 2011 (1), daňový systém, jenž by pro účely výpočtu základu daně z příjmů právnických osob umožnil Unii pojímat jako jeden trh, by usnadnil přeshraniční činnost společností, které jsou rezidenty Unie, a přispěl by k dosažení cíle vytvořit z Unie konkurenceschopnější místo pro investování v mezinárodním měřítku. Návrh CCCTB z roku 2011 se zaměřoval na cíl usnadnit rozšíření obchodní činnosti společností v rámci Unie. Vedle tohoto cíle by se mělo také zohlednit, že CCCTB může účinně zlepšit fungování vnitřního trhu zavedením opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem. V této souvislosti by mělo dojít k obnovení CCCTB, aby se stejnou mírou řešily oba aspekty: jak usnadnění podnikatelské činnosti, tak posílení funkce iniciativy v oblasti opatření proti vyhýbání se daňové povinnosti. Takový přístup by nejlépe sloužil cíli, jímž je odstranění
  narušení fungování
  vnitřního trhu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Jak upozorňuje návrh směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob (CCCTB) z 16. března 2011 (1), daňový systém, jenž by pro účely výpočtu základu daně z příjmů právnických osob umožnil Unii pojímat jako jeden trh, by usnadnil přeshraniční činnost společností, které jsou rezidenty Unie, a přispěl by k dosažení cíle vytvořit z Unie konkurenceschopnější místo pro investování v mezinárodním měřítku. Návrh CCCTB z roku 2011 se zaměřoval na cíl usnadnit rozšíření obchodní činnosti společností v rámci Unie. Vedle tohoto cíle by se mělo také zohlednit, že CCCTB může účinně zlepšit fungování vnitřního trhu zavedením opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem. V této souvislosti by mělo dojít k obnovení CCCTB, aby se stejnou mírou řešily oba aspekty: jak usnadnění podnikatelské činnosti, tak posílení funkce iniciativy v oblasti opatření proti vyhýbání se daňové povinnosti. Takový přístup by nejlépe sloužil cíli, jímž je odstranění
  narušení fungování
  vnitřního trhu.

| (3) | Jak upozorňuje návrh směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob (CCCTB) z 16. března 2011 (2), daňový systém, jenž by pro účely výpočtu základu daně z příjmů právnických osob umožnil Unii pojímat jako jeden trh, by usnadnil přeshraniční činnost společností, které jsou rezidenty Unie, a přispěl by k dosažení cíle vytvořit z Unie konkurenceschopnější místo pro investování v mezinárodním měřítku,
  zejména pro malé a střední podniky
  . Návrh CCCTB z roku 2011 se zaměřoval na cíl usnadnit rozšíření obchodní činnosti společností v rámci Unie. Vedle tohoto cíle by se mělo také zohlednit, že CCCTB může účinně zlepšit fungování vnitřního trhu zavedením opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem. V této souvislosti by mělo dojít k obnovení CCCTB, aby se stejnou mírou řešily oba aspekty: jak usnadnění podnikatelské činnosti, tak posílení funkce iniciativy v oblasti opatření proti vyhýbání se daňové povinnosti.
  Jakmile by byl systém CCCTB zaveden ve všech členských státech, zajistil by odvádění daní y v místě vzniku zisků a tam, kde mají společnosti stálou provozovnu.
  Takový přístup by nejlépe sloužil cíli, jímž je odstranění
  případů narušování vnitřního trhu. Zkvalitnění vnitřního trhu je klíčovým faktorem pro podnícení růstu a tvorby pracovních míst. Zavedení systému CCCTB by omezením nezdravé daňové konkurence mezi společnostmi zvýšilo hospodářský růst a vedlo k rozšíření počtu pracovních míst v Unii. |
| --- | --- |

(3)

Jak upozorňuje návrh směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob (CCCTB) z 16. března 2011 (2), daňový systém, jenž by pro účely výpočtu základu daně z příjmů právnických osob umožnil Unii pojímat jako jeden trh, by usnadnil přeshraniční činnost společností, které jsou rezidenty Unie, a přispěl by k dosažení cíle vytvořit z Unie konkurenceschopnější místo pro investování v mezinárodním měřítku,
  zejména pro malé a střední podniky
  . Návrh CCCTB z roku 2011 se zaměřoval na cíl usnadnit rozšíření obchodní činnosti společností v rámci Unie. Vedle tohoto cíle by se mělo také zohlednit, že CCCTB může účinně zlepšit fungování vnitřního trhu zavedením opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem. V této souvislosti by mělo dojít k obnovení CCCTB, aby se stejnou mírou řešily oba aspekty: jak usnadnění podnikatelské činnosti, tak posílení funkce iniciativy v oblasti opatření proti vyhýbání se daňové povinnosti.
  Jakmile by byl systém CCCTB zaveden ve všech členských státech, zajistil by odvádění daní y v místě vzniku zisků a tam, kde mají společnosti stálou provozovnu.
  Takový přístup by nejlépe sloužil cíli, jímž je odstranění
  případů narušování vnitřního trhu. Zkvalitnění vnitřního trhu je klíčovým faktorem pro podnícení růstu a tvorby pracovních míst. Zavedení systému CCCTB by omezením nezdravé daňové konkurence mezi společnostmi zvýšilo hospodářský růst a vedlo k rozšíření počtu pracovních míst v Unii.

Pozměňovací návrh 4

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (4) | Vzhledem k potřebě jednat rychle, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu, na jedné straně usnadněním obchodu a investic, na druhé straně posílením systému proti praktikám vyhýbání se daňové povinnosti, je
  dobré rozdělit ambiciózní iniciativu CCCTB do dvou samostatných návrhů
  .
  V první fázi by se měla dohodnout pravidla společného
  základu daně z příjmů právnických osob,
  ve druhé fázi pak otázka konsolidace
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Vzhledem k potřebě jednat rychle, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu, na jedné straně usnadněním obchodu a investic, na druhé straně posílením systému proti praktikám vyhýbání se daňové povinnosti, je
  dobré rozdělit ambiciózní iniciativu CCCTB do dvou samostatných návrhů
  .
  V první fázi by se měla dohodnout pravidla společného
  základu daně z příjmů právnických osob,
  ve druhé fázi pak otázka konsolidace
  .

| (4) | Vzhledem k potřebě jednat rychle, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu, na jedné straně usnadněním obchodu a investic, na druhé straně posílením systému proti praktikám vyhýbání se daňové povinnosti, je
  velmi důležité, aby bylo zajištěno, aby směrnice o společném
  základu daně z příjmů právnických osob
  a směrnice o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob vstoupily v platnost současně. Tato změna režimu představuje významný krok směrem k dotvoření vnitřního trhu, a proto musí být flexibilní, aby ji bylo možné jí náležitě provádět již od počátku. Vzhledem k tomu, že vnitřní trh zahrnuje všechny členské státy, měl by být systém CCCTB zaveden ve všech členských státech. Pokud však Rada nepřijme jednomyslné rozhodnutí o návrhu zavést CCTB, měla by Komise vydat nový návrh založený na článku 116 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého přijmou Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem za tímto účelem potřebné právní předpisy. Jako poslední možnost by měly členské státy zahájit prohloubenou spolupráci, která by měla být
  v
  souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie kdykoli otevřena i těm členským státům, které se jí neúčastní. Je však politováníhodné, že nebylo provedeno dostatečně podrobné posouzení návrhů CCTB nebo CCCTB, pokud jde o dopad na příjmy z daně z příjmu právnických osob v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k potřebě jednat rychle, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu, na jedné straně usnadněním obchodu a investic, na druhé straně posílením systému proti praktikám vyhýbání se daňové povinnosti, je
  velmi důležité, aby bylo zajištěno, aby směrnice o společném
  základu daně z příjmů právnických osob
  a směrnice o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob vstoupily v platnost současně. Tato změna režimu představuje významný krok směrem k dotvoření vnitřního trhu, a proto musí být flexibilní, aby ji bylo možné jí náležitě provádět již od počátku. Vzhledem k tomu, že vnitřní trh zahrnuje všechny členské státy, měl by být systém CCCTB zaveden ve všech členských státech. Pokud však Rada nepřijme jednomyslné rozhodnutí o návrhu zavést CCTB, měla by Komise vydat nový návrh založený na článku 116 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého přijmou Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem za tímto účelem potřebné právní předpisy. Jako poslední možnost by měly členské státy zahájit prohloubenou spolupráci, která by měla být
  v
  souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie kdykoli otevřena i těm členským státům, které se jí neúčastní. Je však politováníhodné, že nebylo provedeno dostatečně podrobné posouzení návrhů CCTB nebo CCCTB, pokud jde o dopad na příjmy z daně z příjmu právnických osob v jednotlivých členských státech.

Pozměňovací návrh 5

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (5) | K agresivnímu daňovému plánování dochází často v přeshraničním kontextu, z čehož vyplývá, že zúčastněné skupiny společností disponují minimem zdrojů. Za tohoto předpokladu
  a
  z důvodu proporcionality by pravidla
  pro CCCTB
  měla být
  závazná
  pouze pro
  skupiny společností podstatné
  velikosti. Za tímto účelem
  bude stanoven práh podle velikosti
  celkového konsolidovaného příjmu skupiny, která podává konsolidované finanční výkazy. Aby
  pravidla CCCTB
  lépe sloužila cíli, jímž je usnadnit obchod a investice na vnitřním trhu,
  měla
  by být
  volitelně dostupná pro skupiny, které nedosahují stanovené prahové velikosti. Způsobilost ke konsolidované daňové skupině se bude určovat podle dvojitého
  kritéria
  založeného na: |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

K agresivnímu daňovému plánování dochází často v přeshraničním kontextu, z čehož vyplývá, že zúčastněné skupiny společností disponují minimem zdrojů. Za tohoto předpokladu
  a
  z důvodu proporcionality by pravidla
  pro CCCTB
  měla být
  závazná
  pouze pro
  skupiny společností podstatné
  velikosti. Za tímto účelem
  bude stanoven práh podle velikosti
  celkového konsolidovaného příjmu skupiny, která podává konsolidované finanční výkazy. Aby
  pravidla CCCTB
  lépe sloužila cíli, jímž je usnadnit obchod a investice na vnitřním trhu,
  měla
  by být
  volitelně dostupná pro skupiny, které nedosahují stanovené prahové velikosti. Způsobilost ke konsolidované daňové skupině se bude určovat podle dvojitého
  kritéria
  založeného na:

| (5) | K agresivnímu daňovému plánování dochází často v přeshraničním kontextu, z čehož vyplývá, že zúčastněné skupiny společností disponují minimem zdrojů. Za tohoto předpokladu z důvodu proporcionality by pravidla
  týkající se společného základu daně
  měla být
  zpočátku povinná
  pouze pro
  společnosti, které náleží do skupiny zásadní
  velikosti. Za tímto účelem
  by měla být stanovena počáteční prahová hodnota ve výši 750 milionů EUR, a to na základě
  celkového konsolidovaného příjmu skupiny, která podává konsolidované finanční výkazy.
  Vzhledem k tomu, že tato směrnice zavádí nový standard základu daně z příjmu právnických osob pro všechny podniky v Unii, měla by být prahová hodnota snížena na nulu na období maximálně sedmi let.
  Aby lépe sloužila cíli, jímž je usnadnit obchod a investice na vnitřním trhu,
  mělo
  by být
  uplatňování pravidel týkajících se společného základu daně z příjmu právnických osob nabízeno v první fázi i jako možnost pro společnosti, které tato
  kritéria
  nesplňují. |
| --- | --- |

(5)

K agresivnímu daňovému plánování dochází často v přeshraničním kontextu, z čehož vyplývá, že zúčastněné skupiny společností disponují minimem zdrojů. Za tohoto předpokladu z důvodu proporcionality by pravidla
  týkající se společného základu daně
  měla být
  zpočátku povinná
  pouze pro
  společnosti, které náleží do skupiny zásadní
  velikosti. Za tímto účelem
  by měla být stanovena počáteční prahová hodnota ve výši 750 milionů EUR, a to na základě
  celkového konsolidovaného příjmu skupiny, která podává konsolidované finanční výkazy.
  Vzhledem k tomu, že tato směrnice zavádí nový standard základu daně z příjmu právnických osob pro všechny podniky v Unii, měla by být prahová hodnota snížena na nulu na období maximálně sedmi let.
  Aby lépe sloužila cíli, jímž je usnadnit obchod a investice na vnitřním trhu,
  mělo
  by být
  uplatňování pravidel týkajících se společného základu daně z příjmu právnických osob nabízeno v první fázi i jako možnost pro společnosti, které tato
  kritéria
  nesplňují.

Pozměňovací návrh 6

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (5a) | Při rovnosti podmínek může přechod na společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob přivodit členským státům ztrátu daňových příjmů nebo přinést jejich zvýšení. Za účelem kompenzace ztrát by se měl vytvořit dočasný kompenzační mechanismus financovaný z daňových přebytků těch členských států, které díky novému režimu zaznamenají nárůst daňových příjmů. Kompenzace by měly být každoročně upravovány, aby byla zohledněna celostátní nebo regionální rozhodnutí přijatá před vstupem této směrnice v platnost. Po uplynutí sedmi let by měla být Komise povinna navrhnout zrušení nebo změnu systému kompenzací a stanovit pro kompenzace prahové hodnoty. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5a)

Při rovnosti podmínek může přechod na společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob přivodit členským státům ztrátu daňových příjmů nebo přinést jejich zvýšení. Za účelem kompenzace ztrát by se měl vytvořit dočasný kompenzační mechanismus financovaný z daňových přebytků těch členských států, které díky novému režimu zaznamenají nárůst daňových příjmů. Kompenzace by měly být každoročně upravovány, aby byla zohledněna celostátní nebo regionální rozhodnutí přijatá před vstupem této směrnice v platnost. Po uplynutí sedmi let by měla být Komise povinna navrhnout zrušení nebo změnu systému kompenzací a stanovit pro kompenzace prahové hodnoty.

Pozměňovací návrh 7

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5 b (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (5b) | Aby nedocházelo ke stávajícímu rozložení daňové zátěže mezi malé a střední podniky a nadnárodní společnosti, jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. listopadu 2015 o daňových rozhodnutích a jiných opatřeních podobných svojí povahou nebo účinkem, neměl by společný základ daně z příjmů právnických osob vést ke konkurenčnímu znevýhodnění malých a středních podniků, což by v jejich případě vedlo k upevnění rovných podmínek. Hlavní daňový orgán může malým a středním podnikům poskytnout nezbytné nástroje, které jim pomohou dodržovat administrativní a organizační požadavky, jež přijetí systému CCCTB obnáší. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5b)

Aby nedocházelo ke stávajícímu rozložení daňové zátěže mezi malé a střední podniky a nadnárodní společnosti, jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. listopadu 2015 o daňových rozhodnutích a jiných opatřeních podobných svojí povahou nebo účinkem, neměl by společný základ daně z příjmů právnických osob vést ke konkurenčnímu znevýhodnění malých a středních podniků, což by v jejich případě vedlo k upevnění rovných podmínek. Hlavní daňový orgán může malým a středním podnikům poskytnout nezbytné nástroje, které jim pomohou dodržovat administrativní a organizační požadavky, jež přijetí systému CCCTB obnáší.

Pozměňovací návrh 8

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (6) | Způsobilost ke konsolidované daňové skupině se bude určovat podle dvojitého kritéria založeného na: i) kontrole (více než 50 % hlasovacích práv) a ii) vlastnictví (více než 75 % kapitálu) nebo právech na zisk (více než 75 % práv pojených s nárokem na zisk). Toto kritérium zajistí vysokou míru hospodářské integrace mezi členy skupiny. Aby byla zaručena integrita systému, uvedené dvě prahové hodnoty kontroly a vlastnictví či práva na zisk by měly být naplněny po celé zdaňovací období; jinak by měla daná společnost ze skupiny okamžitě vystoupit. Aby nedocházelo k manipulaci s daňovými výsledky vstupem do skupiny a vystoupením ze skupiny v krátkém časovém období, měl by být stanoven také požadavek, že členství ve skupině musí trvat minimálně devět po sobě jdoucích měsíců. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Způsobilost ke konsolidované daňové skupině se bude určovat podle dvojitého kritéria založeného na: i) kontrole (více než 50 % hlasovacích práv) a ii) vlastnictví (více než 75 % kapitálu) nebo právech na zisk (více než 75 % práv pojených s nárokem na zisk). Toto kritérium zajistí vysokou míru hospodářské integrace mezi členy skupiny. Aby byla zaručena integrita systému, uvedené dvě prahové hodnoty kontroly a vlastnictví či práva na zisk by měly být naplněny po celé zdaňovací období; jinak by měla daná společnost ze skupiny okamžitě vystoupit. Aby nedocházelo k manipulaci s daňovými výsledky vstupem do skupiny a vystoupením ze skupiny v krátkém časovém období, měl by být stanoven také požadavek, že členství ve skupině musí trvat minimálně devět po sobě jdoucích měsíců.

| (6) | Je nezbytné definovat pojem stálé provozovny nacházející se v Unii a náležející daňovému poplatníkovi, který je daňovým rezidentem v Unii. Nadnárodní společnosti až příliš často přijímají opatření k přesunu svých zisků do příznivějších daňových režimů, přičemž neplatí žádné nebo jen velmi nízké daně. Pojem stálé provozovny by poskytl přesnou a závaznou definici kritérií, která je nutné splnit, pokud má nadnárodní společnost prokázat, že je umístěna v dané zemi. To přiměje nadnárodní společnosti k tomu, aby poctivě odváděly své daně. Cílem je zajistit, aby všichni dotčení daňoví poplatníci dosáhli obecné shody, a vyloučit možnost nesouladu v důsledku odlišných definic.. Obdobně je důležité mít společnou definici stálé provozovny, která se nachází ve třetí zemi nebo v Unii, avšak náleží daňovému poplatníkovi s daňovou rezidencí ve třetí zemi. Pokud je stanovení převodních cen důvodem pro převádění zisku do jurisdikcí s nízkým zdaněním, je vhodnější zavést systém, který stanovuje zisk skrze vzorec pro jeho rozdělení. Přijetím takového systému může Unie zavést mezinárodní normu pro moderní a efektivní zdanění příjmů právnických osob. Komise by měla vypracovat pokyny pro přechodnou fázi, v jejímž rámci se při jednání s třetími zeměmi bude vzorec pro rozdělení zisku používat spolu s dalšími metodami přidělování, přičemž by tento vzorec měl být v konečném důsledku standardní metodou přidělování. Komise by měla předložit návrh unijního vzoru smlouvy o zdanění, který by v konečném důsledku nahradil tisíce bilaterálních smluv uzavřených jednotlivými členskými státy. |
| --- | --- |

(6)

Je nezbytné definovat pojem stálé provozovny nacházející se v Unii a náležející daňovému poplatníkovi, který je daňovým rezidentem v Unii. Nadnárodní společnosti až příliš často přijímají opatření k přesunu svých zisků do příznivějších daňových režimů, přičemž neplatí žádné nebo jen velmi nízké daně. Pojem stálé provozovny by poskytl přesnou a závaznou definici kritérií, která je nutné splnit, pokud má nadnárodní společnost prokázat, že je umístěna v dané zemi. To přiměje nadnárodní společnosti k tomu, aby poctivě odváděly své daně. Cílem je zajistit, aby všichni dotčení daňoví poplatníci dosáhli obecné shody, a vyloučit možnost nesouladu v důsledku odlišných definic.. Obdobně je důležité mít společnou definici stálé provozovny, která se nachází ve třetí zemi nebo v Unii, avšak náleží daňovému poplatníkovi s daňovou rezidencí ve třetí zemi. Pokud je stanovení převodních cen důvodem pro převádění zisku do jurisdikcí s nízkým zdaněním, je vhodnější zavést systém, který stanovuje zisk skrze vzorec pro jeho rozdělení. Přijetím takového systému může Unie zavést mezinárodní normu pro moderní a efektivní zdanění příjmů právnických osob. Komise by měla vypracovat pokyny pro přechodnou fázi, v jejímž rámci se při jednání s třetími zeměmi bude vzorec pro rozdělení zisku používat spolu s dalšími metodami přidělování, přičemž by tento vzorec měl být v konečném důsledku standardní metodou přidělování. Komise by měla předložit návrh unijního vzoru smlouvy o zdanění, který by v konečném důsledku nahradil tisíce bilaterálních smluv uzavřených jednotlivými členskými státy.

Pozměňovací návrh 9

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | Digitální zboží je zpravidla vysoce mobilní a nehmotné. V rámci studií se prokázalo, že digitální sektor je velmi výrazně zapojen do agresivního plánování daní, jelikož řada obchodních modelů nevyžaduje k provádění transakcí se zákazníky a ke generaci zisku fyzickou infrastrukturu. Největším digitálním společnostem to umožňuje, aby ze svého zisku neplatily téměř žádné daně. Státní pokladna členských států tak v důsledku toho, že nejsou schopny zdanit nadnárodní digitální společnosti, přichází o miliardy eur daňových příjmů. Aby bylo možné vyřešit tuto skutečnou a naléhavou sociální nespravedlnost, je nutné rozšířit právní předpisy v oblasti daně z příjmu právnických osob, tak aby zahrnovaly novou vazbu na stálou digitální provozovnu, která by se zakládala na významné digitální přítomnosti. K řešení daňových výzev, které se v kontextu digitalizace objevují, je nutné pro podobné obchodní modely zajistit rovné podmínky, aniž by to omezovalo potenciál digitálního sektoru. Přitom je třeba zvlášť zohlednit činnost na úrovni OECD, jejímž účelem je vytvoření jednotného mezinárodního souboru pravidel. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6a)

Digitální zboží je zpravidla vysoce mobilní a nehmotné. V rámci studií se prokázalo, že digitální sektor je velmi výrazně zapojen do agresivního plánování daní, jelikož řada obchodních modelů nevyžaduje k provádění transakcí se zákazníky a ke generaci zisku fyzickou infrastrukturu. Největším digitálním společnostem to umožňuje, aby ze svého zisku neplatily téměř žádné daně. Státní pokladna členských států tak v důsledku toho, že nejsou schopny zdanit nadnárodní digitální společnosti, přichází o miliardy eur daňových příjmů. Aby bylo možné vyřešit tuto skutečnou a naléhavou sociální nespravedlnost, je nutné rozšířit právní předpisy v oblasti daně z příjmu právnických osob, tak aby zahrnovaly novou vazbu na stálou digitální provozovnu, která by se zakládala na významné digitální přítomnosti. K řešení daňových výzev, které se v kontextu digitalizace objevují, je nutné pro podobné obchodní modely zajistit rovné podmínky, aniž by to omezovalo potenciál digitálního sektoru. Přitom je třeba zvlášť zohlednit činnost na úrovni OECD, jejímž účelem je vytvoření jednotného mezinárodního souboru pravidel.

Pozměňovací návrh 10

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (10) | Vzorec pro rozdělení konsolidovaného základu daně by měl zahrnovat
  tři
  faktory se stejnou váhou, konkrétně práci, aktiva
  a
  tržby podle místa určení. Faktory o stejné váze by měly odrážet vyrovnaný přístup k rozdělení zdanitelného zisku mezi příslušné členské státy a měly by zajistit, aby zisky byly daněny tam, kde skutečně vznikly. Práce a aktiva by proto měla být připsána členskému státu, kde je práce prováděna nebo kde jsou umístěna aktiva, díky čemuž by byla přiznána náležitá váha zájmům členského státu původu, zatímco tržby by byly připsány členskému státu,
  které
  je místem určení pro zboží či služby. Aby byly zohledněny rozdíly v úrovni mezd uvnitř Unie a aby bylo zajištěno spravedlivé rozdělení konsolidovaného základu daně, měl by faktor práce zahrnovat objem mezd i počet zaměstnanců (tj. každá položka se podílí polovinou). Faktor aktiv by na druhé straně měl zahrnovat
  veškerá dlouhodobá
  hmotná aktiva,
  ale nikoliv nehmotná aktiva
  a
  finanční aktiva z důvodu jejich pohyblivé povahy a z toho plynoucího rizika obcházení pravidel této směrnice
  . Pokud z důvodu výjimečných okolností výsledek rozdělení daňového základu není spravedlivým obrazem rozsahu podnikatelské činnosti, měla by zde být ochranná doložka, která stanoví použití náhradní metody rozdělení příjmů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Vzorec pro rozdělení konsolidovaného základu daně by měl zahrnovat
  tři
  faktory se stejnou váhou, konkrétně práci, aktiva
  a
  tržby podle místa určení. Faktory o stejné váze by měly odrážet vyrovnaný přístup k rozdělení zdanitelného zisku mezi příslušné členské státy a měly by zajistit, aby zisky byly daněny tam, kde skutečně vznikly. Práce a aktiva by proto měla být připsána členskému státu, kde je práce prováděna nebo kde jsou umístěna aktiva, díky čemuž by byla přiznána náležitá váha zájmům členského státu původu, zatímco tržby by byly připsány členskému státu,
  které
  je místem určení pro zboží či služby. Aby byly zohledněny rozdíly v úrovni mezd uvnitř Unie a aby bylo zajištěno spravedlivé rozdělení konsolidovaného základu daně, měl by faktor práce zahrnovat objem mezd i počet zaměstnanců (tj. každá položka se podílí polovinou). Faktor aktiv by na druhé straně měl zahrnovat
  veškerá dlouhodobá
  hmotná aktiva,
  ale nikoliv nehmotná aktiva
  a
  finanční aktiva z důvodu jejich pohyblivé povahy a z toho plynoucího rizika obcházení pravidel této směrnice
  . Pokud z důvodu výjimečných okolností výsledek rozdělení daňového základu není spravedlivým obrazem rozsahu podnikatelské činnosti, měla by zde být ochranná doložka, která stanoví použití náhradní metody rozdělení příjmů.

| (10) | Vzorec pro rozdělení konsolidovaného základu daně by měl zahrnovat
  čtyři
  faktory se stejnou váhou, konkrétně práci, aktiva, tržby podle místa určení
  a shromažďování a využívání osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb (dále jen „faktor údajů“)
  . Faktory o stejné váze by měly odrážet vyrovnaný přístup k rozdělení zdanitelného zisku mezi příslušné členské státy a měly by zajistit, aby zisky byly daněny tam, kde skutečně vznikly. Práce a aktiva by proto měla být připsána členskému státu, kde je práce prováděna nebo kde jsou umístěna aktiva, díky čemuž by byla přiznána náležitá váha zájmům členského státu původu, zatímco tržby by byly připsány členskému státu,
  který
  je místem určení pro zboží či služby. Aby byly zohledněny rozdíly v úrovni mezd uvnitř Unie a aby bylo zajištěno spravedlivé rozdělení konsolidovaného základu daně, měl by faktor práce zahrnovat objem mezd i počet zaměstnanců (tj. každá položka se podílí polovinou). Faktor aktiv by na druhé straně měl zahrnovat
  pouze
  hmotná aktiva. Pokud z důvodu výjimečných okolností výsledek rozdělení daňového základu není spravedlivým obrazem rozsahu podnikatelské činnosti, měla by zde být ochranná doložka, která stanoví použití náhradní metody rozdělení příjmů. |
| --- | --- |

(10)

Vzorec pro rozdělení konsolidovaného základu daně by měl zahrnovat
  čtyři
  faktory se stejnou váhou, konkrétně práci, aktiva, tržby podle místa určení
  a shromažďování a využívání osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb (dále jen „faktor údajů“)
  . Faktory o stejné váze by měly odrážet vyrovnaný přístup k rozdělení zdanitelného zisku mezi příslušné členské státy a měly by zajistit, aby zisky byly daněny tam, kde skutečně vznikly. Práce a aktiva by proto měla být připsána členskému státu, kde je práce prováděna nebo kde jsou umístěna aktiva, díky čemuž by byla přiznána náležitá váha zájmům členského státu původu, zatímco tržby by byly připsány členskému státu,
  který
  je místem určení pro zboží či služby. Aby byly zohledněny rozdíly v úrovni mezd uvnitř Unie a aby bylo zajištěno spravedlivé rozdělení konsolidovaného základu daně, měl by faktor práce zahrnovat objem mezd i počet zaměstnanců (tj. každá položka se podílí polovinou). Faktor aktiv by na druhé straně měl zahrnovat
  pouze
  hmotná aktiva. Pokud z důvodu výjimečných okolností výsledek rozdělení daňového základu není spravedlivým obrazem rozsahu podnikatelské činnosti, měla by zde být ochranná doložka, která stanoví použití náhradní metody rozdělení příjmů.

Pozměňovací návrh 11

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 10 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (10a) | Vzorec pro rozdělení konsolidovaného základu daně musí plně zohledňovat hospodářskou činnost, k níž došlo ve všech členských státech, při řádném a úplném přihlédnutí k potenciálním významným rozdílům mezi jejich ekonomikou. Pokud má použití vzorce za následek nevyvážené rozdělení, které neodráží hospodářskou činnost, mohl by nápravu této situace zajistit mechanismus urovnávání sporů. Vzhledem k tomu by Komise měla posoudit možnost zavedení mechanismu pro urovnávání sporů, aby bylo zajištěno řádné řešení sporů, v nichž figuruje více členských států. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10a)

Vzorec pro rozdělení konsolidovaného základu daně musí plně zohledňovat hospodářskou činnost, k níž došlo ve všech členských státech, při řádném a úplném přihlédnutí k potenciálním významným rozdílům mezi jejich ekonomikou. Pokud má použití vzorce za následek nevyvážené rozdělení, které neodráží hospodářskou činnost, mohl by nápravu této situace zajistit mechanismus urovnávání sporů. Vzhledem k tomu by Komise měla posoudit možnost zavedení mechanismu pro urovnávání sporů, aby bylo zajištěno řádné řešení sporů, v nichž figuruje více členských států.

Pozměňovací návrh 12

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (11) | Vzhledem ke specificitě potřebují určitá odvětví, jako jsou finanční služby a pojištění, ropa a zemní plyn a také lodní a letecká doprava, upravený vzorec pro rozdělení konsolidovaného základu daně. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

Vzhledem ke specificitě potřebují určitá odvětví, jako jsou finanční služby a pojištění, ropa a zemní plyn a také lodní a letecká doprava, upravený vzorec pro rozdělení konsolidovaného základu daně.

vypouští se

Pozměňovací návrh 13

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 14

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (14) | Tato směrnice vychází ze směrnice Rady 2016/xx/EU o společném základu daně z příjmů právnických osob (která stanovuje společný soubor pravidel pro daně z příjmů právnických osob pro výpočet daňového základu) a zaměřuje se na konsolidaci daňových výsledků celé skupiny. Proto
  by bylo
  nutné zabývat se vzájemným vztahem obou legislativních nástrojů a zajistit přechod určitých prvků daňového základu do nového rámce skupiny. Mezi takové prvky patří zejména pravidlo omezení odpočitatelnosti úroků, případy, kdy se osvobození neuplatní, a právní předpisy o ovládaných zahraničních společnostech a také hybridní nesoulad. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14)

Tato směrnice vychází ze směrnice Rady 2016/xx/EU o společném základu daně z příjmů právnických osob (která stanovuje společný soubor pravidel pro daně z příjmů právnických osob pro výpočet daňového základu) a zaměřuje se na konsolidaci daňových výsledků celé skupiny. Proto
  by bylo
  nutné zabývat se vzájemným vztahem obou legislativních nástrojů a zajistit přechod určitých prvků daňového základu do nového rámce skupiny. Mezi takové prvky patří zejména pravidlo omezení odpočitatelnosti úroků, případy, kdy se osvobození neuplatní, a právní předpisy o ovládaných zahraničních společnostech a také hybridní nesoulad.

| (14) | Tato směrnice vychází ze směrnice Rady 2016/xx/EU o společném základu daně z příjmů právnických osob (která stanovuje společný soubor pravidel pro daně z příjmů právnických osob pro výpočet daňového základu) a zaměřuje se na konsolidaci daňových výsledků celé skupiny. Proto je nutné zabývat se vzájemným vztahem obou legislativních nástrojů a zajistit přechod určitých prvků daňového základu do nového rámce skupiny. Mezi takové prvky patří zejména pravidlo omezení odpočitatelnosti úroků, případy, kdy se osvobození neuplatní, a právní předpisy o ovládaných zahraničních společnostech a také hybridní nesoulad. Členským státům by se nemělo bránit, aby s cílem omezit negativní dopad přesunu zisků do třetích zemí s nízkým zdaněním zavedly další opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem. |
| --- | --- |

(14)

Tato směrnice vychází ze směrnice Rady 2016/xx/EU o společném základu daně z příjmů právnických osob (která stanovuje společný soubor pravidel pro daně z příjmů právnických osob pro výpočet daňového základu) a zaměřuje se na konsolidaci daňových výsledků celé skupiny. Proto je nutné zabývat se vzájemným vztahem obou legislativních nástrojů a zajistit přechod určitých prvků daňového základu do nového rámce skupiny. Mezi takové prvky patří zejména pravidlo omezení odpočitatelnosti úroků, případy, kdy se osvobození neuplatní, a právní předpisy o ovládaných zahraničních společnostech a také hybridní nesoulad. Členským státům by se nemělo bránit, aby s cílem omezit negativní dopad přesunu zisků do třetích zemí s nízkým zdaněním zavedly další opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem.

Pozměňovací návrh 14

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 16

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (16) | Aby bylo možné doplnit či pozměnit určité méně podstatné prvky této směrnice, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie v souvislosti
  s:
  i) zohledněním změn právních předpisů členských států týkajících se forem společností a daní z příjmů právnických osob a s odpovídajícím pozměněním přílohy I a přílohy II; ii) vymezením doplňkových definic;
  a
  iii) doplněním pravidel o omezení odpočitatelnosti úroků o pravidla pro odstranění roztříštěnosti, aby bylo možné lépe řešit rizika vyhýbání se daňové povinnosti, která se mohou objevit uvnitř skupiny. Obzvlášť důležité je, aby Komise v přípravné fázi provedla příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16)

Aby bylo možné doplnit či pozměnit určité méně podstatné prvky této směrnice, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie v souvislosti
  s:
  i) zohledněním změn právních předpisů členských států týkajících se forem společností a daní z příjmů právnických osob a s odpovídajícím pozměněním přílohy I a přílohy II; ii) vymezením doplňkových definic;
  a
  iii) doplněním pravidel o omezení odpočitatelnosti úroků o pravidla pro odstranění roztříštěnosti, aby bylo možné lépe řešit rizika vyhýbání se daňové povinnosti, která se mohou objevit uvnitř skupiny. Obzvlášť důležité je, aby Komise v přípravné fázi provedla příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.

| (16) | (Aby bylo možné doplnit či pozměnit určité méně podstatné prvky této směrnice, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie v souvislosti i) 
  se
   zohledněním změn právních předpisů členských států týkajících se forem společností a daní z příjmů právnických osob a s odpovídajícím pozměněním přílohy I a přílohy II, ii)
  s
   vymezením doplňkových definic, iii) 
  s
   doplněním pravidel o omezení odpočitatelnosti úroků o pravidla pro odstranění roztříštěnosti, aby bylo možné lépe řešit rizika vyhýbání se daňové povinnosti, která se mohou objevit uvnitř skupiny
  a iv) s vydáním pokynů pro přechodnou fázi, kdy bude s ohledem na třetí země existovat vzorec pro přidělování zisku a zároveň jiné metody přidělování
  . Obzvlášť důležité je, aby Komise v přípravné fázi provedla příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni,
  a aby zohlednila příslušné každoroční usnesení Evropského parlamentu
  . Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(16)

(Aby bylo možné doplnit či pozměnit určité méně podstatné prvky této směrnice, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie v souvislosti i) 
  se
   zohledněním změn právních předpisů členských států týkajících se forem společností a daní z příjmů právnických osob a s odpovídajícím pozměněním přílohy I a přílohy II, ii)
  s
   vymezením doplňkových definic, iii) 
  s
   doplněním pravidel o omezení odpočitatelnosti úroků o pravidla pro odstranění roztříštěnosti, aby bylo možné lépe řešit rizika vyhýbání se daňové povinnosti, která se mohou objevit uvnitř skupiny
  a iv) s vydáním pokynů pro přechodnou fázi, kdy bude s ohledem na třetí země existovat vzorec pro přidělování zisku a zároveň jiné metody přidělování
  . Obzvlášť důležité je, aby Komise v přípravné fázi provedla příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni,
  a aby zohlednila příslušné každoroční usnesení Evropského parlamentu
  . Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.

Pozměňovací návrh 15

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 17

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (17) | Komisi by měly být svěřeny pravomoci s cílem zajistit jednotné podmínky pro provádění této směrnice, pokud jde o: i) každoroční přijímání seznamu forem společností třetích zemí, které jsou podobné formám společností uvedeným v příloze I; ii) stanovení pravidel pro výpočet faktorů práce, aktiv
  a
   tržeb, přiřazení zaměstnanců a objemů mezd, aktiv a tržeb příslušným faktorům, jakož i oceňování aktiv; iii) přijetí
  standardního formuláře
  oznámení o vytvoření skupiny a iv) stanovení pravidel pro
  elektronická podání
  konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář daňového přiznání jediného daňového poplatníka a pro povinnou podpůrnou dokumentaci. v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (3). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17)

Komisi by měly být svěřeny pravomoci s cílem zajistit jednotné podmínky pro provádění této směrnice, pokud jde o: i) každoroční přijímání seznamu forem společností třetích zemí, které jsou podobné formám společností uvedeným v příloze I; ii) stanovení pravidel pro výpočet faktorů práce, aktiv
  a
   tržeb, přiřazení zaměstnanců a objemů mezd, aktiv a tržeb příslušným faktorům, jakož i oceňování aktiv; iii) přijetí
  standardního formuláře
  oznámení o vytvoření skupiny a iv) stanovení pravidel pro
  elektronická podání
  konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář daňového přiznání jediného daňového poplatníka a pro povinnou podpůrnou dokumentaci. v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (3).

| (17) | Komisi by měly být svěřeny pravomoci s cílem zajistit jednotné podmínky pro provádění této směrnice, pokud jde o i) každoroční přijímání seznamu forem společností třetích zemí, které jsou podobné formám společností uvedeným v příloze I, ii) stanovení
  podrobných
  pravidel pro výpočet faktorů práce, aktiv, tržeb a
  údajů
  , přiřazení zaměstnanců a objemů mezd,
  přiřazení shromážděných osobních údajů a využitých osobních údajů
  , aktiv a tržeb příslušným faktorům, jakož i oceňování aktiv, iii) přijetí
  aktu, v němž by byl stanoven standardní formulář
  oznámení o vytvoření skupiny, a iv)
  o
   stanovení pravidel pro
  elektronické podávání
  konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář daňového přiznání jediného daňového poplatníka a pro povinnou podpůrnou dokumentaci.
  Komise by měla tyto jednotné formáty daňového přiznání vytvořit ve spolupráci se správci daně členských států.
  Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(17)

Komisi by měly být svěřeny pravomoci s cílem zajistit jednotné podmínky pro provádění této směrnice, pokud jde o i) každoroční přijímání seznamu forem společností třetích zemí, které jsou podobné formám společností uvedeným v příloze I, ii) stanovení
  podrobných
  pravidel pro výpočet faktorů práce, aktiv, tržeb a
  údajů
  , přiřazení zaměstnanců a objemů mezd,
  přiřazení shromážděných osobních údajů a využitých osobních údajů
  , aktiv a tržeb příslušným faktorům, jakož i oceňování aktiv, iii) přijetí
  aktu, v němž by byl stanoven standardní formulář
  oznámení o vytvoření skupiny, a iv)
  o
   stanovení pravidel pro
  elektronické podávání
  konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář daňového přiznání jediného daňového poplatníka a pro povinnou podpůrnou dokumentaci.
  Komise by měla tyto jednotné formáty daňového přiznání vytvořit ve spolupráci se správci daně členských států.
  Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4).

Pozměňovací návrh 16

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 18

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (18) | Jelikož cílů této směrnice, zejména zlepšit fungování vnitřního trhu zamezením praktikám vyhýbání se daňové povinnosti na mezinárodní úrovni a usnadnit podnikům rozšířit svou činnost přes hranice v rámci Unie, nelze v dostatečné míře dosáhnout, budou-li členské státy jednat jednotlivě a nesourodě, protože k dosažení těchto cílů je třeba koordinovaných opatření, vzhledem ke skutečnosti, že směrnice cílí na nedostatky vnitřního trhu, které vznikají v důsledku vzájemného působení různorodých vnitrostátních daňových předpisů, jež má dopad na vnitřní trh a odrazuje od přeshraniční činnosti, lze těchto cílů lépe dosáhnout na unijní úrovni, může Unie přijímat opatření v souladu s článkem 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, zejména vzhledem k tomu, že povinný rozsah její platnosti se omezuje na skupiny nad určitou velikost, nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(18)

Jelikož cílů této směrnice, zejména zlepšit fungování vnitřního trhu zamezením praktikám vyhýbání se daňové povinnosti na mezinárodní úrovni a usnadnit podnikům rozšířit svou činnost přes hranice v rámci Unie, nelze v dostatečné míře dosáhnout, budou-li členské státy jednat jednotlivě a nesourodě, protože k dosažení těchto cílů je třeba koordinovaných opatření, vzhledem ke skutečnosti, že směrnice cílí na nedostatky vnitřního trhu, které vznikají v důsledku vzájemného působení různorodých vnitrostátních daňových předpisů, jež má dopad na vnitřní trh a odrazuje od přeshraniční činnosti, lze těchto cílů lépe dosáhnout na unijní úrovni, může Unie přijímat opatření v souladu s článkem 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, zejména vzhledem k tomu, že povinný rozsah její platnosti se omezuje na skupiny nad určitou velikost, nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.

| (18) | Jelikož cílů této směrnice, zejména zlepšit fungování vnitřního trhu zamezením praktikám vyhýbání se daňové povinnosti na mezinárodní úrovni a usnadnit podnikům,
  především malým a středním podnikům
  , rozšířit svou činnost přes hranice v rámci Unie, nelze v dostatečné míře dosáhnout, budou-li členské státy jednat jednotlivě a nesourodě, protože k dosažení těchto cílů je třeba koordinovaných opatření, vzhledem ke skutečnosti, že směrnice cílí na nedostatky vnitřního trhu, které vznikají v důsledku vzájemného působení různorodých vnitrostátních daňových předpisů, jež má dopad na vnitřní trh a odrazuje od přeshraniční činnosti, lze těchto cílů lépe dosáhnout na unijní úrovni, může Unie přijímat opatření v souladu s článkem 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, zejména vzhledem k tomu, že povinný rozsah její platnosti se omezuje na skupiny nad určitou velikost, nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné. |
| --- | --- |

(18)

Jelikož cílů této směrnice, zejména zlepšit fungování vnitřního trhu zamezením praktikám vyhýbání se daňové povinnosti na mezinárodní úrovni a usnadnit podnikům,
  především malým a středním podnikům
  , rozšířit svou činnost přes hranice v rámci Unie, nelze v dostatečné míře dosáhnout, budou-li členské státy jednat jednotlivě a nesourodě, protože k dosažení těchto cílů je třeba koordinovaných opatření, vzhledem ke skutečnosti, že směrnice cílí na nedostatky vnitřního trhu, které vznikají v důsledku vzájemného působení různorodých vnitrostátních daňových předpisů, jež má dopad na vnitřní trh a odrazuje od přeshraniční činnosti, lze těchto cílů lépe dosáhnout na unijní úrovni, může Unie přijímat opatření v souladu s článkem 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, zejména vzhledem k tomu, že povinný rozsah její platnosti se omezuje na skupiny nad určitou velikost, nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.

Pozměňovací návrh 17

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 20

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (20) | Pět let po vstupu této směrnice v platnost
  by Komise měla přezkoumat její
  uplatňování a podat
  Radě zprávu
  o jejím fungování. Členské státy by měly být povinny sdělit Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(20)

Pět let po vstupu této směrnice v platnost
  by Komise měla přezkoumat její
  uplatňování a podat
  Radě zprávu
  o jejím fungování. Členské státy by měly být povinny sdělit Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

| (20) | Vzhledem k tomu, že tato směrnice obsahuje důležitou změnu pravidel pro zdaňování právnických osob, Komise by měla být povinna provést
  pět let po vstupu této směrnice v platnost
  důkladné posouzení jejího
  uplatňování a podat o jejím fungování
  zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva o uplatňování této směrnice by měla zahrnovat alespoň tyto body: vliv systému zdanění uvedený ve směrnici na příjmy členských států, výhody a nevýhody daného systému pro malé a střední podniky, vliv na spravedlivý výběr daní mezi členskými státy, vliv na vnitřní trh jako celek, se zvláštním zřetelem na možné narušování hospodářské soutěže mezi společnostmi, na které se vztahují nová pravidla stanovená v této směrnici, a počet podniků, které spadají do její působnosti v přechodném období. Komise by měla být povinna uplatňování této směrnice po deseti letech po jejím vstupu v platnost přezkoumat a podat o jejím fungování zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
  Členské státy by měly být povinny sdělit Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. |
| --- | --- |

(20)

Vzhledem k tomu, že tato směrnice obsahuje důležitou změnu pravidel pro zdaňování právnických osob, Komise by měla být povinna provést
  pět let po vstupu této směrnice v platnost
  důkladné posouzení jejího
  uplatňování a podat o jejím fungování
  zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva o uplatňování této směrnice by měla zahrnovat alespoň tyto body: vliv systému zdanění uvedený ve směrnici na příjmy členských států, výhody a nevýhody daného systému pro malé a střední podniky, vliv na spravedlivý výběr daní mezi členskými státy, vliv na vnitřní trh jako celek, se zvláštním zřetelem na možné narušování hospodářské soutěže mezi společnostmi, na které se vztahují nová pravidla stanovená v této směrnici, a počet podniků, které spadají do její působnosti v přechodném období. Komise by měla být povinna uplatňování této směrnice po deseti letech po jejím vstupu v platnost přezkoumat a podat o jejím fungování zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
  Členské státy by měly být povinny sdělit Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Pozměňovací návrh 18

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 20 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (20a) | V zájmu dosažení komplexní a stálé konsolidace a předcházení novým možnostem arbitrážních řízení vzniklých kvůli účetním nesrovnalostem mezi členskými státy je nutné, aby byla přijata srozumitelná, ustálená a objektivní kritéria pro výpočet konsolidovaného základu daně. Za tímto účelem by měla Komise navrhnout potřebné úpravy příslušných ustanovení této směrnice, pokud jde o vymezení a výpočet konsolidovaného základu daně. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(20a)

V zájmu dosažení komplexní a stálé konsolidace a předcházení novým možnostem arbitrážních řízení vzniklých kvůli účetním nesrovnalostem mezi členskými státy je nutné, aby byla přijata srozumitelná, ustálená a objektivní kritéria pro výpočet konsolidovaného základu daně. Za tímto účelem by měla Komise navrhnout potřebné úpravy příslušných ustanovení této směrnice, pokud jde o vymezení a výpočet konsolidovaného základu daně.

Pozměňovací návrh 19

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 20 b (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (20b) | Komise by měla zvážit dodatečné studie, které provedou rozbor potenciálního dopadu systému CCCTB na příjmy z daní právnických osob v případě jednotlivých členských států a potenciální znevýhodnění Unie v hospodářské soutěži ve vztahu k třetím zemím. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(20b)

Komise by měla zvážit dodatečné studie, které provedou rozbor potenciálního dopadu systému CCCTB na příjmy z daní právnických osob v případě jednotlivých členských států a potenciální znevýhodnění Unie v hospodářské soutěži ve vztahu k třetím zemím.

Pozměňovací návrh 20

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 1.   Tato směrnice zavádí
  systém konsolidace základu
  daně
  z příjmů právnických osob, jak je uvedeno ve směrnici Rady 2016/xx/EU

   (5), pro zdaňování
  společností, které jsou členy skupiny, a stanoví
  pravidla
  pro rozdělení společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob mezi členské státy a jeho správu vnitrostátními daňovými orgány
  . | | 1.   Tato směrnice zavádí
  společný základ
  daně pro zdaňování
  některých společností v Unii a stanovuje
  pravidla
  výpočtu tohoto základu, včetně pravidel týkajících se opatření k boji proti vyhýbání se daňovým povinnostem a opatření týkajících se mezinárodního rozměru navrhovaného daňového systému
  . |
| | |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Tato směrnice zavádí
  systém konsolidace základu
  daně
  z příjmů právnických osob, jak je uvedeno ve směrnici Rady 2016/xx/EU

   (5), pro zdaňování
  společností, které jsou členy skupiny, a stanoví
  pravidla
  pro rozdělení společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob mezi členské státy a jeho správu vnitrostátními daňovými orgány
  .

1.   Tato směrnice zavádí
  společný základ
  daně pro zdaňování
  některých společností v Unii a stanovuje
  pravidla
  výpočtu tohoto základu, včetně pravidel týkajících se opatření k boji proti vyhýbání se daňovým povinnostem a opatření týkajících se mezinárodního rozměru navrhovaného daňového systému
  .

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 2 – odst. 1 – návětí

Čl. 2 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 1.   Pravidla této směrnice se vztahují na společnost založenou podle právních předpisů členského státu, včetně stálých provozoven v jiných členských státech, jsou-li splněny všechny tyto podmínky: | | 1.   Pravidla této směrnice se vztahují na společnost založenou podle právních předpisů členského státu, včetně stálých
  a stálých digitálních
  provozoven v jiných členských státech, jsou-li splněny všechny tyto podmínky: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Pravidla této směrnice se vztahují na společnost založenou podle právních předpisů členského státu, včetně stálých provozoven v jiných členských státech, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

1.   Pravidla této směrnice se vztahují na společnost založenou podle právních předpisů členského státu, včetně stálých
  a stálých digitálních
  provozoven v jiných členských státech, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 2 – odst. 1 – písm. c

Čl. 2 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| c) | pro účely finančního účetnictví patří ke konsolidované skupině s celkovými konsolidovanými příjmy skupiny přesahujícími 750 000 000  EUR za účetní období předcházející příslušnému účetnímu období; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

pro účely finančního účetnictví patří ke konsolidované skupině s celkovými konsolidovanými příjmy skupiny přesahujícími 750 000 000  EUR za účetní období předcházející příslušnému účetnímu období;

| c) | pro účely finančního účetnictví patří ke konsolidované skupině s celkovými konsolidovanými příjmy skupiny přesahujícími 750 000 000  EUR za účetní období předcházející příslušnému účetnímu období.
  Tato prahová hodnota bude nejdéle během sedmi let snížena na nulu
  ; |
| --- | --- |

c)

pro účely finančního účetnictví patří ke konsolidované skupině s celkovými konsolidovanými příjmy skupiny přesahujícími 750 000 000  EUR za účetní období předcházející příslušnému účetnímu období.
  Tato prahová hodnota bude nejdéle během sedmi let snížena na nulu
  ;

Tato prahová hodnota bude nejdéle během sedmi let snížena na nulu

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 2 – odst. 3

Čl. 2 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 3.   Společnost, která splňuje podmínky odst. 1) písm. a), b) a d), avšak nesplňuje podmínky písm. c) tohoto odstavce, si může zvolit, spolu se stálými provozovnami, které se nacházejí v jiných členských státech,
  uplatňovat
  pravidla této směrnice
  po dobu pěti zdaňovacích období. Toto období se automaticky prodlouží o dalších pět po sobě jdoucích zdaňovacích období, pokud není v souladu s článkem 47 druhým pododstavcem podáno oznámení o ukončení. Podmínky podle odst. 1 písm. a), b) a c) musí být splněny při každém prodloužení období
  . | | 3.   Společnost, která splňuje podmínky odst. 1) písm. a), b) a d), avšak nesplňuje podmínky písm. c) tohoto odstavce, si může zvolit, spolu se stálými provozovnami, které se nacházejí v jiných členských státech,
  že použije
  pravidla této směrnice. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Společnost, která splňuje podmínky odst. 1) písm. a), b) a d), avšak nesplňuje podmínky písm. c) tohoto odstavce, si může zvolit, spolu se stálými provozovnami, které se nacházejí v jiných členských státech,
  uplatňovat
  pravidla této směrnice
  po dobu pěti zdaňovacích období. Toto období se automaticky prodlouží o dalších pět po sobě jdoucích zdaňovacích období, pokud není v souladu s článkem 47 druhým pododstavcem podáno oznámení o ukončení. Podmínky podle odst. 1 písm. a), b) a c) musí být splněny při každém prodloužení období
  .

3.   Společnost, která splňuje podmínky odst. 1) písm. a), b) a d), avšak nesplňuje podmínky písm. c) tohoto odstavce, si může zvolit, spolu se stálými provozovnami, které se nacházejí v jiných členských státech,
  že použije
  pravidla této směrnice.

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 2 – odst. 4

Čl. 2 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 4.   
  Pravidla této směrnice se nevztahují na přepravní společnosti, pro něž platí zvláštní režim zdanění. Pro účely určení společností, které jsou členy stejné skupiny podle článků 5 a 6, se zohlední přepravní společnost podléhající zvláštnímu režimu zdanění. | | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

4.   
  Pravidla této směrnice se nevztahují na přepravní společnosti, pro něž platí zvláštní režim zdanění. Pro účely určení společností, které jsou členy stejné skupiny podle článků 5 a 6, se zohlední přepravní společnost podléhající zvláštnímu režimu zdanění.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 1 – bod 23

Čl. 3 – odst. 1 – bod 23

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 23) | „konsolidovaným základem daně“
  výsledek součtu daňových základů všech
  členů skupiny, jak
  jsou vypočteny
  v souladu se směrnicí 2016/xx/EU; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

23)

„konsolidovaným základem daně“
  výsledek součtu daňových základů všech
  členů skupiny, jak
  jsou vypočteny
  v souladu se směrnicí 2016/xx/EU;

výsledek součtu daňových základů všech

jsou vypočteny

| 23) | „konsolidovaným základem daně“
  konsolidovaný čistý zdanitelný příjem
  členů skupiny, jak
  je vypočten na stálém účetním základě, který se
  v souladu se směrnicí 2016/xx/EU
  vztahuje na všechny členy skupiny
  ; |
| --- | --- |

23)

„konsolidovaným základem daně“
  konsolidovaný čistý zdanitelný příjem
  členů skupiny, jak
  je vypočten na stálém účetním základě, který se
  v souladu se směrnicí 2016/xx/EU
  vztahuje na všechny členy skupiny
  ;

konsolidovaný čistý zdanitelný příjem

je vypočten na stálém účetním základě, který se

vztahuje na všechny členy skupiny

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 1 – bod 28 a (nový)

Čl. 3 – odst. 1 – bod 28 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 28a) | „faktorem údajů“shromažďování osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb a jejich využívání pro komerční účely v jednom nebo několika členských státech. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

28a)

„faktorem údajů“shromažďování osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb a jejich využívání pro komerční účely v jednom nebo několika členských státech.

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 3

Čl. 4 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 3.   
  Jestliže se místo skutečného vedení člena skupiny, který se zabývá lodní dopravou nebo vnitrozemskou vodní dopravou, nachází na palubě lodi nebo plavidla, má se za to, že člen skupiny je daňovým rezidentem v členském státě domovského přístavu této lodi nebo plavidla, nebo neexistuje-li takový domovský přístav, v členském státě, kde má bydliště nebo sídlo provozovatel této lodi nebo plavidla. | | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   
  Jestliže se místo skutečného vedení člena skupiny, který se zabývá lodní dopravou nebo vnitrozemskou vodní dopravou, nachází na palubě lodi nebo plavidla, má se za to, že člen skupiny je daňovým rezidentem v členském státě domovského přístavu této lodi nebo plavidla, nebo neexistuje-li takový domovský přístav, v členském státě, kde má bydliště nebo sídlo provozovatel této lodi nebo plavidla.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 4

Čl. 4 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 4.   Daňový poplatník-rezident podléhá dani z příjmů právnických osob ze všech příjmů
  z jakýchkoli zdrojů
  , ať ve členském státě, kde je daňovým rezidentem, nebo mimo něj. | | 4.   Daňový poplatník-rezident podléhá dani z příjmů právnických osob ze všech příjmů
  pocházejících z jakékoli činnosti
  , ať ve členském státě, kde je daňovým rezidentem, nebo mimo něj. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Daňový poplatník-rezident podléhá dani z příjmů právnických osob ze všech příjmů
  z jakýchkoli zdrojů
  , ať ve členském státě, kde je daňovým rezidentem, nebo mimo něj.

4.   Daňový poplatník-rezident podléhá dani z příjmů právnických osob ze všech příjmů
  pocházejících z jakékoli činnosti
  , ať ve členském státě, kde je daňovým rezidentem, nebo mimo něj.

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 5

Čl. 4 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 5.   Daňový poplatník-nerezident podléhá dani z příjmů právnických osob ze všech příjmů z činnosti vykonávané prostřednictvím stálé provozovny v členském státě. | | 5.   Daňový poplatník-nerezident podléhá dani z příjmů právnických osob ze všech příjmů z činnosti vykonávané prostřednictvím stálé provozovny v členském státě,
  včetně stálé digitální provozovny
  .
  Stálá digitální provozovna daňového poplatníka se určí v souladu s podmínkami a kritérii uvedenými v článku 5 směrnice Rady ... o společném základu daně z příjmu právnických osob

   (1). |
| | |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Daňový poplatník-nerezident podléhá dani z příjmů právnických osob ze všech příjmů z činnosti vykonávané prostřednictvím stálé provozovny v členském státě.

5.   Daňový poplatník-nerezident podléhá dani z příjmů právnických osob ze všech příjmů z činnosti vykonávané prostřednictvím stálé provozovny v členském státě,
  včetně stálé digitální provozovny
  .
  Stálá digitální provozovna daňového poplatníka se určí v souladu s podmínkami a kritérii uvedenými v článku 5 směrnice Rady ... o společném základu daně z příjmu právnických osob

   (1).

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 1 – písm. a

Čl. 5 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| a) | právo vykonávat
  více než
  50 %
  hlasovacích práv
  ; a že |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

právo vykonávat
  více než
  50 %
  hlasovacích práv
  ; a že

více než

hlasovacích práv

| a) | právo vykonávat
  hlasovací práva přesahující
  50 % a že |
| --- | --- |

a)

právo vykonávat
  hlasovací práva přesahující
  50 % a že

hlasovací práva přesahující

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 6 – odst. 2 a (nový)

Čl. 6 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Mezi stálé provozovny patří v souladu s podmínkami a kritérii uvedenými v článku 5 směrnice Rady ... o společném základu daně z příjmu právnických osob1a stálé digitální provozovny.

   (2)

  . |
| | |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Mezi stálé provozovny patří v souladu s podmínkami a kritérii uvedenými v článku 5 směrnice Rady ... o společném základu daně z příjmu právnických osob1a stálé digitální provozovny.

   (2)

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 7 – odst. 1

Čl. 7 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 1.   
  Konsolidovaný
  základ daně
  je součtem základů daně z příjmů právnických osob všech členů
  skupiny. | | 1.   Základ daně
  konsolidované skupiny se stanovuje, jako kdyby se jednalo o jediný subjekt. Za tímto účelem se celkový základ daně
  skupiny
  přepočítá tak, aby se eliminovaly všechny zisky nebo ztráty, včetně těch, které jsou výsledkem transakce mezi dvěma či více subjekty v rámci skupiny, ať už je jejich povaha jakákoli
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   
  Konsolidovaný
  základ daně
  je součtem základů daně z příjmů právnických osob všech členů
  skupiny.

1.   Základ daně
  konsolidované skupiny se stanovuje, jako kdyby se jednalo o jediný subjekt. Za tímto účelem se celkový základ daně
  skupiny
  přepočítá tak, aby se eliminovaly všechny zisky nebo ztráty, včetně těch, které jsou výsledkem transakce mezi dvěma či více subjekty v rámci skupiny, ať už je jejich povaha jakákoli
  .

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 7 – odst. 2

Čl. 7 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 2.   Pokud je konsolidovaný základ daně záporný, převádí se do dalšího období ztráta, která se započítává vůči příštímu kladnému konsolidovanému základu daně. Je-li konsolidovaný základ daně kladný, rozděluje se v souladu s kapitolou VIII. | | 2.   Pokud je konsolidovaný základ daně záporný, převádí se do dalšího období
  v délce nejvýše pěti let
  ztráta, která se započítává vůči příštímu kladnému konsolidovanému základu daně. Je-li konsolidovaný základ daně kladný, rozděluje se v souladu s kapitolou VIII. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pokud je konsolidovaný základ daně záporný, převádí se do dalšího období ztráta, která se započítává vůči příštímu kladnému konsolidovanému základu daně. Je-li konsolidovaný základ daně kladný, rozděluje se v souladu s kapitolou VIII.

2.   Pokud je konsolidovaný základ daně záporný, převádí se do dalšího období
  v délce nejvýše pěti let
  ztráta, která se započítává vůči příštímu kladnému konsolidovanému základu daně. Je-li konsolidovaný základ daně kladný, rozděluje se v souladu s kapitolou VIII.

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 9 – odst. 2

Čl. 9 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 2.   Skupiny používají konzistentní a náležitě zdokumentovanou metodu zaznamenávání transakcí uvnitř skupiny. Tuto metodu mohou skupiny změnit pouze z opodstatněných hospodářských důvodů, a to pouze na začátku zdaňovacího období. | | 2.   Skupiny používají konzistentní a náležitě zdokumentovanou metodu zaznamenávání transakcí uvnitř skupiny. Tuto metodu mohou skupiny změnit pouze z opodstatněných hospodářských důvodů, a to pouze na začátku zdaňovacího období.
  Veškeré takové transakce uvnitř skupiny jsou v důsledku konsolidace prováděné v souladu s čl. 7 odst. 1 z daňového základu vyloučeny. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Skupiny používají konzistentní a náležitě zdokumentovanou metodu zaznamenávání transakcí uvnitř skupiny. Tuto metodu mohou skupiny změnit pouze z opodstatněných hospodářských důvodů, a to pouze na začátku zdaňovacího období.

2.   Skupiny používají konzistentní a náležitě zdokumentovanou metodu zaznamenávání transakcí uvnitř skupiny. Tuto metodu mohou skupiny změnit pouze z opodstatněných hospodářských důvodů, a to pouze na začátku zdaňovacího období.
  Veškeré takové transakce uvnitř skupiny jsou v důsledku konsolidace prováděné v souladu s čl. 7 odst. 1 z daňového základu vyloučeny.

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 9 – odst. 3

Čl. 9 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 3.   
  Metoda zaznamenávání transakcí uvnitř skupiny umožňuje, aby byly všechny převody a prodeje v rámci skupiny zachyceny ve výši nákladů na aktiva, kterých se netýká odpisování, nebo ve výši daňové hodnoty odpisovatelných aktiv podle toho, která z těchto částek je nižší. | | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   
  Metoda zaznamenávání transakcí uvnitř skupiny umožňuje, aby byly všechny převody a prodeje v rámci skupiny zachyceny ve výši nákladů na aktiva, kterých se netýká odpisování, nebo ve výši daňové hodnoty odpisovatelných aktiv podle toho, která z těchto částek je nižší.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 9 – odst. 4

Čl. 9 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 4.   
  Převody uvnitř skupiny nemění stav nehmotných aktiv vytvořených vlastních činností. | | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   
  Převody uvnitř skupiny nemění stav nehmotných aktiv vytvořených vlastních činností.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 23 – odst. 1 – pododstavec 1

Čl. 23 – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Jestliže se v důsledku reorganizace podnikatelské činnosti jedna nebo více skupin či jeden nebo více členů skupiny stanou součástí jiné skupiny, veškeré neuplatněné ztráty dříve existující skupiny nebo skupin se rozdělují mezi její (jejich) jednotlivé členy v souladu s kapitolou VIII a na základě faktorů ve stavu, v jakém se nacházely ke konci zdaňovacího období, ve kterém reorganizace podnikatelské činnosti proběhla. Neuplatněné ztráty dříve existující skupiny nebo skupin se převádějí do
  dalších
  let. | | Jestliže se v důsledku reorganizace podnikatelské činnosti jedna nebo více skupin či jeden nebo více členů skupiny stanou součástí jiné skupiny, veškeré neuplatněné ztráty dříve existující skupiny nebo skupin se rozdělují mezi její (jejich) jednotlivé členy v souladu s kapitolou VIII a na základě faktorů ve stavu, v jakém se nacházely ke konci zdaňovacího období, ve kterém reorganizace podnikatelské činnosti proběhla. Neuplatněné ztráty dříve existující skupiny nebo skupin se převádějí do
  období v délce nejvýše pěti
  let. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Jestliže se v důsledku reorganizace podnikatelské činnosti jedna nebo více skupin či jeden nebo více členů skupiny stanou součástí jiné skupiny, veškeré neuplatněné ztráty dříve existující skupiny nebo skupin se rozdělují mezi její (jejich) jednotlivé členy v souladu s kapitolou VIII a na základě faktorů ve stavu, v jakém se nacházely ke konci zdaňovacího období, ve kterém reorganizace podnikatelské činnosti proběhla. Neuplatněné ztráty dříve existující skupiny nebo skupin se převádějí do
  dalších
  let.

dalších

Jestliže se v důsledku reorganizace podnikatelské činnosti jedna nebo více skupin či jeden nebo více členů skupiny stanou součástí jiné skupiny, veškeré neuplatněné ztráty dříve existující skupiny nebo skupin se rozdělují mezi její (jejich) jednotlivé členy v souladu s kapitolou VIII a na základě faktorů ve stavu, v jakém se nacházely ke konci zdaňovacího období, ve kterém reorganizace podnikatelské činnosti proběhla. Neuplatněné ztráty dříve existující skupiny nebo skupin se převádějí do
  období v délce nejvýše pěti
  let.

období v délce nejvýše pěti

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 23 – odst. 2

Čl. 23 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 2.   Pokud se mezi dvěma nebo více hlavními daňovými poplatníky uskuteční fúze ve smyslu čl. 2 písm. a) bodu i) a ii) směrnice Rady 2009/133/ES15 (6), veškeré neuplatněné ztráty skupiny se rozdělují mezi jejími členy v souladu s kapitolou VIII na základě faktorů ve stavu, v jakém se nacházely ke konci zdaňovací období, ve kterém se fúze uskutečnila. Neuplatněné ztráty se převádějí do
  dalších období
  . | | 2.   Pokud se mezi dvěma nebo více hlavními daňovými poplatníky uskuteční fúze ve smyslu čl. 2 písm. a) bodu i) a ii) směrnice Rady 2009/133/ES15 (7), veškeré neuplatněné ztráty skupiny se rozdělují mezi jejími členy v souladu s kapitolou VIII na základě faktorů ve stavu, v jakém se nacházely ke konci zdaňovací období, ve kterém se fúze uskutečnila. Neuplatněné ztráty se převádějí do
  období v délce nejvýše pěti let
  . |
| |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pokud se mezi dvěma nebo více hlavními daňovými poplatníky uskuteční fúze ve smyslu čl. 2 písm. a) bodu i) a ii) směrnice Rady 2009/133/ES15 (6), veškeré neuplatněné ztráty skupiny se rozdělují mezi jejími členy v souladu s kapitolou VIII na základě faktorů ve stavu, v jakém se nacházely ke konci zdaňovací období, ve kterém se fúze uskutečnila. Neuplatněné ztráty se převádějí do
  dalších období
  .

2.   Pokud se mezi dvěma nebo více hlavními daňovými poplatníky uskuteční fúze ve smyslu čl. 2 písm. a) bodu i) a ii) směrnice Rady 2009/133/ES15 (7), veškeré neuplatněné ztráty skupiny se rozdělují mezi jejími členy v souladu s kapitolou VIII na základě faktorů ve stavu, v jakém se nacházely ke konci zdaňovací období, ve kterém se fúze uskutečnila. Neuplatněné ztráty se převádějí do
  období v délce nejvýše pěti let
  .

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 28 – odst. 1 – pododstavec 1

Čl. 28 – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Konsolidovaný základ daně se v každém zdaňovacím období rozděluje mezi členy skupiny na základě vzorce pro rozdělení. Při stanovování přiděleného podílu člena skupiny označeného jako „A“má vzorec tuto podobu, v níž mají faktory tržeb, práce
  a
  aktiv stejnou váhu: | | Konsolidovaný základ daně se v každém zdaňovacím období rozděluje mezi členy skupiny na základě vzorce pro
  jeho
  rozdělení. Při stanovování přiděleného podílu člena skupiny označeného jako „A“má vzorec tuto podobu, v níž mají faktory tržeb, práce, aktiv a
  faktor údajů
  stejnou váhu: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Konsolidovaný základ daně se v každém zdaňovacím období rozděluje mezi členy skupiny na základě vzorce pro rozdělení. Při stanovování přiděleného podílu člena skupiny označeného jako „A“má vzorec tuto podobu, v níž mají faktory tržeb, práce
  a
  aktiv stejnou váhu:

a

Konsolidovaný základ daně se v každém zdaňovacím období rozděluje mezi členy skupiny na základě vzorce pro
  jeho
  rozdělení. Při stanovování přiděleného podílu člena skupiny označeného jako „A“má vzorec tuto podobu, v níž mají faktory tržeb, práce, aktiv a
  faktor údajů
  stejnou váhu:

jeho

faktor údajů

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 28 – odst. 1 – vzorec

Čl. 28 – odst. 1 – vzorec

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Image 1

Image 2

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 28 – odst. 1 – pododstavec 1 a (nový)

Čl. 28 – odst. 1 – pododstavec 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | Pokud z důvodů povahy činnosti daňového poplatníka nelze uplatnit jeden nebo více faktorů, měla by se ve vzorci úměrně upravit váha veškerých dalších použitelných faktorů tak, aby měly všechny použitelné faktory naprosto stejnou váhu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pokud z důvodů povahy činnosti daňového poplatníka nelze uplatnit jeden nebo více faktorů, měla by se ve vzorci úměrně upravit váha veškerých dalších použitelných faktorů tak, aby měly všechny použitelné faktory naprosto stejnou váhu.

Pokud z důvodů povahy činnosti daňového poplatníka nelze uplatnit jeden nebo více faktorů, měla by se ve vzorci úměrně upravit váha veškerých dalších použitelných faktorů tak, aby měly všechny použitelné faktory naprosto stejnou váhu.

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 28 – odst. 5

Čl. 28 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 5.   Při stanovování přiděleného podílu člena skupiny mají faktory tržeb, práce
  a
  aktiv stejnou váhu. | | 5.   Při stanovování přiděleného podílu člena skupiny mají faktory tržeb, práce, aktiv a
  faktor údajů
  stejnou váhu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Při stanovování přiděleného podílu člena skupiny mají faktory tržeb, práce
  a
  aktiv stejnou váhu.

5.   Při stanovování přiděleného podílu člena skupiny mají faktory tržeb, práce, aktiv a
  faktor údajů
  stejnou váhu.

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 28 – odst. 5 a (nový)

Čl. 28 – odst. 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 5a.   
  Faktor údajů se z jedné poloviny skládá z celkového objemu osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb shromážděných v jednotlivých členských státech členem skupiny v čitateli a z celkového objemu osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb shromážděných v jednotlivých členských státech skupinou ve jmenovateli a z druhé poloviny z celkového objemu osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb využívaných v jednotlivých státech členem skupiny v čitateli a z celkového objemu osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb využívaných v jednotlivých členských státech skupinou ve jmenovateli. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5a.   
  Faktor údajů se z jedné poloviny skládá z celkového objemu osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb shromážděných v jednotlivých členských státech členem skupiny v čitateli a z celkového objemu osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb shromážděných v jednotlivých členských státech skupinou ve jmenovateli a z druhé poloviny z celkového objemu osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb využívaných v jednotlivých státech členem skupiny v čitateli a z celkového objemu osobních údajů uživatelů internetových platforem a on-line služeb využívaných v jednotlivých členských státech skupinou ve jmenovateli.

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 28 – odst. 5 b (nový)

Čl. 28 – odst. 5 b (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 5b.
     
  Objem osobních údajů shromážděných podle faktoru údajů se měří v každém členském státě na konci zdaňovacího období. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5b.
     
  Objem osobních údajů shromážděných podle faktoru údajů se měří v každém členském státě na konci zdaňovacího období.

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 28 – odst. 5 c (nový)

Čl. 28 – odst. 5 c (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 5c.   
  Definice shromažďování a využívání osobních údajů pro komerční účely se s ohledem na faktor údajů stanovuje podle nařízení (EU) 2016/679. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5c.   
  Definice shromažďování a využívání osobních údajů pro komerční účely se s ohledem na faktor údajů stanovuje podle nařízení (EU) 2016/679.

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 29

Článek 29

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Článek 29

  Ochranná doložka


  Odchylně od pravidla stanoveného v článku 28, jestliže se hlavní daňový poplatník nebo příslušný orgán domnívá, že výsledný podíl na konsolidovaném základu daně přidělený členu skupiny spravedlivě neodráží rozsah jeho podnikatelské činnosti, může hlavní daňový poplatník nebo dotyčný orgán požádat o použití náhradní metody výpočtu podílu na dani každého člena skupiny. Náhradní metodu je možné použít, pouze pokud po konzultacích mezi příslušnými orgány a případně diskuzích podle článků 77 a 78 všechny tyto orgány s náhradní metodou souhlasí. Členský stát hlavního daňového orgánu informuje o použité náhradní metodě Komisi. | | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 29

Ochranná doložka

Odchylně od pravidla stanoveného v článku 28, jestliže se hlavní daňový poplatník nebo příslušný orgán domnívá, že výsledný podíl na konsolidovaném základu daně přidělený členu skupiny spravedlivě neodráží rozsah jeho podnikatelské činnosti, může hlavní daňový poplatník nebo dotyčný orgán požádat o použití náhradní metody výpočtu podílu na dani každého člena skupiny. Náhradní metodu je možné použít, pouze pokud po konzultacích mezi příslušnými orgány a případně diskuzích podle článků 77 a 78 všechny tyto orgány s náhradní metodou souhlasí. Členský stát hlavního daňového orgánu informuje o použité náhradní metodě Komisi.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 38 – odst. 1

Čl. 38 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 1.   Prodej zboží se zahrnuje do faktoru tržeb člena skupiny, který se nachází v členském státě, kde končí odeslání nebo přeprava zboží k osobě, která je nabývá. Jestliže toto místo nelze určit, prodej zboží se připisuje členu skupiny nacházejícímu se v členském státě, ve kterém je poslední určitelné místo, kde se zboží nacházelo. | | 1.   Prodej zboží se zahrnuje do faktoru tržeb člena skupiny, který se nachází v členském státě, kde končí odeslání nebo přeprava zboží k osobě, která je nabývá. Jestliže toto místo nelze určit
  nebo člen skupiny nemá žádný zdanitelný vztah
  , prodej zboží se připisuje členu skupiny nacházejícímu se v členském státě, ve kterém je poslední určitelné místo, kde se zboží nacházelo. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Prodej zboží se zahrnuje do faktoru tržeb člena skupiny, který se nachází v členském státě, kde končí odeslání nebo přeprava zboží k osobě, která je nabývá. Jestliže toto místo nelze určit, prodej zboží se připisuje členu skupiny nacházejícímu se v členském státě, ve kterém je poslední určitelné místo, kde se zboží nacházelo.

1.   Prodej zboží se zahrnuje do faktoru tržeb člena skupiny, který se nachází v členském státě, kde končí odeslání nebo přeprava zboží k osobě, která je nabývá. Jestliže toto místo nelze určit
  nebo člen skupiny nemá žádný zdanitelný vztah
  , prodej zboží se připisuje členu skupiny nacházejícímu se v členském státě, ve kterém je poslední určitelné místo, kde se zboží nacházelo.

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 43

Článek 43

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Článek 43

  Lodní doprava, vnitrozemská vodní doprava a letecká doprava


  Příjmy a výdaje i ostatní odečitatelné položky člena skupiny, jehož hlavním předmětem podnikání je provozování lodí nebo letadel v mezinárodní dopravě nebo provozování lodí ve vnitrozemské vodní dopravě, se vylučují z konsolidovaného základu daně a nerozdělují se podle pravidel uvedených v článku 28. Místo toho se příjmy a výdaje i ostatní odečitatelné položky připisují v jednotlivých transakcích tomuto členovi skupiny a podléhají cenovým úpravám v souladu s článkem 56 směrnice 2016/xx/EU.




  Pro účely stanovení, zda se jedná o skupinu podle článků 5 a 6, se zohlední účasti ve členovi skupiny a účasti člena skupiny. | | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 43

Lodní doprava, vnitrozemská vodní doprava a letecká doprava

Příjmy a výdaje i ostatní odečitatelné položky člena skupiny, jehož hlavním předmětem podnikání je provozování lodí nebo letadel v mezinárodní dopravě nebo provozování lodí ve vnitrozemské vodní dopravě, se vylučují z konsolidovaného základu daně a nerozdělují se podle pravidel uvedených v článku 28. Místo toho se příjmy a výdaje i ostatní odečitatelné položky připisují v jednotlivých transakcích tomuto členovi skupiny a podléhají cenovým úpravám v souladu s článkem 56 směrnice 2016/xx/EU.

Pro účely stanovení, zda se jedná o skupinu podle článků 5 a 6, se zohlední účasti ve členovi skupiny a účasti člena skupiny.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 46 – odst. 2

Čl. 46 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 2.   Oznámení podle odstavce 1 zahrnuje všechny členy skupiny,
  s vyloučením přepravních společností, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4
  . | | 2.   Oznámení podle odstavce 1 zahrnuje všechny členy skupiny. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Oznámení podle odstavce 1 zahrnuje všechny členy skupiny,
  s vyloučením přepravních společností, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4
  .

2.   Oznámení podle odstavce 1 zahrnuje všechny členy skupiny.

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 48 – odst. 2

Čl. 48 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Komise
  může přijmout
  akt, ve kterém stanoví standardní formulář oznámení o vytvoření skupiny. Tento prováděcí akt se přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 77 odst. 2. | | Komise
  přijme
  akt, ve kterém stanoví standardní formulář oznámení o vytvoření skupiny. Tento prováděcí akt se přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 77 odst. 2. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Komise
  může přijmout
  akt, ve kterém stanoví standardní formulář oznámení o vytvoření skupiny. Tento prováděcí akt se přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 77 odst. 2.

může přijmout

Komise
  přijme
  akt, ve kterém stanoví standardní formulář oznámení o vytvoření skupiny. Tento prováděcí akt se přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 77 odst. 2.

přijme

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 55 – odst. 1

Čl. 55 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Komise
  může přijmout
  akty stanovující pravidla pro
  elektronická
  podávání konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář daňového přiznání jediného daňového poplatníka a pro povinnou podpůrnou dokumentaci. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 77 odst. 2. | | Komise
  přijme
  akty stanovující pravidla pro
  elektronické
  podávání konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář daňového přiznání jediného daňového poplatníka a pro povinnou podpůrnou dokumentaci.
  Komise tyto jednotné formáty daňového přiznání vytvoří ve spolupráci se správci daně členských států.
  Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 77 odst. 2. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Komise
  může přijmout
  akty stanovující pravidla pro
  elektronická
  podávání konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář daňového přiznání jediného daňového poplatníka a pro povinnou podpůrnou dokumentaci. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 77 odst. 2.

může přijmout

elektronická

Komise
  přijme
  akty stanovující pravidla pro
  elektronické
  podávání konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář konsolidovaného daňového přiznání, pro formulář daňového přiznání jediného daňového poplatníka a pro povinnou podpůrnou dokumentaci.
  Komise tyto jednotné formáty daňového přiznání vytvoří ve spolupráci se správci daně členských států.
  Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 77 odst. 2.

přijme

elektronické

Komise tyto jednotné formáty daňového přiznání vytvoří ve spolupráci se správci daně členských států.

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 65 – odst. 1

Čl. 65 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 1.   Jestliže příslušný orgán členského státu, kterého je člen skupiny daňovým rezidentem nebo ve kterém se nachází formou stálé provozovny, nesouhlasí s rozhodnutím hlavního daňového orgánu přijatým podle článku 49 nebo čl. 56 odst. 2 nebo 4 nebo čl. 56 odst. 5 druhého pododstavce, může toto rozhodnutí ve lhůtě tří měsíců napadnout u soudu členského státu hlavního daňového orgánu. | | 1.   Jestliže příslušný orgán členského státu, kterého je člen skupiny daňovým rezidentem nebo ve kterém se nachází formou stálé provozovny,
  mj. formou stálé digitální provozovny
  , nesouhlasí s rozhodnutím hlavního daňového orgánu přijatým podle článku 49 nebo čl. 56 odst. 2 nebo 4 nebo čl. 56 odst. 5 druhého pododstavce, může toto rozhodnutí ve lhůtě tří měsíců napadnout u soudu členského státu hlavního daňového orgánu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Jestliže příslušný orgán členského státu, kterého je člen skupiny daňovým rezidentem nebo ve kterém se nachází formou stálé provozovny, nesouhlasí s rozhodnutím hlavního daňového orgánu přijatým podle článku 49 nebo čl. 56 odst. 2 nebo 4 nebo čl. 56 odst. 5 druhého pododstavce, může toto rozhodnutí ve lhůtě tří měsíců napadnout u soudu členského státu hlavního daňového orgánu.

1.   Jestliže příslušný orgán členského státu, kterého je člen skupiny daňovým rezidentem nebo ve kterém se nachází formou stálé provozovny,
  mj. formou stálé digitální provozovny
  , nesouhlasí s rozhodnutím hlavního daňového orgánu přijatým podle článku 49 nebo čl. 56 odst. 2 nebo 4 nebo čl. 56 odst. 5 druhého pododstavce, může toto rozhodnutí ve lhůtě tří měsíců napadnout u soudu členského státu hlavního daňového orgánu.

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 65 – odst. 2 a (nový)

Čl. 65 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.   
  Komise zanalyzuje, zda by zavedení mechanismu urovnávání sporů vedlo k dalšímu nárůstu účinnosti a účelnosti řešení sporů mezi členskými státy. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě příslušnou zprávu, která bude případně obsahovat legislativní návrh. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.   
  Komise zanalyzuje, zda by zavedení mechanismu urovnávání sporů vedlo k dalšímu nárůstu účinnosti a účelnosti řešení sporů mezi členskými státy. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě příslušnou zprávu, která bude případně obsahovat legislativní návrh.

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 67 – odst. 1

Čl. 67 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 1.   Odvolání proti opravným daňovým výměrům nebo výměrům podle článku 54 projedná správní orgán, který je podle právních předpisů členského státu hlavního daňového orgánu příslušný k projednávání odvolání v prvním stupni. Takový správní orgán musí být nezávislý na daňových orgánech členského státu hlavního daňového orgánu. Pokud v tomto členském státě takovýto příslušný správní orgán neexistuje, může hlavní daňový poplatník podat odvolání přímo k soudu. | | 1.   Odvolání proti opravným daňovým výměrům nebo výměrům podle článku 54 projedná správní orgán, který je podle právních předpisů členského státu hlavního daňového orgánu příslušný k projednávání odvolání v prvním stupni. Takový správní orgán musí být nezávislý na daňových orgánech členského státu hlavního daňového orgánu. Pokud v tomto členském státě takovýto příslušný správní orgán neexistuje
  nebo pokud to hlavní daňový poplatník upřednostňuje
  , může hlavní daňový poplatník podat odvolání přímo k soudu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Odvolání proti opravným daňovým výměrům nebo výměrům podle článku 54 projedná správní orgán, který je podle právních předpisů členského státu hlavního daňového orgánu příslušný k projednávání odvolání v prvním stupni. Takový správní orgán musí být nezávislý na daňových orgánech členského státu hlavního daňového orgánu. Pokud v tomto členském státě takovýto příslušný správní orgán neexistuje, může hlavní daňový poplatník podat odvolání přímo k soudu.

1.   Odvolání proti opravným daňovým výměrům nebo výměrům podle článku 54 projedná správní orgán, který je podle právních předpisů členského státu hlavního daňového orgánu příslušný k projednávání odvolání v prvním stupni. Takový správní orgán musí být nezávislý na daňových orgánech členského státu hlavního daňového orgánu. Pokud v tomto členském státě takovýto příslušný správní orgán neexistuje
  nebo pokud to hlavní daňový poplatník upřednostňuje
  , může hlavní daňový poplatník podat odvolání přímo k soudu.

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 67 – odst. 5

Čl. 67 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 5.   Správní orgán podle odstavce 1
  o odvolání
  rozhodne
  do
  šesti měsíců. Jestliže hlavní daňový poplatník v této lhůtě neobdrží žádné rozhodnutí, má se za to, že bylo rozhodnutí hlavního daňového orgánu potvrzeno. | | 5.   
  Pokud odvolání projednává
  správní orgán podle odstavce 1, rozhodne
  o něm do
  šesti měsíců. Jestliže hlavní daňový poplatník v této lhůtě neobdrží žádné rozhodnutí, má se za to, že bylo rozhodnutí hlavního daňového orgánu potvrzeno. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Správní orgán podle odstavce 1
  o odvolání
  rozhodne
  do
  šesti měsíců. Jestliže hlavní daňový poplatník v této lhůtě neobdrží žádné rozhodnutí, má se za to, že bylo rozhodnutí hlavního daňového orgánu potvrzeno.

5.   
  Pokud odvolání projednává
  správní orgán podle odstavce 1, rozhodne
  o něm do
  šesti měsíců. Jestliže hlavní daňový poplatník v této lhůtě neobdrží žádné rozhodnutí, má se za to, že bylo rozhodnutí hlavního daňového orgánu potvrzeno.

Pozměňovací návrh 56

Pozměňovací návrh 56

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 69 – odst. 2

Čl. 69 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 2.   Pokud platí odstavec 1, nadměrné výpůjční náklady a zisky před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (EBITDA) se počítají na úrovni skupiny a zahrnují výsledky všech členů skupiny. Částka
  3 000 000
  EUR uvedená v článku 13 směrnice 2016/xx/EU se zvýší na 5 000 000  EUR. | | 2.   Pokud platí odstavec 1, nadměrné výpůjční náklady a zisky před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (EBITDA) se počítají na úrovni skupiny a zahrnují výsledky všech členů skupiny. Částka
  1 000 000
  EUR uvedená v článku 13 směrnice 2016/xx/EU se zvýší na 5 000 000  EUR. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pokud platí odstavec 1, nadměrné výpůjční náklady a zisky před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (EBITDA) se počítají na úrovni skupiny a zahrnují výsledky všech členů skupiny. Částka
  3 000 000
  EUR uvedená v článku 13 směrnice 2016/xx/EU se zvýší na 5 000 000  EUR.

2.   Pokud platí odstavec 1, nadměrné výpůjční náklady a zisky před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (EBITDA) se počítají na úrovni skupiny a zahrnují výsledky všech členů skupiny. Částka
  1 000 000
  EUR uvedená v článku 13 směrnice 2016/xx/EU se zvýší na 5 000 000  EUR.

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 71

Článek 71

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Článek 71

  Úlevy ze ztrát a znovunabytí

  1.   
  Článek 41 směrnice 2016/xx/EU o úlevách ze ztráty a znovunabytí se přestává automaticky uplatňovat v okamžiku vstupu této směrnice v platnost.




  2.   
  Převedené ztráty, u nichž neproběhlo znovunabytí k okamžiku vstupu této směrnice v platnost, zůstávají u daňového poplatníka, kterému byly převedeny. | | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Článek 71

Úlevy ze ztrát a znovunabytí

1.   
  Článek 41 směrnice 2016/xx/EU o úlevách ze ztráty a znovunabytí se přestává automaticky uplatňovat v okamžiku vstupu této směrnice v platnost.

2.   
  Převedené ztráty, u nichž neproběhlo znovunabytí k okamžiku vstupu této směrnice v platnost, zůstávají u daňového poplatníka, kterému byly převedeny.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 72 – odst. 1

Čl. 72 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Pro účely této směrnice se
  odkaz na zákonnou sazbu daně z příjmů právnických osob
  ,
  které by daňový poplatník podléhal podle čl.
  53
  odst. 1 prvního pododstavce
  směrnice 2016/xx/EU,
  nepoužije a je místo toho nahrazen průměrnou zákonnou sazbou daně z příjmů právnických osob použitelnou v členských státech
  . | | Pro účely této směrnice se
  použijí pravidla pro případy, kdy se osvobození od daní neuplatní
  ,
  stanovené v článku
   53 směrnice 2016/xx/EU. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pro účely této směrnice se
  odkaz na zákonnou sazbu daně z příjmů právnických osob
  ,
  které by daňový poplatník podléhal podle čl.
  53
  odst. 1 prvního pododstavce
  směrnice 2016/xx/EU,
  nepoužije a je místo toho nahrazen průměrnou zákonnou sazbou daně z příjmů právnických osob použitelnou v členských státech
  .

odkaz na zákonnou sazbu daně z příjmů právnických osob

které by daňový poplatník podléhal podle čl.

odst. 1 prvního pododstavce

nepoužije a je místo toho nahrazen průměrnou zákonnou sazbou daně z příjmů právnických osob použitelnou v členských státech

Pro účely této směrnice se
  použijí pravidla pro případy, kdy se osvobození od daní neuplatní
  ,
  stanovené v článku
   53 směrnice 2016/xx/EU.

použijí pravidla pro případy, kdy se osvobození od daní neuplatní

stanovené v článku

Pozměňovací návrh 59

Pozměňovací návrh 59

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 73 – odst. 1

Čl. 73 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Pro účely této směrnice se rozsah působnosti právních předpisů týkajících se ovládaných zahraničních společností podle článku 59 směrnice 2016/xx/EU omezí na vztahy mezi členy skupiny a subjekty, kteří jsou daňovými rezidenty nebo stálými provozovnami usazenými ve třetí zemi. | | Pro účely této směrnice se rozsah působnosti právních předpisů týkajících se ovládaných zahraničních společností podle článku 59 směrnice 2016/xx/EU omezí na vztahy mezi členy skupiny a subjekty, kteří jsou daňovými rezidenty nebo stálými provozovnami
  podniku, včetně stálých digitálních provozoven
  , usazenými ve třetí zemi. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pro účely této směrnice se rozsah působnosti právních předpisů týkajících se ovládaných zahraničních společností podle článku 59 směrnice 2016/xx/EU omezí na vztahy mezi členy skupiny a subjekty, kteří jsou daňovými rezidenty nebo stálými provozovnami usazenými ve třetí zemi.

Pro účely této směrnice se rozsah působnosti právních předpisů týkajících se ovládaných zahraničních společností podle článku 59 směrnice 2016/xx/EU omezí na vztahy mezi členy skupiny a subjekty, kteří jsou daňovými rezidenty nebo stálými provozovnami
  podniku, včetně stálých digitálních provozoven
  , usazenými ve třetí zemi.

podniku, včetně stálých digitálních provozoven

Pozměňovací návrh 60

Pozměňovací návrh 60

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 74 – odst. 1

Čl. 74 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Pro účely této směrnice se rozsah působnosti pravidel pro hybridní nesoulad podle článku 61 směrnice 2016/xx/EU
  omezí na vztahy mezi členy skupiny a nečleny skupiny, kteří jsou přidruženými podniky, jak je uvedeno v článku 56 směrnice 2016/xx/EU
  . | | Pro účely této směrnice se rozsah působnosti pravidel pro hybridní nesoulad
  a související uspořádání uplatní
  podle článku 61 směrnice 2016/xx/EU. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pro účely této směrnice se rozsah působnosti pravidel pro hybridní nesoulad podle článku 61 směrnice 2016/xx/EU
  omezí na vztahy mezi členy skupiny a nečleny skupiny, kteří jsou přidruženými podniky, jak je uvedeno v článku 56 směrnice 2016/xx/EU
  .

omezí na vztahy mezi členy skupiny a nečleny skupiny, kteří jsou přidruženými podniky, jak je uvedeno v článku 56 směrnice 2016/xx/EU

Pro účely této směrnice se rozsah působnosti pravidel pro hybridní nesoulad
  a související uspořádání uplatní
  podle článku 61 směrnice 2016/xx/EU.

a související uspořádání uplatní

Pozměňovací návrh 61

Pozměňovací návrh 61

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 76

Článek 76

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Článek 76
  Informování Evropského parlamentu | | Článek 76
  Informování Evropského parlamentu |
| | | 1.   
  Evropský parlament zorganizuje k vyhodnocení režimu CCCTB meziparlamentní konferenci, přičemž vezme v úvahu výsledky diskuze o daňové politice probíhající v rámci evropského semestru. Evropský parlament předloží Komisi a Radě své stanovisko a závěry o dané problematice v podobě usnesení. |
| Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou. | | 2.   Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Článek 76

Informování Evropského parlamentu

Článek 76

Informování Evropského parlamentu

1.   
  Evropský parlament zorganizuje k vyhodnocení režimu CCCTB meziparlamentní konferenci, přičemž vezme v úvahu výsledky diskuze o daňové politice probíhající v rámci evropského semestru. Evropský parlament předloží Komisi a Radě své stanovisko a závěry o dané problematice v podobě usnesení.

Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou.

2.   Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou.

Pozměňovací návrh 62

Pozměňovací návrh 62

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 78 a (nový)

Článek 78 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | Článek 78a

  Kompenzační mechanismus


  Ke kompenzaci náhlých výrazných výkyvů v daňových příjmech v jednotlivých členských státech, které jsou výsledkem daňových zisků a ztrát způsobených přímo a výlučně v důsledku přechodu na nový režim zavedený touto směrnicí, vytvoří Komise konkrétní kompenzační mechanismus, který bude fungovat od vstupu této směrnice v platnost. Kompenzace jsou každoročně upravovány, aby byla zohledněna celostátní nebo regionální rozhodnutí přijatá před vstupem této směrnice v platnost. Kompenzační mechanismus je financován z nadměrných daňových příjmů členských států, jejichž daňové příjmy se zvýší, a je stanoven na počáteční období sedmi let. Po tomto období Komise posoudí, zda je nutné, aby kompenzační mechanismus nadále fungoval, a podle toho rozhodne, zda jej ukončí, nebo zda jeho platnost jednou prodlouží na další období nejvýše dvou let. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 78a

Kompenzační mechanismus

Ke kompenzaci náhlých výrazných výkyvů v daňových příjmech v jednotlivých členských státech, které jsou výsledkem daňových zisků a ztrát způsobených přímo a výlučně v důsledku přechodu na nový režim zavedený touto směrnicí, vytvoří Komise konkrétní kompenzační mechanismus, který bude fungovat od vstupu této směrnice v platnost. Kompenzace jsou každoročně upravovány, aby byla zohledněna celostátní nebo regionální rozhodnutí přijatá před vstupem této směrnice v platnost. Kompenzační mechanismus je financován z nadměrných daňových příjmů členských států, jejichž daňové příjmy se zvýší, a je stanoven na počáteční období sedmi let. Po tomto období Komise posoudí, zda je nutné, aby kompenzační mechanismus nadále fungoval, a podle toho rozhodne, zda jej ukončí, nebo zda jeho platnost jednou prodlouží na další období nejvýše dvou let.

Pozměňovací návrh 63

Pozměňovací návrh 63

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 79

Článek 79

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Článek 79
  Přezkum
  Pět let po vstupu této směrnice v platnost
  přezkoumá
  Komise její uplatňování a podá Radě zprávu o jejím fungování. Zpráva
  bude především obsahovat
  analýzu dopadu mechanismu stanoveného v kapitole VIII této směrnice pro rozdělení daňových základů mezi členské státy. | | Článek 79


  Zpráva o uplatňování směrnice a její
  přezkum
  Pět let po vstupu této směrnice v platnost Komise
  vyhodnotí
  její uplatňování a podá
  Evropskému parlamentu a
  Radě zprávu o jejím fungování. Zpráva
  o uplatňování směrnice obsahuje především
  analýzu dopadu mechanismu stanoveného v kapitole VIII této směrnice pro rozdělení daňových základů mezi členské státy.
  Při vypracovávání závěrů této zprávy o uplatňování směrnice nebo v kontextu dalšího víceletého finančního rámce Komise navrhne podmínky pro převedení určité části daňových příjmů získaných díky společnému konsolidovanému základu daně z příjmů právnických osob do všeobecného rozpočtu Uunie s cílem úměrně snížit příspěvky členských států do tohoto rozpočtu.




  Komise 10 let po vstupu této směrnice v platnost přezkoumá její uplatňování a podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jejím fungování. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 79

Přezkum

Pět let po vstupu této směrnice v platnost
  přezkoumá
  Komise její uplatňování a podá Radě zprávu o jejím fungování. Zpráva
  bude především obsahovat
  analýzu dopadu mechanismu stanoveného v kapitole VIII této směrnice pro rozdělení daňových základů mezi členské státy.

Článek 79

Zpráva o uplatňování směrnice a její
  přezkum

Pět let po vstupu této směrnice v platnost Komise
  vyhodnotí
  její uplatňování a podá
  Evropskému parlamentu a
  Radě zprávu o jejím fungování. Zpráva
  o uplatňování směrnice obsahuje především
  analýzu dopadu mechanismu stanoveného v kapitole VIII této směrnice pro rozdělení daňových základů mezi členské státy.
  Při vypracovávání závěrů této zprávy o uplatňování směrnice nebo v kontextu dalšího víceletého finančního rámce Komise navrhne podmínky pro převedení určité části daňových příjmů získaných díky společnému konsolidovanému základu daně z příjmů právnických osob do všeobecného rozpočtu Uunie s cílem úměrně snížit příspěvky členských států do tohoto rozpočtu.

Komise 10 let po vstupu této směrnice v platnost přezkoumá její uplatňování a podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jejím fungování.

Pozměňovací návrh 64

Pozměňovací návrh 64

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 80 – odst. 1 – pododstavec 1

Čl. 80 – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Členské státy přijmou a zveřejní právní předpisy, nařízení a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince
  2020
  . Neprodleně sdělí Komisi jejich znění. | | Členské státy přijmou a zveřejní právní předpisy, nařízení a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince
  2019
  . Neprodleně sdělí Komisi jejich znění. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Členské státy přijmou a zveřejní právní předpisy, nařízení a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince
  2020
  . Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.

2020

Členské státy přijmou a zveřejní právní předpisy, nařízení a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince
  2019
  . Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.

2019

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 80 – odst. 1 – pododstavec 2

Čl. 80 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Tyto předpisy se uplatňují od 1. ledna
  2021
  . | | Tyto předpisy se uplatňují od 1. ledna
  2020
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Tyto předpisy se uplatňují od 1. ledna
  2021
  .

2021

Tyto předpisy se uplatňují od 1. ledna
  2020
  .

2020

---

(1)  Návrh směrnice Rady (COM(2001)0121 v konečném znění/2, 3.10.2011) o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob.

1

(2)  Návrh směrnice Rady (COM(2001)0121 v konečném znění/2, 3.10.2011) o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

(5)  [celý název směrnice (Úř. věst. L [ ], [ ], s. [ ])].

5

(1)  
  Směrnice Rady ... o společném základu daně z příjmů právnických osob (Úř. věst. L ..., ..., s. ...).

1

Směrnice Rady ... o společném základu daně z příjmů právnických osob (Úř. věst. L ..., ..., s. ...).

(2)  
  Směrnice Rady ... o společném základu daně z příjmů právnických osob (Úř. věst. L ..., ..., s. ...).

2

Směrnice Rady ... o společném základu daně z příjmů právnických osob (Úř. věst. L ..., ..., s. ...).

(6)  Směrnice Rady 2009/133/ES ze dne 19. října 2009 o společném systému zdanění při fúzích, rozděleních, částečných rozděleních, převodech aktiv a výměně akcií týkajících se společností z různých členských států a při přemístění sídla evropské společnosti nebo evropské družstevní společnosti mezi členskými státy (Úř. věst. L 310, 25.11.2009, s. 34

6

(7)  Směrnice Rady 2009/133/ES ze dne 19. října 2009 o společném systému zdanění při fúzích, rozděleních, částečných rozděleních, převodech aktiv a výměně akcií týkajících se společností z různých členských států a při přemístění sídla evropské společnosti nebo evropské družstevní společnosti mezi členskými státy (Úř. věst. L 310, 25.11.2009, s. 34

7

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/182 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/182

---

P8_TA(2018)0088

Společný základ daně z příjmu právnických osob *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu směrnice Rady o společném základu daně z příjmu právnických osob (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2019/C 162/30)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0685), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0685),

| — | s ohledem na článek 115 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0472/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 115 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0472/2016),

| — | s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená dánským parlamentem, irskou Poslaneckou sněmovnou, irským Senátem, lucemburskou Poslaneckou sněmovnou, maltským parlamentem, nizozemskou První komorou, nizozemskou Druhou komorou a švédským parlamentem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená dánským parlamentem, irskou Poslaneckou sněmovnou, irským Senátem, lucemburskou Poslaneckou sněmovnou, maltským parlamentem, nizozemskou První komorou, nizozemskou Druhou komorou a švédským parlamentem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na článek 78c jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 78c jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A8-0050/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A8-0050/2018),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

Pozměňovací návrh 1

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (1) | Společnosti, které chtějí podnikat přeshraničně v rámci Unie, se setkávají s vážnými překážkami a narušeními trhu v důsledku existence a interakce 28 rozdílných systémů daně z příjmů právnických osob. Struktury daňového plánování se navíc s postupem času stávají čím dál tím sofistikovanějšími, jak se vyvíjejí napříč různými jurisdikcemi a efektivně využívají drobných technických detailů jednoho daňového systému nebo nesouladu mezi dvěma či více daňovými systémy za účelem snížení daňové povinnosti společností. Ačkoliv tyto situace zdůrazňují nedostatky, které mají zcela odlišný charakter,
  obě
  vytvářejí překážky, jež znemožňují řádné fungování vnitřního trhu.
  Opatření na nápravu těchto problémů
  by tedy
  mělo
  řešit
  oba
  typy tržních nedostatků. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

Společnosti, které chtějí podnikat přeshraničně v rámci Unie, se setkávají s vážnými překážkami a narušeními trhu v důsledku existence a interakce 28 rozdílných systémů daně z příjmů právnických osob. Struktury daňového plánování se navíc s postupem času stávají čím dál tím sofistikovanějšími, jak se vyvíjejí napříč různými jurisdikcemi a efektivně využívají drobných technických detailů jednoho daňového systému nebo nesouladu mezi dvěma či více daňovými systémy za účelem snížení daňové povinnosti společností. Ačkoliv tyto situace zdůrazňují nedostatky, které mají zcela odlišný charakter,
  obě
  vytvářejí překážky, jež znemožňují řádné fungování vnitřního trhu.
  Opatření na nápravu těchto problémů
  by tedy
  mělo
  řešit
  oba
  typy tržních nedostatků.

| (1) | Společnosti, které chtějí podnikat přeshraničně v rámci Unie, se setkávají s vážnými překážkami a narušeními trhu v důsledku existence a interakce 28 rozdílných systémů daně z příjmů právnických osob.
  V éře globalizace a digitalizace se zdanění zejména finančního a duševního kapitálu na základě zdroje stává čím dál hůře zpětně vysledovatelným a čím dál snadněji zmanipulovatelným.
  Struktury daňového plánování se navíc s postupem času stávají čím dál tím sofistikovanějšími, jak se vyvíjejí napříč různými jurisdikcemi a efektivně využívají drobných technických detailů jednoho daňového systému nebo nesouladu mezi dvěma či více daňovými systémy za účelem snížení daňové povinnosti společností.
  Všeobecná digitalizace mnoha hospodářských odvětví ve spojení s rychle se rozvíjející digitální ekonomikou zpochybňují vhodnost unijních modelů daně z příjmu právnických osob, které byly vytvořeny pro tradiční odvětví, mimo jiné pokud jde o to, do jaké míry by kritéria pro oceňování a výpočty mohla být upravena, aby odpovídala obchodním činnostem v 21. století.
  Ačkoliv tyto situace zdůrazňují nedostatky, které mají zcela odlišný charakter,
  všechny
  vytvářejí překážky, jež znemožňují řádné fungování vnitřního trhu
  a vyvolávají jeho narušení mezi velkými společnostmi na jedné straně a malými a středními podniky na straně druhé
  .
  Nový standard základu daně z příjmu právnických osob pro Unii
  by tedy
  měl
  řešit
  uvedené
  typy tržních nedostatků
  a zároveň dodržovat cíle dlouhodobé právní přehlednosti a jistoty a zásadu daňové neutrality
  .
  Větší sbližování vnitrostátních daňových systémů povede k významnému poklesu nákladů a administrativní zátěže pro podniky vyvíjející v Unii přeshraniční činnost. Zatímco daňová politika spadá do pravomoci členských států, článek 115 Smlouvy o fungování Evropské unie jasně stanoví, že by Rada měla jednomyslně, zvláštním legislativním postupem a po konzultaci s Evropským parlamentem a Evropským hospodářským a sociálním výborem přijímat směrnice o sbližování takových daňových právních předpisů členských států, které mají přímý vliv na vytváření nebo fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(1)

Společnosti, které chtějí podnikat přeshraničně v rámci Unie, se setkávají s vážnými překážkami a narušeními trhu v důsledku existence a interakce 28 rozdílných systémů daně z příjmů právnických osob.
  V éře globalizace a digitalizace se zdanění zejména finančního a duševního kapitálu na základě zdroje stává čím dál hůře zpětně vysledovatelným a čím dál snadněji zmanipulovatelným.
  Struktury daňového plánování se navíc s postupem času stávají čím dál tím sofistikovanějšími, jak se vyvíjejí napříč různými jurisdikcemi a efektivně využívají drobných technických detailů jednoho daňového systému nebo nesouladu mezi dvěma či více daňovými systémy za účelem snížení daňové povinnosti společností.
  Všeobecná digitalizace mnoha hospodářských odvětví ve spojení s rychle se rozvíjející digitální ekonomikou zpochybňují vhodnost unijních modelů daně z příjmu právnických osob, které byly vytvořeny pro tradiční odvětví, mimo jiné pokud jde o to, do jaké míry by kritéria pro oceňování a výpočty mohla být upravena, aby odpovídala obchodním činnostem v 21. století.
  Ačkoliv tyto situace zdůrazňují nedostatky, které mají zcela odlišný charakter,
  všechny
  vytvářejí překážky, jež znemožňují řádné fungování vnitřního trhu
  a vyvolávají jeho narušení mezi velkými společnostmi na jedné straně a malými a středními podniky na straně druhé
  .
  Nový standard základu daně z příjmu právnických osob pro Unii
  by tedy
  měl
  řešit
  uvedené
  typy tržních nedostatků
  a zároveň dodržovat cíle dlouhodobé právní přehlednosti a jistoty a zásadu daňové neutrality
  .
  Větší sbližování vnitrostátních daňových systémů povede k významnému poklesu nákladů a administrativní zátěže pro podniky vyvíjející v Unii přeshraniční činnost. Zatímco daňová politika spadá do pravomoci členských států, článek 115 Smlouvy o fungování Evropské unie jasně stanoví, že by Rada měla jednomyslně, zvláštním legislativním postupem a po konzultaci s Evropským parlamentem a Evropským hospodářským a sociálním výborem přijímat směrnice o sbližování takových daňových právních předpisů členských států, které mají přímý vliv na vytváření nebo fungování vnitřního trhu.

Pozměňovací návrh 2

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (2) | Na podporu řádného fungování vnitřního trhu by měla být oblast daně z příjmu právnických osob v Unii formována v souladu se zásadou, že společnosti platí svůj spravedlivý podíl daně v jurisdikci (jurisdikcích), kde jsou generovány jejich zisky. Je proto nezbytné zajistit mechanismy, které budou společnosti odrazovat od využívání nesouladu mezi vnitrostátními daňovými systémy za účelem snížení jejich daňových povinností. Stejně důležité je také stimulovat růst a hospodářský rozvoj na vnitřním trhu prostřednictvím usnadnění přeshraničního obchodu a podnikových investic. Za tímto účelem je nezbytné eliminovat rizika dvojího zdanění i dvojího nezdanění v Unii prostřednictvím vymýcení rozdílů v interakci vnitrostátních systémů daně z příjmu právnických osob. Společnosti zároveň potřebují dobře fungující daňový a právní rámec pro rozvoj jejich hospodářských aktivit a jeho rozšíření napříč hranicemi Unie. V tomto kontextu je třeba také odstranit zbývající případy diskriminace. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Na podporu řádného fungování vnitřního trhu by měla být oblast daně z příjmu právnických osob v Unii formována v souladu se zásadou, že společnosti platí svůj spravedlivý podíl daně v jurisdikci (jurisdikcích), kde jsou generovány jejich zisky. Je proto nezbytné zajistit mechanismy, které budou společnosti odrazovat od využívání nesouladu mezi vnitrostátními daňovými systémy za účelem snížení jejich daňových povinností. Stejně důležité je také stimulovat růst a hospodářský rozvoj na vnitřním trhu prostřednictvím usnadnění přeshraničního obchodu a podnikových investic. Za tímto účelem je nezbytné eliminovat rizika dvojího zdanění i dvojího nezdanění v Unii prostřednictvím vymýcení rozdílů v interakci vnitrostátních systémů daně z příjmu právnických osob. Společnosti zároveň potřebují dobře fungující daňový a právní rámec pro rozvoj jejich hospodářských aktivit a jeho rozšíření napříč hranicemi Unie. V tomto kontextu je třeba také odstranit zbývající případy diskriminace.

| (2) | Na podporu řádného fungování vnitřního trhu by měla být oblast daně z příjmu právnických osob v Unii formována v souladu se zásadou, že společnosti platí svůj spravedlivý podíl daně v jurisdikci (jurisdikcích), kde jsou generovány jejich zisky
  a kde společnosti mají stálou provozovnu. Vzhledem k digitální změně v podnikatelském prostředí je nutné zajistit, aby se společnostmi, které vytvářejí příjmy v určitém členském státě, přičemž v tomto členském státě nemají stálou provozovnu, ale stálou digitální provozovnu, bylo zacházeno stejně jako se společnostmi, které takovou stálou fyzickou provozovnu mají.
  Je proto nezbytné zajistit mechanismy, které budou společnosti odrazovat od využívání nesouladu mezi vnitrostátními daňovými systémy za účelem snížení jejich daňových povinností. Stejně důležité je také stimulovat růst a hospodářský rozvoj na vnitřním trhu prostřednictvím usnadnění přeshraničního obchodu a podnikových investic. Za tímto účelem je nezbytné eliminovat rizika dvojího zdanění i dvojího nezdanění v Unii prostřednictvím vymýcení rozdílů v interakci vnitrostátních systémů daně z příjmu právnických osob. Společnosti zároveň potřebují dobře fungující daňový a právní rámec pro rozvoj jejich hospodářských aktivit a jeho rozšíření napříč hranicemi Unie. V tomto kontextu je třeba také odstranit zbývající případy diskriminace.
  Konsolidace je klíčovým prvkem systému CCCTB, neboť největší daňové překážky, jimž čelí společnosti téže skupiny vyvíjející v Unii přeshraniční činnost, lze řešit pouze tímto způsobem. Konsolidace odbourává formality spojené se stanovením převodních cen a dvojí zdanění uvnitř skupiny. |
| --- | --- |

(2)

Na podporu řádného fungování vnitřního trhu by měla být oblast daně z příjmu právnických osob v Unii formována v souladu se zásadou, že společnosti platí svůj spravedlivý podíl daně v jurisdikci (jurisdikcích), kde jsou generovány jejich zisky
  a kde společnosti mají stálou provozovnu. Vzhledem k digitální změně v podnikatelském prostředí je nutné zajistit, aby se společnostmi, které vytvářejí příjmy v určitém členském státě, přičemž v tomto členském státě nemají stálou provozovnu, ale stálou digitální provozovnu, bylo zacházeno stejně jako se společnostmi, které takovou stálou fyzickou provozovnu mají.
  Je proto nezbytné zajistit mechanismy, které budou společnosti odrazovat od využívání nesouladu mezi vnitrostátními daňovými systémy za účelem snížení jejich daňových povinností. Stejně důležité je také stimulovat růst a hospodářský rozvoj na vnitřním trhu prostřednictvím usnadnění přeshraničního obchodu a podnikových investic. Za tímto účelem je nezbytné eliminovat rizika dvojího zdanění i dvojího nezdanění v Unii prostřednictvím vymýcení rozdílů v interakci vnitrostátních systémů daně z příjmu právnických osob. Společnosti zároveň potřebují dobře fungující daňový a právní rámec pro rozvoj jejich hospodářských aktivit a jeho rozšíření napříč hranicemi Unie. V tomto kontextu je třeba také odstranit zbývající případy diskriminace.
  Konsolidace je klíčovým prvkem systému CCCTB, neboť největší daňové překážky, jimž čelí společnosti téže skupiny vyvíjející v Unii přeshraniční činnost, lze řešit pouze tímto způsobem. Konsolidace odbourává formality spojené se stanovením převodních cen a dvojí zdanění uvnitř skupiny.

Pozměňovací návrh 3

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (3) | Jak je zdůrazněno v návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob (CCCTB) ze dne 16. března 2011 (1), systém daně z příjmu právnických osob, který by pojímal Unii jako jeden trh pro účely výpočtu základu daně z příjmu právnických osob, by usnadnil přeshraniční činnost společností, které jsou rezidenty Unie, a přispěl by k dosažení cíle vytvořit z Unie konkurenceschopnější místo pro investování v mezinárodním měřítku. Návrh systému CCCTB z roku 2011 se zaměřoval na cíle usnadnění rozšiřování hospodářských aktivit podniků v rámci Unie. Vedle tohoto cíle by rovněž mělo být vzato v úvahu, že systém CCCTB může být vysoce efektivní při zlepšování fungování vnitřního trhu prostřednictvím potírání systémů vyhýbání se daňovým povinnostem. V této souvislosti by iniciativa CCCTB měla být opětovně spuštěna s cílem se na stejném základě zabývat aspektem usnadnění podnikání a fungování iniciativy v potírání vyhýbání se daňovým povinnostem. Takový přístup by nejlépe sloužil záměru vymýcení narušení ve fungování vnitřního trhu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Jak je zdůrazněno v návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob (CCCTB) ze dne 16. března 2011 (1), systém daně z příjmu právnických osob, který by pojímal Unii jako jeden trh pro účely výpočtu základu daně z příjmu právnických osob, by usnadnil přeshraniční činnost společností, které jsou rezidenty Unie, a přispěl by k dosažení cíle vytvořit z Unie konkurenceschopnější místo pro investování v mezinárodním měřítku. Návrh systému CCCTB z roku 2011 se zaměřoval na cíle usnadnění rozšiřování hospodářských aktivit podniků v rámci Unie. Vedle tohoto cíle by rovněž mělo být vzato v úvahu, že systém CCCTB může být vysoce efektivní při zlepšování fungování vnitřního trhu prostřednictvím potírání systémů vyhýbání se daňovým povinnostem. V této souvislosti by iniciativa CCCTB měla být opětovně spuštěna s cílem se na stejném základě zabývat aspektem usnadnění podnikání a fungování iniciativy v potírání vyhýbání se daňovým povinnostem. Takový přístup by nejlépe sloužil záměru vymýcení narušení ve fungování vnitřního trhu.

| (3) | Jak je zdůrazněno v návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob (CCCTB) ze dne 16. března 2011 (2), systém daně z příjmu právnických osob, který by pojímal Unii jako jeden trh pro účely výpočtu základu daně z příjmu právnických osob, by usnadnil přeshraniční činnost společností, které jsou rezidenty Unie, a přispěl by k dosažení cíle vytvořit z Unie konkurenceschopnější místo pro investování v mezinárodním měřítku,
  zejména pro malé a střední podniky.
  Návrh systému CCCTB z roku 2011 se zaměřoval na cíle usnadnění rozšiřování hospodářských aktivit podniků v rámci Unie. Vedle tohoto cíle by rovněž mělo být vzato v úvahu, že systém CCCTB může být vysoce efektivní při zlepšování fungování vnitřního trhu prostřednictvím potírání systémů vyhýbání se daňovým povinnostem. V této souvislosti by iniciativa CCCTB měla být opětovně spuštěna s cílem se na stejném základě zabývat aspektem usnadnění podnikání a fungování iniciativy v potírání vyhýbání se daňovým povinnostem.
  Jakmile by byl systém CCCTB zaveden ve všech členských státech, zajistil by odvádění daní v místě, kde se generuje zisk a kde mají společnosti stálou provozovnu.
  Takový přístup by nejlépe sloužil záměru vymýcení narušení ve fungování vnitřního trhu.
  Zkvalitnění vnitřního trhu je klíčovým faktorem pro podnícení růstu a tvorby pracovních míst. Zavedení CCCTB by posílilo hospodářský růst a vedlo k vytvoření více pracovních míst v Unii tím, že by omezilo škodlivou daňovou soutěž mezi společnostmi. |
| --- | --- |

(3)

Jak je zdůrazněno v návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob (CCCTB) ze dne 16. března 2011 (2), systém daně z příjmu právnických osob, který by pojímal Unii jako jeden trh pro účely výpočtu základu daně z příjmu právnických osob, by usnadnil přeshraniční činnost společností, které jsou rezidenty Unie, a přispěl by k dosažení cíle vytvořit z Unie konkurenceschopnější místo pro investování v mezinárodním měřítku,
  zejména pro malé a střední podniky.
  Návrh systému CCCTB z roku 2011 se zaměřoval na cíle usnadnění rozšiřování hospodářských aktivit podniků v rámci Unie. Vedle tohoto cíle by rovněž mělo být vzato v úvahu, že systém CCCTB může být vysoce efektivní při zlepšování fungování vnitřního trhu prostřednictvím potírání systémů vyhýbání se daňovým povinnostem. V této souvislosti by iniciativa CCCTB měla být opětovně spuštěna s cílem se na stejném základě zabývat aspektem usnadnění podnikání a fungování iniciativy v potírání vyhýbání se daňovým povinnostem.
  Jakmile by byl systém CCCTB zaveden ve všech členských státech, zajistil by odvádění daní v místě, kde se generuje zisk a kde mají společnosti stálou provozovnu.
  Takový přístup by nejlépe sloužil záměru vymýcení narušení ve fungování vnitřního trhu.
  Zkvalitnění vnitřního trhu je klíčovým faktorem pro podnícení růstu a tvorby pracovních míst. Zavedení CCCTB by posílilo hospodářský růst a vedlo k vytvoření více pracovních míst v Unii tím, že by omezilo škodlivou daňovou soutěž mezi společnostmi.

Pozměňovací návrh 4

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (3a) | Komise ve svém sdělení ze dne 21. září 2017 nazvaném „Spravedlivý a efektivní systém zdanění v Evropské unii pro jednotný digitální trh“vyjádřila přesvědčení, že CCCTB poskytuje základ pro vypořádání se s výzvami v oblasti daní, které klade digitální ekonomika. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3a)

Komise ve svém sdělení ze dne 21. září 2017 nazvaném „Spravedlivý a efektivní systém zdanění v Evropské unii pro jednotný digitální trh“vyjádřila přesvědčení, že CCCTB poskytuje základ pro vypořádání se s výzvami v oblasti daní, které klade digitální ekonomika.

Pozměňovací návrh 5

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (4) | Vzhledem k potřebě jednat rychle za účelem zajištění řádného fungování vnitřního trhu tím, že na jednu stranu bude přátelštější k obchodování a investicím a na druhou stranu odolnější vůči systémům vyhýbání se daňovým povinnostem, je
  nezbytné rozdělit ambiciózní iniciativu CCCTB do dvou samostatných návrhů
  .
  V první fázi
  by měla
  být zavedena pravidla pro společný základ daně z příjmu právnických osob
  a v
  druhé fázi
  je
  třeba se zabývat otázkou konsolidace
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Vzhledem k potřebě jednat rychle za účelem zajištění řádného fungování vnitřního trhu tím, že na jednu stranu bude přátelštější k obchodování a investicím a na druhou stranu odolnější vůči systémům vyhýbání se daňovým povinnostem, je
  nezbytné rozdělit ambiciózní iniciativu CCCTB do dvou samostatných návrhů
  .
  V první fázi
  by měla
  být zavedena pravidla pro společný základ daně z příjmu právnických osob
  a v
  druhé fázi
  je
  třeba se zabývat otázkou konsolidace
  .

| (4) | Vzhledem k potřebě jednat rychle za účelem zajištění řádného fungování vnitřního trhu tím, že na jednu stranu bude přátelštější k obchodování a investicím a na druhou stranu odolnější vůči systémům vyhýbání se daňovým povinnostem, je
  velice důležité zajistit, aby současně vstoupila v platnost směrnice o společném základu daně z příjmu právnických osob a směrnice o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob. Tato změna režimu představuje významný krok směrem k dotvoření vnitřního trhu, a proto vyžaduje flexibilitu, aby bylo možné ji náležitě provádět již od počátku. Vzhledem k tomu, že vnitřní trh zahrnuje všechny členské státy, měl by být CCCTB zaveden ve všech členských státech. Pokud však Rada nepřijme jednomyslné rozhodnutí o návrhu zavést CCCTB, měla by Komise vydat nový návrh založený na článku 116 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem za tímto účelem přijmou potřebné právní předpisy. Jako poslední možnost by měly posílenou spolupráci iniciovat členské státy, ale měla by být kdykoli otevřena i neúčastnícím se členským státům
  v
  souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie.
  Je
  politováníhodné, že nebylo provedeno dostatečně podrobné posouzení návrhů CCTB nebo CCCTB, pokud jde o dopad na příjmy z daně z příjmu právnických osob v členských státech pro jednotlivé země
  . |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k potřebě jednat rychle za účelem zajištění řádného fungování vnitřního trhu tím, že na jednu stranu bude přátelštější k obchodování a investicím a na druhou stranu odolnější vůči systémům vyhýbání se daňovým povinnostem, je
  velice důležité zajistit, aby současně vstoupila v platnost směrnice o společném základu daně z příjmu právnických osob a směrnice o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob. Tato změna režimu představuje významný krok směrem k dotvoření vnitřního trhu, a proto vyžaduje flexibilitu, aby bylo možné ji náležitě provádět již od počátku. Vzhledem k tomu, že vnitřní trh zahrnuje všechny členské státy, měl by být CCCTB zaveden ve všech členských státech. Pokud však Rada nepřijme jednomyslné rozhodnutí o návrhu zavést CCCTB, měla by Komise vydat nový návrh založený na článku 116 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem za tímto účelem přijmou potřebné právní předpisy. Jako poslední možnost by měly posílenou spolupráci iniciovat členské státy, ale měla by být kdykoli otevřena i neúčastnícím se členským státům
  v
  souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie.
  Je
  politováníhodné, že nebylo provedeno dostatečně podrobné posouzení návrhů CCTB nebo CCCTB, pokud jde o dopad na příjmy z daně z příjmu právnických osob v členských státech pro jednotlivé země
  .

Pozměňovací návrh 6

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (5) | Mnoho struktur agresivního daňového plánování má tendenci se projevit v přeshraničním kontextu, což znamená, že účastnící se skupiny společností vlastní minimum prostředků. Za tohoto předpokladu z důvodů proporcionality by pravidla týkající se společného základu měla být povinná pouze pro společnosti, které náleží do skupiny zásadní velikosti. Pro tento účel by měl být
  stanoven práh
  týkající se velikosti na základě celkového konsolidovaného příjmu skupiny, která předkládá konsolidované účetní závěrky.
  Pro zajištění soudržnosti mezi oběma kroky iniciativy CCCTB by navíc měla být pravidla týkající se společného základu povinná pro společnosti
  ,
  které
  by
  byly považovány za skupinu, pokud by se celá iniciativa uvedla v život
  . Aby bylo možné lépe zajistit cíl usnadnění obchodu a investic na vnitřním trhu, mělo by být uplatnění pravidel týkajících se společného základu daně z příjmu právnických osob nabízeno i jako možnost pro společnosti, které tato kritéria nesplňují. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Mnoho struktur agresivního daňového plánování má tendenci se projevit v přeshraničním kontextu, což znamená, že účastnící se skupiny společností vlastní minimum prostředků. Za tohoto předpokladu z důvodů proporcionality by pravidla týkající se společného základu měla být povinná pouze pro společnosti, které náleží do skupiny zásadní velikosti. Pro tento účel by měl být
  stanoven práh
  týkající se velikosti na základě celkového konsolidovaného příjmu skupiny, která předkládá konsolidované účetní závěrky.
  Pro zajištění soudržnosti mezi oběma kroky iniciativy CCCTB by navíc měla být pravidla týkající se společného základu povinná pro společnosti
  ,
  které
  by
  byly považovány za skupinu, pokud by se celá iniciativa uvedla v život
  . Aby bylo možné lépe zajistit cíl usnadnění obchodu a investic na vnitřním trhu, mělo by být uplatnění pravidel týkajících se společného základu daně z příjmu právnických osob nabízeno i jako možnost pro společnosti, které tato kritéria nesplňují.

| (5) | Mnoho struktur agresivního daňového plánování má tendenci se projevit v přeshraničním kontextu, což znamená, že účastnící se skupiny společností vlastní minimum prostředků. Za tohoto předpokladu z důvodů proporcionality by pravidla týkající se společného základu měla být povinná
  zpočátku
  pouze pro společnosti, které náleží do skupiny zásadní velikosti. Pro tento účel by měla být
  stanovena počáteční prahová hodnota
  týkající se velikosti
  ve výši 750 milionů EUR, a to
  na základě celkového konsolidovaného příjmu skupiny, která předkládá konsolidované účetní závěrky.
  Vzhledem k tomu, že tato směrnice stanoví nový standard základu daně z příjmu právnických osob pro všechny podniky v Unii
  ,
  měla
  by
  být prahová hodnota snížena na nulu na období maximálně sedmi let
  . Aby bylo možné lépe zajistit cíl usnadnění obchodu a investic na vnitřním trhu, mělo by být uplatnění pravidel týkajících se společného základu daně z příjmu právnických osob nabízeno
  v první fázi
  i jako možnost pro společnosti, které tato kritéria nesplňují. |
| --- | --- |

(5)

Mnoho struktur agresivního daňového plánování má tendenci se projevit v přeshraničním kontextu, což znamená, že účastnící se skupiny společností vlastní minimum prostředků. Za tohoto předpokladu z důvodů proporcionality by pravidla týkající se společného základu měla být povinná
  zpočátku
  pouze pro společnosti, které náleží do skupiny zásadní velikosti. Pro tento účel by měla být
  stanovena počáteční prahová hodnota
  týkající se velikosti
  ve výši 750 milionů EUR, a to
  na základě celkového konsolidovaného příjmu skupiny, která předkládá konsolidované účetní závěrky.
  Vzhledem k tomu, že tato směrnice stanoví nový standard základu daně z příjmu právnických osob pro všechny podniky v Unii
  ,
  měla
  by
  být prahová hodnota snížena na nulu na období maximálně sedmi let
  . Aby bylo možné lépe zajistit cíl usnadnění obchodu a investic na vnitřním trhu, mělo by být uplatnění pravidel týkajících se společného základu daně z příjmu právnických osob nabízeno
  v první fázi
  i jako možnost pro společnosti, které tato kritéria nesplňují.

Pozměňovací návrh 7

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (6) | Je nezbytné definovat koncept stálé provozovny nacházející se v Unii a náležící daňovému poplatníkovi, který je daňovým rezidentem v Unii. Cílem je zajistit, aby všichni dotčení daňoví poplatníci dosáhli obecné shody, a vyloučit možnost nesouladu v důsledku odlišných definic.
  Na druhou stranu by společná definice
  stálé provozovny, která se nachází ve třetí zemi, nebo v Unii, avšak náleží daňovému poplatníkovi s daňovou rezidencí ve třetí zemi,
  neměla být vnímána jako zásadní požadavek
  .
  Tento rozměr
  by měl být
  vzhledem k jeho komplikované interakci s mezinárodními smlouvami spíše ponechán k regulaci dvoustrannými smlouvami
  o zdanění
  a vnitrostátními předpisy
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Je nezbytné definovat koncept stálé provozovny nacházející se v Unii a náležící daňovému poplatníkovi, který je daňovým rezidentem v Unii. Cílem je zajistit, aby všichni dotčení daňoví poplatníci dosáhli obecné shody, a vyloučit možnost nesouladu v důsledku odlišných definic.
  Na druhou stranu by společná definice
  stálé provozovny, která se nachází ve třetí zemi, nebo v Unii, avšak náleží daňovému poplatníkovi s daňovou rezidencí ve třetí zemi,
  neměla být vnímána jako zásadní požadavek
  .
  Tento rozměr
  by měl být
  vzhledem k jeho komplikované interakci s mezinárodními smlouvami spíše ponechán k regulaci dvoustrannými smlouvami
  o zdanění
  a vnitrostátními předpisy
  .

| (6) | Je nezbytné definovat koncept stálé provozovny nacházející se v Unii a náležící daňovému poplatníkovi, který je daňovým rezidentem v Unii.
  Nadnárodní společnosti až příliš často přijímají opatření k přesunu svých zisků do příznivějších daňových režimů, přičemž neplatí žádné nebo jen velmi nízké daně. Koncepce stálé provozovny by poskytla přesné a závazné vymezení kritérií, která musí být splněna, pokud má nadnárodní společnost prokázat, že je umístěna v dané zemi. To přiměje nadnárodní společnosti k tomu, aby poctivě odváděly své daně.
  Cílem je zajistit, aby všichni dotčení daňoví poplatníci dosáhli obecné shody, a vyloučit možnost nesouladu v důsledku odlišných definic.
  Obdobně je důležité mít společnou definici
  stálé provozovny, která se nachází ve třetí zemi, nebo v Unii, avšak náleží daňovému poplatníkovi s daňovou rezidencí ve třetí zemi.
  Pokud stanovení převodních cen vede k převádění zisku do jurisdikcí s nízkým zdaněním, je vhodnější zavést systém, který stanoví zisk pomocí vzorce pro rozdělení. Přijetím takového systému může Unie zavést mezinárodní standard pro moderní a efektivní zdanění příjmu právnických osob. Komise by měla vypracovat pokyny pro přechodnou fázi, v jejímž rámci se při jednání s třetími zeměmi bude vzorec pro rozdělení používat spolu s dalšími metodami přidělování, přičemž by tento vzorec měl být v konečném důsledku standardní metodou přidělování. Komise by měla předložit návrh unijního modelu smlouvy
  o zdanění,
  který by v konečném důsledku mohl nahradit tisíce bilaterálních smluv uzavřených jednotlivými členskými státy
  . |
| --- | --- |

(6)

Je nezbytné definovat koncept stálé provozovny nacházející se v Unii a náležící daňovému poplatníkovi, který je daňovým rezidentem v Unii.
  Nadnárodní společnosti až příliš často přijímají opatření k přesunu svých zisků do příznivějších daňových režimů, přičemž neplatí žádné nebo jen velmi nízké daně. Koncepce stálé provozovny by poskytla přesné a závazné vymezení kritérií, která musí být splněna, pokud má nadnárodní společnost prokázat, že je umístěna v dané zemi. To přiměje nadnárodní společnosti k tomu, aby poctivě odváděly své daně.
  Cílem je zajistit, aby všichni dotčení daňoví poplatníci dosáhli obecné shody, a vyloučit možnost nesouladu v důsledku odlišných definic.
  Obdobně je důležité mít společnou definici
  stálé provozovny, která se nachází ve třetí zemi, nebo v Unii, avšak náleží daňovému poplatníkovi s daňovou rezidencí ve třetí zemi.
  Pokud stanovení převodních cen vede k převádění zisku do jurisdikcí s nízkým zdaněním, je vhodnější zavést systém, který stanoví zisk pomocí vzorce pro rozdělení. Přijetím takového systému může Unie zavést mezinárodní standard pro moderní a efektivní zdanění příjmu právnických osob. Komise by měla vypracovat pokyny pro přechodnou fázi, v jejímž rámci se při jednání s třetími zeměmi bude vzorec pro rozdělení používat spolu s dalšími metodami přidělování, přičemž by tento vzorec měl být v konečném důsledku standardní metodou přidělování. Komise by měla předložit návrh unijního modelu smlouvy
  o zdanění,
  který by v konečném důsledku mohl nahradit tisíce bilaterálních smluv uzavřených jednotlivými členskými státy
  .

Pozměňovací návrh 8

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | Digitální zboží je zpravidla vysoce mobilní a nehmotné. Podle studií je digitální odvětví široce zapojeno do praktik agresivního daňového plánování, jelikož řada obchodních modelů nevyžaduje fyzickou infrastrukturu k tomu, aby mohly provádět transakce se zákazníky a vytvářet zisk. To umožňuje největším digitálním společnostem, aby ze svých příjmů neodváděly téměř žádné daně. Pokladní správy členských států tak přišly o miliardy eur daňových příjmů, jelikož nedokázaly zdanit nadnárodní subjekty v digitálním odvětví. S cílem řešit uvedenou skutečnou a naléhavou sociální nespravedlnost je třeba doplnit současné právní předpisy týkající se daně z příjmu právnických osob o nové digitální spojení se stálou provozovnou na základě významné digitální přítomnosti. Je třeba zavést rovné podmínky pro podobné obchodní modely s cílem řešit výzvy v oblasti daní, které vznikají v kontextu digitalizace, aniž by se tím brzdil potenciál digitálního odvětví. Přitom je třeba zvláště zohlednit činnosti na úrovni OECD za účelem vytvoření mezinárodně konzistentního souboru pravidel. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6a)

Digitální zboží je zpravidla vysoce mobilní a nehmotné. Podle studií je digitální odvětví široce zapojeno do praktik agresivního daňového plánování, jelikož řada obchodních modelů nevyžaduje fyzickou infrastrukturu k tomu, aby mohly provádět transakce se zákazníky a vytvářet zisk. To umožňuje největším digitálním společnostem, aby ze svých příjmů neodváděly téměř žádné daně. Pokladní správy členských států tak přišly o miliardy eur daňových příjmů, jelikož nedokázaly zdanit nadnárodní subjekty v digitálním odvětví. S cílem řešit uvedenou skutečnou a naléhavou sociální nespravedlnost je třeba doplnit současné právní předpisy týkající se daně z příjmu právnických osob o nové digitální spojení se stálou provozovnou na základě významné digitální přítomnosti. Je třeba zavést rovné podmínky pro podobné obchodní modely s cílem řešit výzvy v oblasti daní, které vznikají v kontextu digitalizace, aniž by se tím brzdil potenciál digitálního odvětví. Přitom je třeba zvláště zohlednit činnosti na úrovni OECD za účelem vytvoření mezinárodně konzistentního souboru pravidel.

Pozměňovací návrh 9

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (8) | Zdanitelné příjmy by se měly snižovat o obchodní výdaje a některé další položky. Odečitatelné obchodní výdaje by obvykle měly zahrnovat všechny náklady spojené s prodejem a výdaje související s dosažením, udržením a zajištěním příjmů. Na podporu inovací v hospodářství a za účelem modernizace vnitřního trhu by měly být umožňovány odpočty
  nákladů
  na výzkum a vývoj,
  včetně super odpočtů
  a tyto by měly být v plné výši zahrnuty do výdajů v roce vzniku (s výjimkou nemovitostí).
  Malé začínající podniky bez přidružených podniků, které jsou mimořádně inovativní (kategorie, která bude pokrývat zejména začínající podniky), by měly být rovněž podpořeny rozšířenými super odpočty nákladů na výzkum a vývoj.
  Aby byla zajištěna právní jistota, měl by rovněž existovat seznam neodečitatelných výdajů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Zdanitelné příjmy by se měly snižovat o obchodní výdaje a některé další položky. Odečitatelné obchodní výdaje by obvykle měly zahrnovat všechny náklady spojené s prodejem a výdaje související s dosažením, udržením a zajištěním příjmů. Na podporu inovací v hospodářství a za účelem modernizace vnitřního trhu by měly být umožňovány odpočty
  nákladů
  na výzkum a vývoj,
  včetně super odpočtů
  a tyto by měly být v plné výši zahrnuty do výdajů v roce vzniku (s výjimkou nemovitostí).
  Malé začínající podniky bez přidružených podniků, které jsou mimořádně inovativní (kategorie, která bude pokrývat zejména začínající podniky), by měly být rovněž podpořeny rozšířenými super odpočty nákladů na výzkum a vývoj.
  Aby byla zajištěna právní jistota, měl by rovněž existovat seznam neodečitatelných výdajů.

| (8) | Zdanitelné příjmy by se měly snižovat o obchodní výdaje a některé další položky. Odečitatelné obchodní výdaje by obvykle měly zahrnovat všechny náklady spojené s prodejem a výdaje související s dosažením, udržením a zajištěním příjmů. Na podporu inovací v hospodářství a za účelem modernizace vnitřního trhu by měly být umožňovány odpočty
  a daňoví poplatníci by měli získat slevu na dani za skutečné náklady
  na výzkum a vývoj,
  které se týkají výdajů na pracovníky, subdodavatele, agenturní pracovníky a samostatně výdělečně činné osoby
  , a tyto by měly být v plné výši zahrnuty do výdajů v roce vzniku (s výjimkou nemovitostí).
  Má-li se předejít zneužívání odpočtů, je třeba stanovit jasnou definici skutečných nákladů na výzkum a vývoj.
  Aby byla zajištěna právní jistota, měl by rovněž existovat seznam neodečitatelných výdajů. |
| --- | --- |

(8)

Zdanitelné příjmy by se měly snižovat o obchodní výdaje a některé další položky. Odečitatelné obchodní výdaje by obvykle měly zahrnovat všechny náklady spojené s prodejem a výdaje související s dosažením, udržením a zajištěním příjmů. Na podporu inovací v hospodářství a za účelem modernizace vnitřního trhu by měly být umožňovány odpočty
  a daňoví poplatníci by měli získat slevu na dani za skutečné náklady
  na výzkum a vývoj,
  které se týkají výdajů na pracovníky, subdodavatele, agenturní pracovníky a samostatně výdělečně činné osoby
  , a tyto by měly být v plné výši zahrnuty do výdajů v roce vzniku (s výjimkou nemovitostí).
  Má-li se předejít zneužívání odpočtů, je třeba stanovit jasnou definici skutečných nákladů na výzkum a vývoj.
  Aby byla zajištěna právní jistota, měl by rovněž existovat seznam neodečitatelných výdajů.

Pozměňovací návrh 10

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (9) | Nedávný vývoj v oblasti mezinárodního zdanění zdůraznil, že ve snaze omezit svoji globální daňovou povinnost se nadnárodní skupiny společností s rostoucí tendencí zapojují do mechanismů vyhýbání se daňovým povinnostem, které vedou k erozi základu daně a přesouvání zisku prostřednictvím nadměrných úrokových plateb. Je proto nezbytné omezit odečitatelnost úrokových (a dalších finančních) nákladů s cílem takovým praktikám zamezit. V tomto kontextu by odečitatelnost úrokových (a dalších finančních) nákladů měla být umožněna bez omezení v rozsahu, v němž tyto náklady mohou být započteny oproti zdanitelným úrokovým (a dalším finančním) příjmům. Případný přebytek úrokových nákladů by však měl podléhat omezením
  odpočitatelnosti
  , která budou stanovena s odkazem na zisk daňového poplatníka před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (EBITDA). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Nedávný vývoj v oblasti mezinárodního zdanění zdůraznil, že ve snaze omezit svoji globální daňovou povinnost se nadnárodní skupiny společností s rostoucí tendencí zapojují do mechanismů vyhýbání se daňovým povinnostem, které vedou k erozi základu daně a přesouvání zisku prostřednictvím nadměrných úrokových plateb. Je proto nezbytné omezit odečitatelnost úrokových (a dalších finančních) nákladů s cílem takovým praktikám zamezit. V tomto kontextu by odečitatelnost úrokových (a dalších finančních) nákladů měla být umožněna bez omezení v rozsahu, v němž tyto náklady mohou být započteny oproti zdanitelným úrokovým (a dalším finančním) příjmům. Případný přebytek úrokových nákladů by však měl podléhat omezením
  odpočitatelnosti
  , která budou stanovena s odkazem na zisk daňového poplatníka před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (EBITDA).

| (9) | Nedávný vývoj v oblasti mezinárodního zdanění zdůraznil, že ve snaze omezit svoji globální daňovou povinnost se nadnárodní skupiny společností s rostoucí tendencí zapojují do mechanismů vyhýbání se daňovým povinnostem, které vedou k erozi základu daně a přesouvání zisku prostřednictvím nadměrných úrokových plateb. Je proto nezbytné omezit odečitatelnost úrokových (a dalších finančních) nákladů s cílem takovým praktikám zamezit. V tomto kontextu by odečitatelnost úrokových (a dalších finančních) nákladů měla být umožněna bez omezení v rozsahu, v němž tyto náklady mohou být započteny oproti zdanitelným úrokovým (a dalším finančním) příjmům. Případný přebytek úrokových nákladů by však měl podléhat omezením
  odečitatelnosti
  , která budou stanovena s odkazem na zisk daňového poplatníka před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (EBITDA).
  Členské státy by mohly dále omezit odečitatelnost úrokových a dalších finančních nákladů s cílem zajistit vyšší úroveň ochrany. |
| --- | --- |

(9)

Nedávný vývoj v oblasti mezinárodního zdanění zdůraznil, že ve snaze omezit svoji globální daňovou povinnost se nadnárodní skupiny společností s rostoucí tendencí zapojují do mechanismů vyhýbání se daňovým povinnostem, které vedou k erozi základu daně a přesouvání zisku prostřednictvím nadměrných úrokových plateb. Je proto nezbytné omezit odečitatelnost úrokových (a dalších finančních) nákladů s cílem takovým praktikám zamezit. V tomto kontextu by odečitatelnost úrokových (a dalších finančních) nákladů měla být umožněna bez omezení v rozsahu, v němž tyto náklady mohou být započteny oproti zdanitelným úrokovým (a dalším finančním) příjmům. Případný přebytek úrokových nákladů by však měl podléhat omezením
  odečitatelnosti
  , která budou stanovena s odkazem na zisk daňového poplatníka před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (EBITDA).
  Členské státy by mohly dále omezit odečitatelnost úrokových a dalších finančních nákladů s cílem zajistit vyšší úroveň ochrany.

Pozměňovací návrh 11

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (10) | Skutečnost, že úrok placený z úvěrů je odečitatelný z daňového základu daňového poplatníka, což však neplatí pro rozdělení zisku, vytváří jasnou výhodu ve prospěch dluhového financování oproti financování vlastním kapitálem. S ohledem na rizika, která tato skutečnost přináší pro zadluženost společností, je zásadní přijmout opatření, která budou neutralizovat stávající zvýhodnění dluhového financování oproti financování vlastním kapitálem.
  V tomto smyslu se očekává, že daňoví poplatníci získají odpočet na růst a investice, v souladu s nímž by nárůsty vlastního kapitálu daňového poplatníka při splnění určitých podmínek měly být odečitatelné od jeho zdanitelného základu. Z toho důvodu by bylo zásadní zajistit, aby systém netrpěl kaskádovými dopady, a za tímto účelem by bylo nezbytné vyloučit daňovou hodnotu účastí daňového poplatníka v přidružených podnicích. A konečně, aby byl systém odpočtu dostatečně robustní, bylo by rovněž nutné stanovit pravidla proti vyhýbání se daňovým povinnostem. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Skutečnost, že úrok placený z úvěrů je odečitatelný z daňového základu daňového poplatníka, což však neplatí pro rozdělení zisku, vytváří jasnou výhodu ve prospěch dluhového financování oproti financování vlastním kapitálem. S ohledem na rizika, která tato skutečnost přináší pro zadluženost společností, je zásadní přijmout opatření, která budou neutralizovat stávající zvýhodnění dluhového financování oproti financování vlastním kapitálem.
  V tomto smyslu se očekává, že daňoví poplatníci získají odpočet na růst a investice, v souladu s nímž by nárůsty vlastního kapitálu daňového poplatníka při splnění určitých podmínek měly být odečitatelné od jeho zdanitelného základu. Z toho důvodu by bylo zásadní zajistit, aby systém netrpěl kaskádovými dopady, a za tímto účelem by bylo nezbytné vyloučit daňovou hodnotu účastí daňového poplatníka v přidružených podnicích. A konečně, aby byl systém odpočtu dostatečně robustní, bylo by rovněž nutné stanovit pravidla proti vyhýbání se daňovým povinnostem.

| (10) | Skutečnost, že úrok placený z úvěrů je odečitatelný z daňového základu daňového poplatníka, což však neplatí pro rozdělení zisku, vytváří jasnou výhodu ve prospěch dluhového financování oproti financování vlastním kapitálem. S ohledem na rizika, která tato skutečnost přináší pro zadluženost společností, je zásadní přijmout opatření, která budou neutralizovat stávající zvýhodnění dluhového financování oproti financování vlastním kapitálem
  omezením možnosti odečítat úroky placené
  z
  úvěrů ze základu daně
  daňového poplatníka.
  Takové pravidlo pro omezení odečitatelnosti úroků představuje vhodný a dostatečný nástroj pro tento účel
  . |
| --- | --- |

(10)

Skutečnost, že úrok placený z úvěrů je odečitatelný z daňového základu daňového poplatníka, což však neplatí pro rozdělení zisku, vytváří jasnou výhodu ve prospěch dluhového financování oproti financování vlastním kapitálem. S ohledem na rizika, která tato skutečnost přináší pro zadluženost společností, je zásadní přijmout opatření, která budou neutralizovat stávající zvýhodnění dluhového financování oproti financování vlastním kapitálem
  omezením možnosti odečítat úroky placené
  z
  úvěrů ze základu daně
  daňového poplatníka.
  Takové pravidlo pro omezení odečitatelnosti úroků představuje vhodný a dostatečný nástroj pro tento účel
  .

Pozměňovací návrh 12

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 12

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (12) | Aby se zamezilo přesunům pasivních (zejména finančních) příjmů z vysoce zdaňovaných společností, mělo by se předpokládat, že všechny ztráty, které mohou těmto společnostem vzniknout na konci zdaňovacího období, z větší části odpovídají výsledkům obchodních aktivit. Na základě uvedeného předpokladu by mělo být daňovým poplatníkům umožněno převádět ztráty do dalších období
  bez omezení odpočitatelné částky za období. Protože převod ztrát do dalších období by měl zajistit, aby daňový poplatník platil daň ze svých skutečných příjmů, neexistuje žádný důvod stanovovat pro tento převod jakékoliv časové omezení.
  Pokud jde o pravděpodobnosti zpětného převodu ztrát, není třeba zavádět žádné takové pravidlo, protože se v členských státech jedná o poměrně vzácnou praxi, která vede k nadměrné složitosti.
  Navíc by mělo být stanoveno ustanovení
  proti zneužívání s cílem předejít, zmařit nebo zhatit případné pokusy obejít pravidla pro odečitatelnost ztráty prostřednictvím nákupu ztrátových společností. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12)

Aby se zamezilo přesunům pasivních (zejména finančních) příjmů z vysoce zdaňovaných společností, mělo by se předpokládat, že všechny ztráty, které mohou těmto společnostem vzniknout na konci zdaňovacího období, z větší části odpovídají výsledkům obchodních aktivit. Na základě uvedeného předpokladu by mělo být daňovým poplatníkům umožněno převádět ztráty do dalších období
  bez omezení odpočitatelné částky za období. Protože převod ztrát do dalších období by měl zajistit, aby daňový poplatník platil daň ze svých skutečných příjmů, neexistuje žádný důvod stanovovat pro tento převod jakékoliv časové omezení.
  Pokud jde o pravděpodobnosti zpětného převodu ztrát, není třeba zavádět žádné takové pravidlo, protože se v členských státech jedná o poměrně vzácnou praxi, která vede k nadměrné složitosti.
  Navíc by mělo být stanoveno ustanovení
  proti zneužívání s cílem předejít, zmařit nebo zhatit případné pokusy obejít pravidla pro odečitatelnost ztráty prostřednictvím nákupu ztrátových společností.

| (12) | Aby se zamezilo přesunům pasivních (zejména finančních) příjmů z vysoce zdaňovaných společností, mělo by se předpokládat, že všechny ztráty, které mohou těmto společnostem vzniknout na konci zdaňovacího období, z větší části odpovídají výsledkům obchodních aktivit. Na základě uvedeného předpokladu by mělo být daňovým poplatníkům umožněno převádět ztráty do dalších období
  po dobu pěti let s omezením odpočitatelné částky za
  období. Pokud jde o pravděpodobnosti zpětného převodu ztrát, není třeba zavádět žádné takové pravidlo, protože se v členských státech jedná o poměrně vzácnou praxi, která vede k nadměrné složitosti.
  Směrnice Rady (EU) 2016/1164

   (3)

  stanoví obecné pravidlo
  proti zneužívání s cílem předejít, zmařit nebo zhatit případné pokusy obejít pravidla pro odečitatelnost ztráty prostřednictvím nákupu ztrátových společností.
  Uvedené obecné pravidlo by se mělo také systematicky zohledňovat při uplatňování této směrnice. |
| --- | --- |

(12)

Aby se zamezilo přesunům pasivních (zejména finančních) příjmů z vysoce zdaňovaných společností, mělo by se předpokládat, že všechny ztráty, které mohou těmto společnostem vzniknout na konci zdaňovacího období, z větší části odpovídají výsledkům obchodních aktivit. Na základě uvedeného předpokladu by mělo být daňovým poplatníkům umožněno převádět ztráty do dalších období
  po dobu pěti let s omezením odpočitatelné částky za
  období. Pokud jde o pravděpodobnosti zpětného převodu ztrát, není třeba zavádět žádné takové pravidlo, protože se v členských státech jedná o poměrně vzácnou praxi, která vede k nadměrné složitosti.
  Směrnice Rady (EU) 2016/1164

   (3)

  stanoví obecné pravidlo
  proti zneužívání s cílem předejít, zmařit nebo zhatit případné pokusy obejít pravidla pro odečitatelnost ztráty prostřednictvím nákupu ztrátových společností.
  Uvedené obecné pravidlo by se mělo také systematicky zohledňovat při uplatňování této směrnice.

Pozměňovací návrh 13

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 13

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (13) | Aby byla zvýšena schopnost podniků vytvářet tok hotovosti – například prostřednictvím kompenzace ztrát začínajících podniků v členském státě pomocí zisků v jiném členském státě – a podpořena přeshraniční expanze v rámci Unie, daňoví poplatníci by měli mít právo na dočasné zahrnutí ztrát vzniklých jejich přímým dceřiným společnostem nebo stálým provozovnám, které se nacházejí v jiných členských státech. Za tímto účelem by mateřská společnost nebo centrála, které se nachází v členském státě, měly mít možnost odečíst ze svého daňového základu v daném zdaňovacím období ztráty vzniklé ve stejném zdaňovacím období jejich přímým dceřiným společnostem nebo stálým provozovnám, které se nacházejí v jiných členských státech v poměru k jejich účasti v nich. Mateřská společnost by pak měla být povinna přičíst zpět ke svému daňovému základu při zohlednění výše dříve odečtených ztrát všechny následné zisky, jichž dosáhnou tyto přímé dceřiné společnosti nebo stálé provozovny. Protože je zásadní ochránit vnitrostátní daňové příjmy, odečtené ztráty by měly být zároveň automaticky znovu zachyceny, pokud k tomu již nedošlo po uplynutí určitého počtu let nebo jestliže již nejsou splňovány předpoklady pro kvalifikaci jako přímá dceřiná společnost nebo stálá provozovna. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13)

Aby byla zvýšena schopnost podniků vytvářet tok hotovosti – například prostřednictvím kompenzace ztrát začínajících podniků v členském státě pomocí zisků v jiném členském státě – a podpořena přeshraniční expanze v rámci Unie, daňoví poplatníci by měli mít právo na dočasné zahrnutí ztrát vzniklých jejich přímým dceřiným společnostem nebo stálým provozovnám, které se nacházejí v jiných členských státech. Za tímto účelem by mateřská společnost nebo centrála, které se nachází v členském státě, měly mít možnost odečíst ze svého daňového základu v daném zdaňovacím období ztráty vzniklé ve stejném zdaňovacím období jejich přímým dceřiným společnostem nebo stálým provozovnám, které se nacházejí v jiných členských státech v poměru k jejich účasti v nich. Mateřská společnost by pak měla být povinna přičíst zpět ke svému daňovému základu při zohlednění výše dříve odečtených ztrát všechny následné zisky, jichž dosáhnou tyto přímé dceřiné společnosti nebo stálé provozovny. Protože je zásadní ochránit vnitrostátní daňové příjmy, odečtené ztráty by měly být zároveň automaticky znovu zachyceny, pokud k tomu již nedošlo po uplynutí určitého počtu let nebo jestliže již nejsou splňovány předpoklady pro kvalifikaci jako přímá dceřiná společnost nebo stálá provozovna.

vypouští se

Pozměňovací návrh 14

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 15

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (15) | Je zásadní zajistit řádná opatření pro zamezení vyhýbání se daňovým povinnostem s cílem posílit odolnost pravidel iniciativy společné základny vůči praktikám agresivního daňového plánování. Konkrétně by měl systém obsahovat obecné pravidlo proti zneužívání, doplněné o opatření určená k potírání zvláštních typů vyhýbání se daňovým povinnostem. Vzhledem k tomu, že funkcí pravidel proti zneužívání je bojovat proti nekalým daňovým praktikám, které doposud neupravují jiná zvláštní ustanovení, zaplňují mezery, čímž by neměla být dotčena použitelnost zvláštních pravidel proti zneužívání. V rámci Unie by se měla obecná pravidla proti zneužívání uplatňovat na operace, které nejsou skutečné. Dále je důležité zajistit, aby se obecná pravidla proti zneužívání uplatňovala jednotně ve vnitrostátních situacích, přeshraničních situacích v rámci Unie i přeshraničních situacích vůči společnostem založeným ve třetích zemích, tak aby se oblast jejich působnosti a výsledky uplatňování nelišily. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15)

Je zásadní zajistit řádná opatření pro zamezení vyhýbání se daňovým povinnostem s cílem posílit odolnost pravidel iniciativy společné základny vůči praktikám agresivního daňového plánování. Konkrétně by měl systém obsahovat obecné pravidlo proti zneužívání, doplněné o opatření určená k potírání zvláštních typů vyhýbání se daňovým povinnostem. Vzhledem k tomu, že funkcí pravidel proti zneužívání je bojovat proti nekalým daňovým praktikám, které doposud neupravují jiná zvláštní ustanovení, zaplňují mezery, čímž by neměla být dotčena použitelnost zvláštních pravidel proti zneužívání. V rámci Unie by se měla obecná pravidla proti zneužívání uplatňovat na operace, které nejsou skutečné. Dále je důležité zajistit, aby se obecná pravidla proti zneužívání uplatňovala jednotně ve vnitrostátních situacích, přeshraničních situacích v rámci Unie i přeshraničních situacích vůči společnostem založeným ve třetích zemích, tak aby se oblast jejich působnosti a výsledky uplatňování nelišily.

| (15) | Je zásadní zajistit řádná opatření pro zamezení vyhýbání se daňovým povinnostem s cílem posílit odolnost pravidel iniciativy společné základny vůči praktikám agresivního daňového plánování. Konkrétně by měl systém obsahovat
  silné a účinné
  obecné pravidlo proti zneužívání, doplněné o opatření určená k potírání zvláštních typů vyhýbání se daňovým povinnostem. Vzhledem k tomu, že funkcí pravidel proti zneužívání je bojovat proti nekalým daňovým praktikám, které doposud neupravují jiná zvláštní ustanovení, zaplňují mezery, čímž by neměla být dotčena použitelnost zvláštních pravidel proti zneužívání. V rámci Unie by se měla obecná pravidla proti zneužívání uplatňovat na operace, které nejsou skutečné. Dále je důležité zajistit, aby se obecná pravidla proti zneužívání uplatňovala jednotně ve vnitrostátních situacích, přeshraničních situacích v rámci Unie i přeshraničních situacích vůči společnostem založeným ve třetích zemích, tak aby se oblast jejich působnosti a výsledky uplatňování nelišily. |
| --- | --- |

(15)

Je zásadní zajistit řádná opatření pro zamezení vyhýbání se daňovým povinnostem s cílem posílit odolnost pravidel iniciativy společné základny vůči praktikám agresivního daňového plánování. Konkrétně by měl systém obsahovat
  silné a účinné
  obecné pravidlo proti zneužívání, doplněné o opatření určená k potírání zvláštních typů vyhýbání se daňovým povinnostem. Vzhledem k tomu, že funkcí pravidel proti zneužívání je bojovat proti nekalým daňovým praktikám, které doposud neupravují jiná zvláštní ustanovení, zaplňují mezery, čímž by neměla být dotčena použitelnost zvláštních pravidel proti zneužívání. V rámci Unie by se měla obecná pravidla proti zneužívání uplatňovat na operace, které nejsou skutečné. Dále je důležité zajistit, aby se obecná pravidla proti zneužívání uplatňovala jednotně ve vnitrostátních situacích, přeshraničních situacích v rámci Unie i přeshraničních situacích vůči společnostem založeným ve třetích zemích, tak aby se oblast jejich působnosti a výsledky uplatňování nelišily.

Pozměňovací návrh 15

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 17

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (17) | Vezmeme-li v úvahu, že dopadem hybridních nesouladů je obvykle dvojitý odpočet (tj. odpočet v obou státech) nebo odpočet příjmů v jednom státě, aniž jsou zahrnuty do základu daně druhého státu, pak takové situace zjevně ovlivňují vnitřní trh narušením jeho mechanismů a vytvářením mezer, kvůli nimž mohou vzkvétat praktiky vyhýbání se daňovým povinnostem. Vzhledem k nesouladům vyplývajícím z vnitrostátních rozdílů v právní kvalifikaci určitých typů subjektů nebo finančních plateb k nim většinou nedochází mezi společnostmi, které používají společná pravidla pro výpočet svého daňového základu. Nesoulady však přetrvávají v rámci interakce mezi rámcem společného základu, vnitrostátními systémy daní z příjmů právnických osob a systémy daní z příjmů právnických osob třetích zemí. Pro neutralizaci účinků uspořádání vedoucích k hybridním
  nesouladům je nezbytné stanovit pravidla, na jejichž základě by jedna z obou jurisdikcí v situaci nesouladu měla odepřít odpočet platby nebo zajistí, že odpovídající příjmy jsou zahrnuty do zdanitelného základu právnické osoby
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17)

Vezmeme-li v úvahu, že dopadem hybridních nesouladů je obvykle dvojitý odpočet (tj. odpočet v obou státech) nebo odpočet příjmů v jednom státě, aniž jsou zahrnuty do základu daně druhého státu, pak takové situace zjevně ovlivňují vnitřní trh narušením jeho mechanismů a vytvářením mezer, kvůli nimž mohou vzkvétat praktiky vyhýbání se daňovým povinnostem. Vzhledem k nesouladům vyplývajícím z vnitrostátních rozdílů v právní kvalifikaci určitých typů subjektů nebo finančních plateb k nim většinou nedochází mezi společnostmi, které používají společná pravidla pro výpočet svého daňového základu. Nesoulady však přetrvávají v rámci interakce mezi rámcem společného základu, vnitrostátními systémy daní z příjmů právnických osob a systémy daní z příjmů právnických osob třetích zemí. Pro neutralizaci účinků uspořádání vedoucích k hybridním
  nesouladům je nezbytné stanovit pravidla, na jejichž základě by jedna z obou jurisdikcí v situaci nesouladu měla odepřít odpočet platby nebo zajistí, že odpovídající příjmy jsou zahrnuty do zdanitelného základu právnické osoby
  .

| (17) | Vezmeme-li v úvahu, že dopadem hybridních nesouladů
  a nesouladů v přístupu ke zdanění mezi pobočkami a ústředím
  je obvykle dvojitý odpočet (tj. odpočet v obou státech) nebo odpočet příjmů v jednom státě, aniž jsou zahrnuty do základu daně druhého státu, pak takové situace zjevně ovlivňují vnitřní trh narušením jeho mechanismů a vytvářením mezer, kvůli nimž mohou vzkvétat praktiky vyhýbání se daňovým povinnostem. Vzhledem k nesouladům vyplývajícím z vnitrostátních rozdílů v právní kvalifikaci určitých typů subjektů nebo finančních plateb k nim většinou nedochází mezi společnostmi, které používají společná pravidla pro výpočet svého daňového základu. Nesoulady však přetrvávají v rámci interakce mezi rámcem společného základu, vnitrostátními systémy daní z příjmů právnických osob a systémy daní z příjmů právnických osob třetích zemí. Pro neutralizaci účinků uspořádání vedoucích k hybridním
  nebo souvisejícím nesouladům stanovuje směrnice (EU) 2016/1164 pravidla týkající se hybridních nesouladů a reverzních hybridních nesouladů. Tato pravidla by se měla systematicky zohledňovat při uplatňování této směrnice
  . |
| --- | --- |

(17)

Vezmeme-li v úvahu, že dopadem hybridních nesouladů
  a nesouladů v přístupu ke zdanění mezi pobočkami a ústředím
  je obvykle dvojitý odpočet (tj. odpočet v obou státech) nebo odpočet příjmů v jednom státě, aniž jsou zahrnuty do základu daně druhého státu, pak takové situace zjevně ovlivňují vnitřní trh narušením jeho mechanismů a vytvářením mezer, kvůli nimž mohou vzkvétat praktiky vyhýbání se daňovým povinnostem. Vzhledem k nesouladům vyplývajícím z vnitrostátních rozdílů v právní kvalifikaci určitých typů subjektů nebo finančních plateb k nim většinou nedochází mezi společnostmi, které používají společná pravidla pro výpočet svého daňového základu. Nesoulady však přetrvávají v rámci interakce mezi rámcem společného základu, vnitrostátními systémy daní z příjmů právnických osob a systémy daní z příjmů právnických osob třetích zemí. Pro neutralizaci účinků uspořádání vedoucích k hybridním
  nebo souvisejícím nesouladům stanovuje směrnice (EU) 2016/1164 pravidla týkající se hybridních nesouladů a reverzních hybridních nesouladů. Tato pravidla by se měla systematicky zohledňovat při uplatňování této směrnice
  .

Pozměňovací návrh 16

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 17 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (17a) | Členským státům by se nemělo bránit v zavádění dodatečných opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem s cílem snížit negativní dopady přesouvání zisků do třetích zemí s nízkým zdaněním, které si nemusí nutně automaticky vyměňovat informace o daních v souladu s unijními normami. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17a)

Členským státům by se nemělo bránit v zavádění dodatečných opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem s cílem snížit negativní dopady přesouvání zisků do třetích zemí s nízkým zdaněním, které si nemusí nutně automaticky vyměňovat informace o daních v souladu s unijními normami.

Pozměňovací návrh 17

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 17 b (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (17b) | Členské státy by měly zavést systém sankcí, které budou ukládány podnikům za porušení vnitrostátních předpisů, přijatý v souladu s touto směrnicí, jak stanoví vnitrostátní právo, a měly by o tom informovat Komisi. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17b)

Členské státy by měly zavést systém sankcí, které budou ukládány podnikům za porušení vnitrostátních předpisů, přijatý v souladu s touto směrnicí, jak stanoví vnitrostátní právo, a měly by o tom informovat Komisi.

Pozměňovací návrh 18

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 19

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (19) | Za účelem doplnění nebo úpravy určitých méně důležitých prvků této směrnice by pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie měla být přenesena na Komisi, pokud jde o i) zohlednění změn zákonů členských států týkajících se forem společností a daní z příjmu právnických osob a odpovídající úpravy přílohy I a II, (ii) stanovení dalších definic,
  (iii) uzákonění podrobných pravidel proti vyhýbání se daňovým povinnostem v několika konkrétních oblastech relevantních pro daňovou úlevu pro růst a investice
  , (
  iv
  ) podrobnější definování konceptů právního a ekonomického vlastnictví aktiv pořízených na leasing, (
  v
  ) výpočet kapitálové a úrokové složky leasingových plateb a odpisové základny aktiv pořízených na leasing
  a
  (
  vi
  ) přesnější definování kategorií dlouhodobých aktiv, které podléhají odepisování. Je zásadně důležité, aby Komise v průběhu svých přípravných prací vedla příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci měla zajistit současný, včasný a řádný přenos odpovídajících dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19)

Za účelem doplnění nebo úpravy určitých méně důležitých prvků této směrnice by pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie měla být přenesena na Komisi, pokud jde o i) zohlednění změn zákonů členských států týkajících se forem společností a daní z příjmu právnických osob a odpovídající úpravy přílohy I a II, (ii) stanovení dalších definic,
  (iii) uzákonění podrobných pravidel proti vyhýbání se daňovým povinnostem v několika konkrétních oblastech relevantních pro daňovou úlevu pro růst a investice
  , (
  iv
  ) podrobnější definování konceptů právního a ekonomického vlastnictví aktiv pořízených na leasing, (
  v
  ) výpočet kapitálové a úrokové složky leasingových plateb a odpisové základny aktiv pořízených na leasing
  a
  (
  vi
  ) přesnější definování kategorií dlouhodobých aktiv, které podléhají odepisování. Je zásadně důležité, aby Komise v průběhu svých přípravných prací vedla příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci měla zajistit současný, včasný a řádný přenos odpovídajících dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.

| (19) | Za účelem doplnění nebo úpravy určitých méně důležitých prvků této směrnice by pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie měla být přenesena na Komisi, pokud jde o i) zohlednění změn zákonů členských států týkajících se forem společností a daní z příjmu právnických osob a odpovídající úpravy přílohy I a II; (ii) stanovení dalších definic, (
  iii
  ) podrobnější definování konceptů právního a ekonomického vlastnictví aktiv pořízených na leasing, (
  iv
  ) výpočet kapitálové a úrokové složky leasingových plateb a odpisové základny aktiv pořízených na leasing, (
  v
  ) přesnější definování kategorií dlouhodobých aktiv, které podléhají odepisování
  a (vi) vydávání pokynů pro přechodnou fázi, v jejímž rámci se bude vzorec pro rozdělení používat spolu s dalšími metodami přidělování při jednání se třetími zeměmi
  . Je zásadně důležité, aby Komise v průběhu svých přípravných prací vedla příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci měla zajistit současný, včasný a řádný přenos odpovídajících dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(19)

Za účelem doplnění nebo úpravy určitých méně důležitých prvků této směrnice by pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie měla být přenesena na Komisi, pokud jde o i) zohlednění změn zákonů členských států týkajících se forem společností a daní z příjmu právnických osob a odpovídající úpravy přílohy I a II; (ii) stanovení dalších definic, (
  iii
  ) podrobnější definování konceptů právního a ekonomického vlastnictví aktiv pořízených na leasing, (
  iv
  ) výpočet kapitálové a úrokové složky leasingových plateb a odpisové základny aktiv pořízených na leasing, (
  v
  ) přesnější definování kategorií dlouhodobých aktiv, které podléhají odepisování
  a (vi) vydávání pokynů pro přechodnou fázi, v jejímž rámci se bude vzorec pro rozdělení používat spolu s dalšími metodami přidělování při jednání se třetími zeměmi
  . Je zásadně důležité, aby Komise v průběhu svých přípravných prací vedla příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci měla zajistit současný, včasný a řádný přenos odpovídajících dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.

Pozměňovací návrh 19

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 19 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | (19a) | Komise by měla sledovat jednotné provádění této směrnice s cílem předcházet situacím, kdy příslušné orgány členských států pokaždé vymáhají jiný režim. Kromě toho by nedostatečná harmonizace účetních pravidel v Unii neměla vést k novým příležitostem pro daňové plánování a vedení arbitráží. Proto by harmonizace účetních pravidel mohla posílit společný režim, zejména pokud budou do tohoto režimu spadat veškeré podniky v Unii. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19a)

Komise by měla sledovat jednotné provádění této směrnice s cílem předcházet situacím, kdy příslušné orgány členských států pokaždé vymáhají jiný režim. Kromě toho by nedostatečná harmonizace účetních pravidel v Unii neměla vést k novým příležitostem pro daňové plánování a vedení arbitráží. Proto by harmonizace účetních pravidel mohla posílit společný režim, zejména pokud budou do tohoto režimu spadat veškeré podniky v Unii.

Pozměňovací návrh 20

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 23

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| (23) | Komise
  by měla být povinna uplatňování směrnice po pěti letech po jejím vstupu v platnost přezkoumat a podat o jejím fungování zprávu Radě. Členské státy by měly být povinny sdělit Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti, jíž se tato směrnice zabývá, |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(23)

Komise
  by měla být povinna uplatňování směrnice po pěti letech po jejím vstupu v platnost přezkoumat a podat o jejím fungování zprávu Radě. Členské státy by měly být povinny sdělit Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti, jíž se tato směrnice zabývá,

| (23) | Vzhledem k tomu, že tato směrnice obsahuje důležitou změnu pravidel zdaňování právnických osob, Komise
  by měla být povinna
  provést důkladné posouzení
  uplatňování směrnice po pěti letech po jejím vstupu v platnost
  a podat o jejím fungování zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva o provádění by měla zahrnovat přinejmenším následující body: dopad systému zdanění stanoveného v této směrnici na příjmy členských států, výhody a nevýhody systému pro malé a střední podniky, dopad na spravedlivý výběr daní mezi členskými státy, dopad na vnitřní trh jako celek se zvláštním ohledem na možné narušení hospodářské soutěže mezi společnostmi, které podléhají novým pravidlům stanoveným touto směrnicí, a počet podniků spadajících do oblasti působnosti během přechodného období. Komise by měla být povinna přezkoumat uplatňování této směrnice po uplynutí deseti let od jejího vstupu v platnost a podat o jejím fungování zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
  Členské státy by měly být povinny sdělit Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti, jíž se tato směrnice zabývá, |
| --- | --- |

(23)

Vzhledem k tomu, že tato směrnice obsahuje důležitou změnu pravidel zdaňování právnických osob, Komise
  by měla být povinna
  provést důkladné posouzení
  uplatňování směrnice po pěti letech po jejím vstupu v platnost
  a podat o jejím fungování zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva o provádění by měla zahrnovat přinejmenším následující body: dopad systému zdanění stanoveného v této směrnici na příjmy členských států, výhody a nevýhody systému pro malé a střední podniky, dopad na spravedlivý výběr daní mezi členskými státy, dopad na vnitřní trh jako celek se zvláštním ohledem na možné narušení hospodářské soutěže mezi společnostmi, které podléhají novým pravidlům stanoveným touto směrnicí, a počet podniků spadajících do oblasti působnosti během přechodného období. Komise by měla být povinna přezkoumat uplatňování této směrnice po uplynutí deseti let od jejího vstupu v platnost a podat o jejím fungování zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
  Členské státy by měly být povinny sdělit Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti, jíž se tato směrnice zabývá,

Pozměňovací návrh 21

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 1.   Tato směrnice zavádí systém společného základu daně pro zdaňování některých společností a stanoví pravidla výpočtu tohoto základu. | | 1.   Tato směrnice zavádí systém společného základu daně pro zdaňování některých společností
  v Unii
  a stanoví pravidla výpočtu tohoto základu,
  včetně pravidel týkajících se opatření s cílem zabránit vyhýbání se daňovým povinnostem a opatření souvisejících s mezinárodním rozměrem navrhovaného daňového systému
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Tato směrnice zavádí systém společného základu daně pro zdaňování některých společností a stanoví pravidla výpočtu tohoto základu.

1.   Tato směrnice zavádí systém společného základu daně pro zdaňování některých společností
  v Unii
  a stanoví pravidla výpočtu tohoto základu,
  včetně pravidel týkajících se opatření s cílem zabránit vyhýbání se daňovým povinnostem a opatření souvisejících s mezinárodním rozměrem navrhovaného daňového systému
  .

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 2 – odst. 1 – návětí

Čl. 2 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 1.   Pravidla této směrnice se vztahují na společnost založenou podle zákonů členského státu, včetně jejích stálých provozoven v jiných členských státech, splňuje-li společnost všechny tyto podmínky: | | 1.   Pravidla této směrnice se vztahují na společnost založenou podle zákonů členského státu, včetně jejích stálých
  a digitálních stálých
  provozoven v jiných členských státech, splňuje-li společnost všechny tyto podmínky: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Pravidla této směrnice se vztahují na společnost založenou podle zákonů členského státu, včetně jejích stálých provozoven v jiných členských státech, splňuje-li společnost všechny tyto podmínky:

1.   Pravidla této směrnice se vztahují na společnost založenou podle zákonů členského státu, včetně jejích stálých
  a digitálních stálých
  provozoven v jiných členských státech, splňuje-li společnost všechny tyto podmínky:

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 2 – odst. 1 – písm. c

Čl. 2 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| c) | náleží do konsolidované skupiny pro účely finančního účetnictví s celkovým konsolidovaným příjmem skupiny, který překračuje 750 000 000  EUR za finanční rok předcházející příslušnému finančnímu roku; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

náleží do konsolidované skupiny pro účely finančního účetnictví s celkovým konsolidovaným příjmem skupiny, který překračuje 750 000 000  EUR za finanční rok předcházející příslušnému finančnímu roku;

| c) | náleží do konsolidované skupiny pro účely finančního účetnictví s celkovým konsolidovaným příjmem skupiny, který překračuje 750 000 000  EUR za finanční rok předcházející příslušnému finančnímu roku;
  Tato prahová hodnota se v průběhu maximálně sedmi let sníží na nulu
  ; |
| --- | --- |

c)

náleží do konsolidované skupiny pro účely finančního účetnictví s celkovým konsolidovaným příjmem skupiny, který překračuje 750 000 000  EUR za finanční rok předcházející příslušnému finančnímu roku;
  Tato prahová hodnota se v průběhu maximálně sedmi let sníží na nulu
  ;

Tato prahová hodnota se v průběhu maximálně sedmi let sníží na nulu

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 2 – odst. 3

Čl. 2 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 3.   Společnost, která splňuje podmínky odst. 1 písm. a) a b), avšak nesplňuje podmínky písmen c) nebo d) uvedeného odstavce, se může rozhodnout za sebe i za svoje stálé provozovny, které se nacházejí v jiných členských státech, že použije pravidla této směrnice
  pro dobu pěti zdaňovacích období. Tato doba se automaticky prodlužuje o následná období pěti zdaňovacích období, nebude-li podáno oznámení o ukončení podle čl. 65 odst. 3. Podmínky dle odst. 1 písm. a) a b) musí být splněny pokaždé, když dojde k příslušnému prodloužení
  . | | 3.   Společnost, která splňuje podmínky odst. 1 písm. a) a b), avšak nesplňuje podmínky písmen c) nebo d) uvedeného odstavce, se může rozhodnout za sebe i za svoje stálé provozovny, které se nacházejí v jiných členských státech, že použije pravidla této směrnice. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Společnost, která splňuje podmínky odst. 1 písm. a) a b), avšak nesplňuje podmínky písmen c) nebo d) uvedeného odstavce, se může rozhodnout za sebe i za svoje stálé provozovny, které se nacházejí v jiných členských státech, že použije pravidla této směrnice
  pro dobu pěti zdaňovacích období. Tato doba se automaticky prodlužuje o následná období pěti zdaňovacích období, nebude-li podáno oznámení o ukončení podle čl. 65 odst. 3. Podmínky dle odst. 1 písm. a) a b) musí být splněny pokaždé, když dojde k příslušnému prodloužení
  .

3.   Společnost, která splňuje podmínky odst. 1 písm. a) a b), avšak nesplňuje podmínky písmen c) nebo d) uvedeného odstavce, se může rozhodnout za sebe i za svoje stálé provozovny, které se nacházejí v jiných členských státech, že použije pravidla této směrnice.

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 2 – odst. 4

Čl. 2 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 4.   
  Pravidla této směrnice se nepoužijí na přepravní společnost ve speciálním režimu zdanění. Přepravní společnost ve speciálním režimu zdanění se vezme v úvahu pro účely vymezení společností, které jsou členy stejné skupiny podle článku 3. | | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   
  Pravidla této směrnice se nepoužijí na přepravní společnost ve speciálním režimu zdanění. Přepravní společnost ve speciálním režimu zdanění se vezme v úvahu pro účely vymezení společností, které jsou členy stejné skupiny podle článku 3.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 1 – písm. a

Čl. 3 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| a) | právo vykonávat
  více než 50
  %
  hlasovacích práv
  a |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

právo vykonávat
  více než 50
  %
  hlasovacích práv
  a

více než 50

hlasovacích práv

| a) | právo vykonávat
  hlasovací práva přesahující 50
   % a |
| --- | --- |

a)

právo vykonávat
  hlasovací práva přesahující 50
   % a

hlasovací práva přesahující 50

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – bod 12

Čl. 4 – odst. 1 – bod 12

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 12) | „výpůjčními náklady“úrokové náklady na všechny formy dluhu, jiné náklady, jež jsou z ekonomického hlediska rovnocenné úrokům a nákladům vzniklým v souvislosti se získáním finančních prostředků, jak jsou definovány vnitrostátním právem, mimo jiné včetně plateb na základě půjček s podílem na zisku (PPL), připsaných úroků z nástrojů, jako jsou konvertibilní dluhopisy a bezkupónové dluhopisy, částek vyplývajících z alternativních finančních mechanismů, prvků nákladů na financování v rámci splátek finančního leasingu, kapitalizovaných úroků zahrnutých v rozvahové hodnotě souvisejícího aktiva nebo amortizace kapitalizovaných úroků, případně částek oceněných pomocí návratnosti financování podle pravidel stanovování převodních cen, částek fiktivních úroků v rámci derivátových nástrojů nebo hedgingových mechanismů zajištění souvisejících s výpůjčkami subjektu,
  definovaného výnosu z čistého nárůstu vlastního kapitálu podle článku 11 této směrnice
  , některých kurzových zisků a ztrát z výpůjček a nástrojů souvisejících se získáním finančních prostředků, poplatků za záruku pro účely mechanismů financování, poplatků za zprostředkování a obdobných nákladů souvisejících s vypůjčením finančních prostředků; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

12)

„výpůjčními náklady“úrokové náklady na všechny formy dluhu, jiné náklady, jež jsou z ekonomického hlediska rovnocenné úrokům a nákladům vzniklým v souvislosti se získáním finančních prostředků, jak jsou definovány vnitrostátním právem, mimo jiné včetně plateb na základě půjček s podílem na zisku (PPL), připsaných úroků z nástrojů, jako jsou konvertibilní dluhopisy a bezkupónové dluhopisy, částek vyplývajících z alternativních finančních mechanismů, prvků nákladů na financování v rámci splátek finančního leasingu, kapitalizovaných úroků zahrnutých v rozvahové hodnotě souvisejícího aktiva nebo amortizace kapitalizovaných úroků, případně částek oceněných pomocí návratnosti financování podle pravidel stanovování převodních cen, částek fiktivních úroků v rámci derivátových nástrojů nebo hedgingových mechanismů zajištění souvisejících s výpůjčkami subjektu,
  definovaného výnosu z čistého nárůstu vlastního kapitálu podle článku 11 této směrnice
  , některých kurzových zisků a ztrát z výpůjček a nástrojů souvisejících se získáním finančních prostředků, poplatků za záruku pro účely mechanismů financování, poplatků za zprostředkování a obdobných nákladů souvisejících s vypůjčením finančních prostředků;

definovaného výnosu z čistého nárůstu vlastního kapitálu podle článku 11 této směrnice

| 12) | „výpůjčními náklady“úrokové náklady na všechny formy dluhu, jiné náklady, jež jsou z ekonomického hlediska rovnocenné úrokům a nákladům vzniklým v souvislosti se získáním finančních prostředků, jak jsou definovány vnitrostátním právem, mimo jiné včetně plateb na základě půjček s podílem na zisku (PPL), připsaných úroků z nástrojů, jako jsou konvertibilní dluhopisy a bezkupónové dluhopisy, částek vyplývajících z alternativních finančních mechanismů, prvků nákladů na financování v rámci splátek finančního leasingu, kapitalizovaných úroků zahrnutých v rozvahové hodnotě souvisejícího aktiva nebo amortizace kapitalizovaných úroků, případně částek oceněných pomocí návratnosti financování podle pravidel stanovování převodních cen, částek fiktivních úroků v rámci derivátových nástrojů nebo hedgingových mechanismů zajištění souvisejících s výpůjčkami subjektu, některých kurzových zisků a ztrát z výpůjček a nástrojů souvisejících se získáním finančních prostředků, poplatků za záruku pro účely mechanismů financování, poplatků za zprostředkování a obdobných nákladů souvisejících s vypůjčením finančních prostředků; |
| --- | --- |

12)

„výpůjčními náklady“úrokové náklady na všechny formy dluhu, jiné náklady, jež jsou z ekonomického hlediska rovnocenné úrokům a nákladům vzniklým v souvislosti se získáním finančních prostředků, jak jsou definovány vnitrostátním právem, mimo jiné včetně plateb na základě půjček s podílem na zisku (PPL), připsaných úroků z nástrojů, jako jsou konvertibilní dluhopisy a bezkupónové dluhopisy, částek vyplývajících z alternativních finančních mechanismů, prvků nákladů na financování v rámci splátek finančního leasingu, kapitalizovaných úroků zahrnutých v rozvahové hodnotě souvisejícího aktiva nebo amortizace kapitalizovaných úroků, případně částek oceněných pomocí návratnosti financování podle pravidel stanovování převodních cen, částek fiktivních úroků v rámci derivátových nástrojů nebo hedgingových mechanismů zajištění souvisejících s výpůjčkami subjektu, některých kurzových zisků a ztrát z výpůjček a nástrojů souvisejících se získáním finančních prostředků, poplatků za záruku pro účely mechanismů financování, poplatků za zprostředkování a obdobných nákladů souvisejících s vypůjčením finančních prostředků;

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – bod 30 a (nový)

Čl. 4 – odst. 1 – bod 30 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 30a) | „nespolupracující daňovou jurisdikcí“jurisdikci, na niž se vztahuje některé z těchto tvrzení:








  a) | jurisdikce nesplňuje mezinárodní standardy transparentnosti; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

30a)

„nespolupracující daňovou jurisdikcí“jurisdikci, na niž se vztahuje některé z těchto tvrzení:

„nespolupracující daňovou jurisdikcí“jurisdikci, na niž se vztahuje některé z těchto tvrzení:

a)

jurisdikce nesplňuje mezinárodní standardy transparentnosti;

jurisdikce nesplňuje mezinárodní standardy transparentnosti;

| b) | v rámci jurisdikce existují potenciální preferenční režimy; |
| --- | --- |

b)

v rámci jurisdikce existují potenciální preferenční režimy;

v rámci jurisdikce existují potenciální preferenční režimy;

| c) | v rámci jurisdikce existuje daňový systém bez daně z příjmu právnických osob nebo téměř nulová sazba daně z příjmu právnických osob; |
| --- | --- |

c)

v rámci jurisdikce existuje daňový systém bez daně z příjmu právnických osob nebo téměř nulová sazba daně z příjmu právnických osob;

v rámci jurisdikce existuje daňový systém bez daně z příjmu právnických osob nebo téměř nulová sazba daně z příjmu právnických osob;

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – bod 30 b (nový)

Čl. 4 – odst. 1 – bod 30 b (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 30b) | „ekonomickou podstatou“faktická kritéria, včetně kritérií v souvislosti s digitální ekonomikou, která umožňují vymezit zdanitelnou přítomnost podniku, jako jsou existující lidské a materiální zdroje specifické pro daný subjekt, samostatné vedení podniku, jeho skutečný právní status, příjmy, které vytváří, a případně povaha jeho aktiv; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

30b)

30b)

„ekonomickou podstatou“faktická kritéria, včetně kritérií v souvislosti s digitální ekonomikou, která umožňují vymezit zdanitelnou přítomnost podniku, jako jsou existující lidské a materiální zdroje specifické pro daný subjekt, samostatné vedení podniku, jeho skutečný právní status, příjmy, které vytváří, a případně povaha jeho aktiv;

„ekonomickou podstatou“faktická kritéria, včetně kritérií v souvislosti s digitální ekonomikou, která umožňují vymezit zdanitelnou přítomnost podniku, jako jsou existující lidské a materiální zdroje specifické pro daný subjekt, samostatné vedení podniku, jeho skutečný právní status, příjmy, které vytváří, a případně povaha jeho aktiv;

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – bod 30 c (nový)

Čl. 4 – odst. 1 – bod 30 c (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 30c) | „fiktivní společností“jakýkoli právní subjekt bez ekonomické podstaty, který byl vytvořen čistě pro daňové účely; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

30c)

„fiktivní společností“jakýkoli právní subjekt bez ekonomické podstaty, který byl vytvořen čistě pro daňové účely;

„fiktivní společností“jakýkoli právní subjekt bez ekonomické podstaty, který byl vytvořen čistě pro daňové účely;

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – bod 30 d (nový)

Čl. 4 – odst. 1 – bod 30 d (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 30d) | „náklady na licenční poplatky“náklady vyplývající z plateb jakéhokoliv druhu uskutečněných jako náhrada za užití nebo za právo na užití jakéhokoliv autorského práva k dílu literárnímu, uměleckému nebo vědeckému, včetně kinematografických filmů a počítačových programů, jakéhokoliv patentu, ochranné známky, vzoru nebo modelu, plánu, tajného vzorce nebo výrobního postupu nebo za informace, které se vztahují na zkušenosti nabyté v oblasti průmyslové, obchodní nebo vědecké, či jakékoli jiného nehmotného aktiva; za náklady na licenční poplatky se považují platby za užití nebo za právo na užití průmyslového, obchodního nebo vědeckého zařízení; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

30d)

30d)

„náklady na licenční poplatky“náklady vyplývající z plateb jakéhokoliv druhu uskutečněných jako náhrada za užití nebo za právo na užití jakéhokoliv autorského práva k dílu literárnímu, uměleckému nebo vědeckému, včetně kinematografických filmů a počítačových programů, jakéhokoliv patentu, ochranné známky, vzoru nebo modelu, plánu, tajného vzorce nebo výrobního postupu nebo za informace, které se vztahují na zkušenosti nabyté v oblasti průmyslové, obchodní nebo vědecké, či jakékoli jiného nehmotného aktiva; za náklady na licenční poplatky se považují platby za užití nebo za právo na užití průmyslového, obchodního nebo vědeckého zařízení;

„náklady na licenční poplatky“náklady vyplývající z plateb jakéhokoliv druhu uskutečněných jako náhrada za užití nebo za právo na užití jakéhokoliv autorského práva k dílu literárnímu, uměleckému nebo vědeckému, včetně kinematografických filmů a počítačových programů, jakéhokoliv patentu, ochranné známky, vzoru nebo modelu, plánu, tajného vzorce nebo výrobního postupu nebo za informace, které se vztahují na zkušenosti nabyté v oblasti průmyslové, obchodní nebo vědecké, či jakékoli jiného nehmotného aktiva; za náklady na licenční poplatky se považují platby za užití nebo za právo na užití průmyslového, obchodního nebo vědeckého zařízení;

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – bod 30 e (nový)

Čl. 4 – odst. 1 – bod 30 e (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 30e) | „převodní cenou“cena, za kterou podnik převádí hmotný majetek či nehmotná aktiva nebo poskytuje přidruženým podnikům služby; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

30e)

„převodní cenou“cena, za kterou podnik převádí hmotný majetek či nehmotná aktiva nebo poskytuje přidruženým podnikům služby;

„převodní cenou“cena, za kterou podnik převádí hmotný majetek či nehmotná aktiva nebo poskytuje přidruženým podnikům služby;

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – bod 31

Čl. 4 – odst. 1 – bod 31

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 31) | „hybridním nesouladem“
  situace mezi daňovým poplatníkem a přidruženým podnikem nebo strukturované uspořádání mezi stranami v odlišných daňových jurisdikcích, kdy rozdíly v právní kvalifikaci určitého finančního nástroje nebo subjektu nebo v nahlížení na komerční přítomnost jako na stálou provozovnu vedou k jakémukoli z těchto výsledků:








  a) | k odpočtu téže platby, výdajů nebo ztrát ze zdanitelného základu dochází jak v jurisdikci, kde má daná platba svůj zdroj, kde vznikají výdaje nebo kde dochází ke ztrátám, tak i v jiné jurisdikci („dvojí odpočet“); |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

31)

„hybridním nesouladem“
  situace mezi daňovým poplatníkem a přidruženým podnikem nebo strukturované uspořádání mezi stranami v odlišných daňových jurisdikcích, kdy rozdíly v právní kvalifikaci určitého finančního nástroje nebo subjektu nebo v nahlížení na komerční přítomnost jako na stálou provozovnu vedou k jakémukoli z těchto výsledků:

situace mezi daňovým poplatníkem a přidruženým podnikem nebo strukturované uspořádání mezi stranami v odlišných daňových jurisdikcích, kdy rozdíly v právní kvalifikaci určitého finančního nástroje nebo subjektu nebo v nahlížení na komerční přítomnost jako na stálou provozovnu vedou k jakémukoli z těchto výsledků:

a)

k odpočtu téže platby, výdajů nebo ztrát ze zdanitelného základu dochází jak v jurisdikci, kde má daná platba svůj zdroj, kde vznikají výdaje nebo kde dochází ke ztrátám, tak i v jiné jurisdikci („dvojí odpočet“);

k odpočtu téže platby, výdajů nebo ztrát ze zdanitelného základu dochází jak v jurisdikci, kde má daná platba svůj zdroj, kde vznikají výdaje nebo kde dochází ke ztrátám, tak i v jiné jurisdikci („dvojí odpočet“);

| b) | k odpočtu platby ze zdanitelného základu v jurisdikci, kde má daná platba svůj zdroj, aniž je tato platba pro daňové účely odpovídajícím způsobem zahrnuta ve druhé jurisdikci („odpočet bez zahrnutí“); |
| --- | --- |

b)

k odpočtu platby ze zdanitelného základu v jurisdikci, kde má daná platba svůj zdroj, aniž je tato platba pro daňové účely odpovídajícím způsobem zahrnuta ve druhé jurisdikci („odpočet bez zahrnutí“);

k odpočtu platby ze zdanitelného základu v jurisdikci, kde má daná platba svůj zdroj, aniž je tato platba pro daňové účely odpovídajícím způsobem zahrnuta ve druhé jurisdikci („odpočet bez zahrnutí“);

| c) | v případě rozdílného nahlížení na komerční přítomnost jako na stálou provozovnu k nezdanění příjmů, které mají svůj zdroj v určité jurisdikci, aniž by tyto příjmy byly pro daňové účely odpovídajícím způsobem zahrnuty ve druhé jurisdikci („nezdanění bez zahrnutí“).



  Hybridní nesoulad vznikne pouze v rozsahu, v jakém odečtení shodné platby, vznik stejných výdajů nebo ztrát ve dvou jurisdikcích překročí výši příjmů, které jsou zahrnuty v obou jurisdikcích a které lze přiřadit stejnému zdroji.


  Hybridní nesoulad rovněž zahrnuje převod finančního nástroje v rámci strukturovaného uspořádání daňového poplatníka, kde podkladový výnos z převáděného finančního nástroje je pro daňové účely považován za získaný větším počtem stran v rámci uspořádání, které jsou daňovými rezidenty v různých jurisdikcích, což vede k jakémukoli z těchto výsledků:







  a) | k odpočtu platby související s podkladovým výnosem bez odpovídajícího zahrnutí takové platby pro daňové účely, není-li podkladový výnos zahrnut do zdanitelného příjmu jedné ze stran; |
| --- | --- | --- |

c)

v případě rozdílného nahlížení na komerční přítomnost jako na stálou provozovnu k nezdanění příjmů, které mají svůj zdroj v určité jurisdikci, aniž by tyto příjmy byly pro daňové účely odpovídajícím způsobem zahrnuty ve druhé jurisdikci („nezdanění bez zahrnutí“).

v případě rozdílného nahlížení na komerční přítomnost jako na stálou provozovnu k nezdanění příjmů, které mají svůj zdroj v určité jurisdikci, aniž by tyto příjmy byly pro daňové účely odpovídajícím způsobem zahrnuty ve druhé jurisdikci („nezdanění bez zahrnutí“).

Hybridní nesoulad vznikne pouze v rozsahu, v jakém odečtení shodné platby, vznik stejných výdajů nebo ztrát ve dvou jurisdikcích překročí výši příjmů, které jsou zahrnuty v obou jurisdikcích a které lze přiřadit stejnému zdroji.

Hybridní nesoulad rovněž zahrnuje převod finančního nástroje v rámci strukturovaného uspořádání daňového poplatníka, kde podkladový výnos z převáděného finančního nástroje je pro daňové účely považován za získaný větším počtem stran v rámci uspořádání, které jsou daňovými rezidenty v různých jurisdikcích, což vede k jakémukoli z těchto výsledků:

a)

k odpočtu platby související s podkladovým výnosem bez odpovídajícího zahrnutí takové platby pro daňové účely, není-li podkladový výnos zahrnut do zdanitelného příjmu jedné ze stran;

k odpočtu platby související s podkladovým výnosem bez odpovídajícího zahrnutí takové platby pro daňové účely, není-li podkladový výnos zahrnut do zdanitelného příjmu jedné ze stran;

| b) | k úlevě ze srážkové daně u platby odvozené z převáděného finančního nástroje pro více než jednu zúčastněnou stranu; |
| --- | --- |

b)

k úlevě ze srážkové daně u platby odvozené z převáděného finančního nástroje pro více než jednu zúčastněnou stranu;

k úlevě ze srážkové daně u platby odvozené z převáděného finančního nástroje pro více než jednu zúčastněnou stranu;

| (31) | „hybridním nesouladem“
  hybridní nesoulad ve smyslu čl. 2 bodu 9 směrnice (EU) 2016/1164
  ; |
| --- | --- |

(31)

„hybridním nesouladem“
  hybridní nesoulad ve smyslu čl. 2 bodu 9 směrnice (EU) 2016/1164
  ;

hybridní nesoulad ve smyslu čl. 2 bodu 9 směrnice (EU) 2016/1164

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – bod 32

Čl. 4 – odst. 1 – bod 32

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 32) | „strukturálním uspořádáním“uspořádání zahrnující hybridní nesoulad, kde cena tohoto nesouladu je zahrnuta do podmínek takového uspořádání, nebo cílem tohoto uspořádání bylo vyprodukovat výsledky hybridního nesouladu kromě případů, kdy nebylo možné přiměřeně očekávat, že si daňový poplatník nebo přidružený podnik nebyl tohoto hybridního nesouladu vědom a nepodílel se na hodnotě daňové výhody, která z hybridního nesouladu vyplynula; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

32)

„strukturálním uspořádáním“uspořádání zahrnující hybridní nesoulad, kde cena tohoto nesouladu je zahrnuta do podmínek takového uspořádání, nebo cílem tohoto uspořádání bylo vyprodukovat výsledky hybridního nesouladu kromě případů, kdy nebylo možné přiměřeně očekávat, že si daňový poplatník nebo přidružený podnik nebyl tohoto hybridního nesouladu vědom a nepodílel se na hodnotě daňové výhody, která z hybridního nesouladu vyplynula;

„strukturálním uspořádáním“uspořádání zahrnující hybridní nesoulad, kde cena tohoto nesouladu je zahrnuta do podmínek takového uspořádání, nebo cílem tohoto uspořádání bylo vyprodukovat výsledky hybridního nesouladu kromě případů, kdy nebylo možné přiměřeně očekávat, že si daňový poplatník nebo přidružený podnik nebyl tohoto hybridního nesouladu vědom a nepodílel se na hodnotě daňové výhody, která z hybridního nesouladu vyplynula;

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – bod 33 a (nový)

Čl. 4 – odst. 1 – bod 33 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 33a) | „digitální stálou provozovnou“významná digitální přítomnost daňového poplatníka, která poskytuje služby v jurisdikci zaměřené na spotřebitele nebo podniky v dané jurisdikci, v souladu s kritérii stanovenými v čl. 5 odst. 2a; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

33a)

33a)

„digitální stálou provozovnou“významná digitální přítomnost daňového poplatníka, která poskytuje služby v jurisdikci zaměřené na spotřebitele nebo podniky v dané jurisdikci, v souladu s kritérii stanovenými v čl. 5 odst. 2a;

„digitální stálou provozovnou“významná digitální přítomnost daňového poplatníka, která poskytuje služby v jurisdikci zaměřené na spotřebitele nebo podniky v dané jurisdikci, v souladu s kritérii stanovenými v čl. 5 odst. 2a;

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – bod 33 b (nový)

Čl. 4 – odst. 1 – bod 33 b (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 33b) | „evropským daňovým identifikačním číslem“či „DIČ“číslo definované ve sdělení Komise ze dne 6. prosince 2012 obsahujícím akční plán pro posílení boje proti daňovým podvodům a únikům; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

33b)

„evropským daňovým identifikačním číslem“či „DIČ“číslo definované ve sdělení Komise ze dne 6. prosince 2012 obsahujícím akční plán pro posílení boje proti daňovým podvodům a únikům;

„evropským daňovým identifikačním číslem“či „DIČ“číslo definované ve sdělení Komise ze dne 6. prosince 2012 obsahujícím akční plán pro posílení boje proti daňovým podvodům a únikům;

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 2

Čl. 4 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Komise může přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 66 za účelem stanovení definic dalších pojmů. | | Komise může přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 66 za účelem
  aktualizace stávajících definic nebo
  stanovení definic dalších pojmů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Komise může přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 66 za účelem stanovení definic dalších pojmů.

Komise může přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 66 za účelem
  aktualizace stávajících definic nebo
  stanovení definic dalších pojmů.

aktualizace stávajících definic nebo

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 1 – návětí

Čl. 5 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 1. | Má se za to, že daňový poplatník má stálou provozovnu v jiném členském státě, než ve
  kterém
  je daňovým rezidentem, pokud má v tomto jiném státě trvalé
  zařízení
  ,
  jehož
  prostřednictvím je zcela nebo zčásti vykonávána činnost; zejména jde o tato zařízení: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.

Má se za to, že daňový poplatník má stálou provozovnu v jiném členském státě, než ve
  kterém
  je daňovým rezidentem, pokud má v tomto jiném státě trvalé
  zařízení
  ,
  jehož
  prostřednictvím je zcela nebo zčásti vykonávána činnost; zejména jde o tato zařízení:

kterém

zařízení

jehož

| 1. | Má se za to, že daňový poplatník má stálou provozovnu
  zahrnující digitální stálou provozovnu
  v jiném členském státě, než
  je jurisdikce
  , ve
  které
  je daňovým rezidentem, pokud má v tomto jiném státě trvalé
  místo k výkonu činnosti nebo digitální přítomnost
  ,
  jejichž
  prostřednictvím je zcela nebo zčásti vykonávána činnost; zejména jde o tato zařízení: |
| --- | --- |

1.

Má se za to, že daňový poplatník má stálou provozovnu
  zahrnující digitální stálou provozovnu
  v jiném členském státě, než
  je jurisdikce
  , ve
  které
  je daňovým rezidentem, pokud má v tomto jiném státě trvalé
  místo k výkonu činnosti nebo digitální přítomnost
  ,
  jejichž
  prostřednictvím je zcela nebo zčásti vykonávána činnost; zejména jde o tato zařízení:

zahrnující digitální stálou provozovnu

je jurisdikce

které

místo k výkonu činnosti nebo digitální přítomnost

jejichž

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 1 – písm. f a (nové)

Čl. 5 – odst. 1 – písm. f a (nové)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | fa) | digitální platformu nebo jakýkoli jiný digitální obchodní model založený na shromažďování a využívání údajů ke komerčním účelům. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

fa)

fa)

digitální platformu nebo jakýkoli jiný digitální obchodní model založený na shromažďování a využívání údajů ke komerčním účelům.

digitální platformu nebo jakýkoli jiný digitální obchodní model založený na shromažďování a využívání údajů ke komerčním účelům.

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 2 a (nový)

Čl. 5 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.   
  Pokud daňový poplatník, který je daňovým rezidentem v jedné jurisdikci, umožní přístup k digitální platformě, jako je elektronická aplikace, databáze, on-line trh nebo prostor pro uchovávání, takový přístup nabízí nebo nabízí vyhledávač či reklamní služby na internetových stránkách nebo v elektronické aplikaci, má se za to, že tento poplatník má digitální stálou provozovnu v členském státě odlišném od jurisdikce, jíž je rezidentem pro daňové účely, pokud celkový objem jeho příjmu či příjmu přidruženého podniku z transakcí na dálku uskutečněných prostřednictvím uvedených digitálních platforem v jurisdikci, jejímž daňovým rezidentem není, překročí částku 5 000 000  EUR za rok a pokud je splněna některá z následujících podmínek:








  a) | do digitální platformy daňového poplatníka se přihlásilo nebo ji navštívilo alespoň 1 000 jednotlivých registrovaných uživatelů za měsíc, kteří mají trvalé bydliště v členském státě odlišném od jurisdikce, v níž je tento poplatník daňovým rezidentem; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.   
  Pokud daňový poplatník, který je daňovým rezidentem v jedné jurisdikci, umožní přístup k digitální platformě, jako je elektronická aplikace, databáze, on-line trh nebo prostor pro uchovávání, takový přístup nabízí nebo nabízí vyhledávač či reklamní služby na internetových stránkách nebo v elektronické aplikaci, má se za to, že tento poplatník má digitální stálou provozovnu v členském státě odlišném od jurisdikce, jíž je rezidentem pro daňové účely, pokud celkový objem jeho příjmu či příjmu přidruženého podniku z transakcí na dálku uskutečněných prostřednictvím uvedených digitálních platforem v jurisdikci, jejímž daňovým rezidentem není, překročí částku 5 000 000  EUR za rok a pokud je splněna některá z následujících podmínek:

a)

do digitální platformy daňového poplatníka se přihlásilo nebo ji navštívilo alespoň 1 000 jednotlivých registrovaných uživatelů za měsíc, kteří mají trvalé bydliště v členském státě odlišném od jurisdikce, v níž je tento poplatník daňovým rezidentem;

| b) | se zákazníky nebo uživateli, kteří mají trvalé bydliště v jurisdikci, v níž nejsou daňovými rezidenty, bylo ve zdanitelném roce uzavřeno alespoň 1 000 digitálních smluv za měsíc; |
| --- | --- |

b)

se zákazníky nebo uživateli, kteří mají trvalé bydliště v jurisdikci, v níž nejsou daňovými rezidenty, bylo ve zdanitelném roce uzavřeno alespoň 1 000 digitálních smluv za měsíc;

| c) | objem digitálního obsahu shromážděného daňovým poplatníkem za zdanitelný rok přesahuje 10 % veškerého uchovávaného digitálního obsahu skupiny.



  Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 66 s cílem pozměnit tuto směrnici, pokud jde o úpravu faktorů stanovených v písmenech a), b) a c) tohoto odstavce na základě pokroku v mezinárodních dohodách.


  Pokud se vedle prahové hodnoty založené na výši příjmu stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce na daňového poplatníka v příslušném členském státě vztahuje jeden nebo více z výše uvedených tří digitálních faktorů stanovených v písmenech a) b) a c) tohoto odstavce, má se za to, že se jeho stálá provozovna nachází v uvedeném členském státě.


  Daňový poplatník je povinen poskytnout daňovým orgánům veškeré informace důležité pro určení stálé provozovny či digitální stálé provozovny v souladu s tímto článkem. |
| --- | --- |

c)

objem digitálního obsahu shromážděného daňovým poplatníkem za zdanitelný rok přesahuje 10 % veškerého uchovávaného digitálního obsahu skupiny.

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 9 – odst. 3 – pododstavec 1

Čl. 9 – odst. 3 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Kromě částek, které jsou odečitatelné jako náklady na výzkum a vývoj v souladu s odstavcem 2, může daňový poplatník za zdaňovací období rovněž odečíst 50 % takových nákladů, s výjimkou nákladů týkajících se movitého hmotného dlouhodobého majetku, které vznikly v průběhu příslušného období. V rozsahu, v jakém náklady na výzkum a vývoj překročí hranici 20 000 000  EUR, může daňový poplatník odečíst 25 % z přesahující částky. | | Za náklady na výzkum a vývoj až do výše 20 000 000  EUR, které se týkají zaměstnanců, včetně mezd, subdodavatelů, zaměstnanců agentury a samostatně výdělečně činných osob, obdrží daňový poplatník slevu na dani ve výši 10 % výdajů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Kromě částek, které jsou odečitatelné jako náklady na výzkum a vývoj v souladu s odstavcem 2, může daňový poplatník za zdaňovací období rovněž odečíst 50 % takových nákladů, s výjimkou nákladů týkajících se movitého hmotného dlouhodobého majetku, které vznikly v průběhu příslušného období. V rozsahu, v jakém náklady na výzkum a vývoj překročí hranici 20 000 000  EUR, může daňový poplatník odečíst 25 % z přesahující částky.

Kromě částek, které jsou odečitatelné jako náklady na výzkum a vývoj v souladu s odstavcem 2, může daňový poplatník za zdaňovací období rovněž odečíst 50 % takových nákladů, s výjimkou nákladů týkajících se movitého hmotného dlouhodobého majetku, které vznikly v průběhu příslušného období. V rozsahu, v jakém náklady na výzkum a vývoj překročí hranici 20 000 000  EUR, může daňový poplatník odečíst 25 % z přesahující částky.

Za náklady na výzkum a vývoj až do výše 20 000 000  EUR, které se týkají zaměstnanců, včetně mezd, subdodavatelů, zaměstnanců agentury a samostatně výdělečně činných osob, obdrží daňový poplatník slevu na dani ve výši 10 % výdajů.

Za náklady na výzkum a vývoj až do výše 20 000 000  EUR, které se týkají zaměstnanců, včetně mezd, subdodavatelů, zaměstnanců agentury a samostatně výdělečně činných osob, obdrží daňový poplatník slevu na dani ve výši 10 % výdajů.

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 9 – odst. 3 – pododstavec 2

Čl. 9 – odst. 3 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Odchylně od prvního pododstavce může daňový poplatník odečíst 100 % nákladů na výzkum a vývoj navíc až do výše 20 000 000  EUR, pokud daňový poplatník splní tyto podmínky:








  a) | jedná se o nekótovaný podnik s méně než 50 zaměstnanci, jehož roční obrat anebo celková hodnota roční rozvahy nepřekračuje 10 000 000  EUR; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Odchylně od prvního pododstavce může daňový poplatník odečíst 100 % nákladů na výzkum a vývoj navíc až do výše 20 000 000  EUR, pokud daňový poplatník splní tyto podmínky:

Odchylně od prvního pododstavce může daňový poplatník odečíst 100 % nákladů na výzkum a vývoj navíc až do výše 20 000 000  EUR, pokud daňový poplatník splní tyto podmínky:

a)

jedná se o nekótovaný podnik s méně než 50 zaměstnanci, jehož roční obrat anebo celková hodnota roční rozvahy nepřekračuje 10 000 000  EUR;

jedná se o nekótovaný podnik s méně než 50 zaměstnanci, jehož roční obrat anebo celková hodnota roční rozvahy nepřekračuje 10 000 000  EUR;

| b) | nebyl registrován po dobu delší než pět let. Pokud daňový poplatník nepodléhá registraci, lhůta pěti let může začít v okamžiku, kdy podnik začal provádět svoji hospodářskou činnost, nebo kdy mu z ní vznikla daňová povinnost; |
| --- | --- |

b)

nebyl registrován po dobu delší než pět let. Pokud daňový poplatník nepodléhá registraci, lhůta pěti let může začít v okamžiku, kdy podnik začal provádět svoji hospodářskou činnost, nebo kdy mu z ní vznikla daňová povinnost;

nebyl registrován po dobu delší než pět let. Pokud daňový poplatník nepodléhá registraci, lhůta pěti let může začít v okamžiku, kdy podnik začal provádět svoji hospodářskou činnost, nebo kdy mu z ní vznikla daňová povinnost;

| c) | nevznikl spojením podniků; |
| --- | --- |

c)

nevznikl spojením podniků;

nevznikl spojením podniků;

| d) | nemá žádné přidružené podniky. |
| --- | --- |

d)

nemá žádné přidružené podniky.

nemá žádné přidružené podniky.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 11

Článek 11

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| [...] | | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

[...]

[...]

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 12 – odst. 1 – písm. b

Čl. 12 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| b) | 50 % nákladů na reprezentaci až do výše, která nepřekračuje [x] % příjmů v příslušném zdaňovacím období; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

50 % nákladů na reprezentaci až do výše, která nepřekračuje [x] % příjmů v příslušném zdaňovacím období;

| b) | 50 %
  řádných a nezbytných
  nákladů na reprezentaci,
  které přímo souvisejí nebo jsou spojeny s podnikatelskou činností daňového poplatníka
  , až do výše, která nepřekračuje [x] % příjmů v příslušném zdaňovacím období; |
| --- | --- |

b)

50 %
  řádných a nezbytných
  nákladů na reprezentaci,
  které přímo souvisejí nebo jsou spojeny s podnikatelskou činností daňového poplatníka
  , až do výše, která nepřekračuje [x] % příjmů v příslušném zdaňovacím období;

řádných a nezbytných

které přímo souvisejí nebo jsou spojeny s podnikatelskou činností daňového poplatníka

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 12 – odst. 1 – písm. c

Čl. 12 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| c) | převod nerozdělených zisků do rezervy, která je součástí vlastního kapitálu společnosti; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

převod nerozdělených zisků do rezervy, která je součástí vlastního kapitálu společnosti;

| c) | převod nerozdělených zisků do rezervy, která je součástí vlastního kapitálu společnosti,
  jiných než nerozdělených zisků do rezervy družstevních podniků a družstevních konsorcií jak během současné činnosti společnosti, tak po jejím ukončení, a to v souladu s vnitrostátními daňovými pravidly
  ; |
| --- | --- |

c)

převod nerozdělených zisků do rezervy, která je součástí vlastního kapitálu společnosti,
  jiných než nerozdělených zisků do rezervy družstevních podniků a družstevních konsorcií jak během současné činnosti společnosti, tak po jejím ukončení, a to v souladu s vnitrostátními daňovými pravidly
  ;

jiných než nerozdělených zisků do rezervy družstevních podniků a družstevních konsorcií jak během současné činnosti společnosti, tak po jejím ukončení, a to v souladu s vnitrostátními daňovými pravidly

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 12 – odst. 1 – písm. j a (nové)

Čl. 12 – odst. 1 – písm. j a (nové)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | ja) | výdaje pro příjemce v zemích, které jsou na unijním seznamu nespolupracujících daňových jurisdikcí (dále jen „daňové ráje“); |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ja)

ja)

výdaje pro příjemce v zemích, které jsou na unijním seznamu nespolupracujících daňových jurisdikcí (dále jen „daňové ráje“);

výdaje pro příjemce v zemích, které jsou na unijním seznamu nespolupracujících daňových jurisdikcí (dále jen „daňové ráje“);

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 13 – odst. 2 – pododstavec 1

Čl. 13 – odst. 2 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Nadměrné výpůjční náklady jsou ve zdaňovacím období, v němž vznikly, odpočitatelné pouze do výše
  30
  % zisku daňového poplatníka před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (dále jen „EBITDA“) nebo v maximální výši
  3 000 000
   EUR, podle toho, která hodnota je vyšší. | | Nadměrné výpůjční náklady jsou ve zdaňovacím období, v němž vznikly, odpočitatelné pouze do výše
  10
  % zisku daňového poplatníka před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (dále jen „EBITDA“) nebo v maximální výši
  1 000 000
   EUR, podle toho, která hodnota je vyšší. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Nadměrné výpůjční náklady jsou ve zdaňovacím období, v němž vznikly, odpočitatelné pouze do výše
  30
  % zisku daňového poplatníka před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (dále jen „EBITDA“) nebo v maximální výši
  3 000 000
   EUR, podle toho, která hodnota je vyšší.

30

3 000 000

Nadměrné výpůjční náklady jsou ve zdaňovacím období, v němž vznikly, odpočitatelné pouze do výše
  10
  % zisku daňového poplatníka před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (dále jen „EBITDA“) nebo v maximální výši
  1 000 000
   EUR, podle toho, která hodnota je vyšší.

10

1 000 000

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 13 – odst. 2 – pododstavec 2

Čl. 13 – odst. 2 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Pro účely tohoto článku v případech, kdy je daňový poplatník oprávněn nebo povinen jednat jménem skupiny, jak je definována v pravidlech vnitrostátního systému zdanění skupin, se za daňového poplatníka považuje celá skupina. V takovém případě se mohou nadměrné výpůjční náklady i EBITDA vypočítat na úrovni celé skupiny. Částka
  3 000 000
   EUR se také použije pro celou skupinu. | | Pro účely tohoto článku v případech, kdy je daňový poplatník oprávněn nebo povinen jednat jménem skupiny, jak je definována v pravidlech vnitrostátního systému zdanění skupin, se za daňového poplatníka považuje celá skupina. V takovém případě se mohou nadměrné výpůjční náklady i EBITDA vypočítat na úrovni celé skupiny. Částka
  1 000 000
   EUR se také použije pro celou skupinu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pro účely tohoto článku v případech, kdy je daňový poplatník oprávněn nebo povinen jednat jménem skupiny, jak je definována v pravidlech vnitrostátního systému zdanění skupin, se za daňového poplatníka považuje celá skupina. V takovém případě se mohou nadměrné výpůjční náklady i EBITDA vypočítat na úrovni celé skupiny. Částka
  3 000 000
   EUR se také použije pro celou skupinu.

3 000 000

Pro účely tohoto článku v případech, kdy je daňový poplatník oprávněn nebo povinen jednat jménem skupiny, jak je definována v pravidlech vnitrostátního systému zdanění skupin, se za daňového poplatníka považuje celá skupina. V takovém případě se mohou nadměrné výpůjční náklady i EBITDA vypočítat na úrovni celé skupiny. Částka
  1 000 000
   EUR se také použije pro celou skupinu.

1 000 000

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 13 – odst. 6

Čl. 13 – odst. 6

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 6.   Nadměrné výpůjční náklady, které nelze odečíst v příslušném zdaňovacím období, se převedou do
  dalších
  období
  bez časového omezení
  . | | 6.   Nadměrné výpůjční náklady, které nelze odečíst v příslušném zdaňovacím období, se převedou do
  následujícího
  období
  pěti let
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6.   Nadměrné výpůjční náklady, které nelze odečíst v příslušném zdaňovacím období, se převedou do
  dalších
  období
  bez časového omezení
  .

6.   Nadměrné výpůjční náklady, které nelze odečíst v příslušném zdaňovacím období, se převedou do
  následujícího
  období
  pěti let
  .

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 14 a (nový)

Článek 14 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | Článek 14a
  Zvláštní výjimky


  Nerozdělené zisky družstev a konsorcií do rezervy, a to jak během současné činnosti společnosti, tak po jejím ukončení, jakož i požitky poskytované družstvy a konsorcii vlastním členům jsou odečitatelné, pokud je odečitatelnost povolena vnitrostátním fiskálním právem. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 14a

Zvláštní výjimky

Nerozdělené zisky družstev a konsorcií do rezervy, a to jak během současné činnosti společnosti, tak po jejím ukončení, jakož i požitky poskytované družstvy a konsorcii vlastním členům jsou odečitatelné, pokud je odečitatelnost povolena vnitrostátním fiskálním právem.

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 29

Článek 29

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Článek 29
  Zdanění při odchodu



  1.
     
  Částka rovnající se tržní hodnotě přesunutých aktiv v okamžiku odchodu těchto aktiv očištěná o jejich hodnotu pro daňové účely se považuje za získané příjmy za následujících okolností:








  a) | kdy daňový poplatník převede aktiva ze svého sídla na svou stálou provozovnu v jiném členském státě nebo v třetí zemi; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 29

Zdanění při odchodu

1.
     
  Částka rovnající se tržní hodnotě přesunutých aktiv v okamžiku odchodu těchto aktiv očištěná o jejich hodnotu pro daňové účely se považuje za získané příjmy za následujících okolností:

a)

kdy daňový poplatník převede aktiva ze svého sídla na svou stálou provozovnu v jiném členském státě nebo v třetí zemi;

| b) | kdy daňový poplatník převede aktiva ze své stálé provozovny v členském státě na své sídlo nebo na jinou stálou provozovnu v jiném členském státu nebo v třetí zemi, v rozsahu, v němž v důsledku takového převodu členský stát se stálou provozovnou již nemá právo převáděná aktiva zdanit; |
| --- | --- |

b)

kdy daňový poplatník převede aktiva ze své stálé provozovny v členském státě na své sídlo nebo na jinou stálou provozovnu v jiném členském státu nebo v třetí zemi, v rozsahu, v němž v důsledku takového převodu členský stát se stálou provozovnou již nemá právo převáděná aktiva zdanit;

| c) | kdy daňový poplatník převede svoji daňovou rezidenci do jiného členského státu nebo do třetí země, s výjimkou aktiv, která zůstanou účinně spojená se stálou provozovnou v prvním členském státě; |
| --- | --- |

c)

kdy daňový poplatník převede svoji daňovou rezidenci do jiného členského státu nebo do třetí země, s výjimkou aktiv, která zůstanou účinně spojená se stálou provozovnou v prvním členském státě;

| d) | kdy daňový poplatník převede obchodní aktivity prováděné jeho stálou provozovnou z jednoho členského státu do jiného členského státu nebo do třetí země, v rozsahu, v němž v důsledku takového převodu členský stát se stálou provozovnou již nemá právo převáděný majetek zdanit. |
| --- | --- |

d)

kdy daňový poplatník převede obchodní aktivity prováděné jeho stálou provozovnou z jednoho členského státu do jiného členského státu nebo do třetí země, v rozsahu, v němž v důsledku takového převodu členský stát se stálou provozovnou již nemá právo převáděný majetek zdanit.

2.
     
  Členský stát, do něhož jsou převáděna aktiva, daňová rezidence nebo obchodní činnost prováděná stálou provozovnou, akceptuje hodnotu stanovenou členským státem daňového poplatníka nebo stálé provozovny jako počáteční hodnotu aktiv pro daňové účely.

3.
     
  Tento článek se nepoužije na převody aktiv související s financováním cenných papírů, aktiv, která jsou použita jako zajištění, nebo na případy, kdy převod aktiv proběhne s cílem splnit obezřetnostní kapitálové požadavky nebo za účelem řízení likvidity, kdy se mají tato aktiva ve lhůtě 12 měsíců vrátit do členského státu převodce.

Článek 29

Zdanění při odchodu

Pro účely této směrnice se uplatní pravidla zdanění při odchodu stanovená ve směrnici (EU) 2016/1164.

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 41 – odst. 1

Čl. 41 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 1.   Ztráty, které ve zdaňovacím období vzniknou daňovému poplatníkovi-rezidentovi nebo stálé provozovně daňového poplatníka-nerezidenta, mohou být převáděny a v následujících zdaňovacích obdobích
  odečteny, nestanoví-li tato směrnice jinak
  . | | 1.   Ztráty, které ve zdaňovacím období vzniknou daňovému poplatníkovi-rezidentovi nebo stálé provozovně daňového poplatníka-nerezidenta, mohou být převáděny a v následujících zdaňovacích obdobích
  odečítány po dobu nejvýše pěti let
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Ztráty, které ve zdaňovacím období vzniknou daňovému poplatníkovi-rezidentovi nebo stálé provozovně daňového poplatníka-nerezidenta, mohou být převáděny a v následujících zdaňovacích obdobích
  odečteny, nestanoví-li tato směrnice jinak
  .

1.   Ztráty, které ve zdaňovacím období vzniknou daňovému poplatníkovi-rezidentovi nebo stálé provozovně daňového poplatníka-nerezidenta, mohou být převáděny a v následujících zdaňovacích obdobích
  odečítány po dobu nejvýše pěti let
  .

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 42

Článek 42

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Článek 42
  Úleva za ztráty a opětovné vykázání



  1.
     
  Daňový poplatník-rezident, který i po odpočtu svých vlastních ztrát podle článku 41 dosáhl zisku, může následně ve stejném zdaňovacím období odečíst ztráty vzniklé jeho způsobilým přímým dceřiným společnostem, jak jsou definovány v čl. 3 odst. 1, nebo stálé provozovně (stálým provozovnám), které se nacházejí v jiných členských státech. Tato úleva za ztráty bude přiznána pro určité omezené období v souladu s odstavci 3 a 4 tohoto článku.






  2.
     
  Odpočet bude proveden v poměru účasti daňového poplatníka-rezidenta v jeho způsobilých dceřiných společnostech uvedených v čl. 3 odst. 1 a v plné výši v případě stálých provozoven. Snížení základu daně daňového poplatníka-rezidenta v žádném případě nevyústí v zápornou částku.






  3.
     
  Daňový poplatník-rezident přičte zpět ke svému základu daně částku budoucích zisků vytvořených jeho způsobilými dceřinými společnostmi uvedenými v čl. 3 odst. 1 nebo jeho stálými provozovnami, a to až do výše dříve odečtené ztráty.






  4.
     
  Ztráty odečtené podle odstavců 1 a 2 budou v libovolném z následujících případů automaticky znovu zahrnuty do daňového základu daňového poplatníka-rezidenta:








  a) | v případě, že na konci pátého zdaňovacího období poté, kdy se ztráty staly odečitatelné, nebyl znovu zahrnut žádný zisk nebo zahrnuté zisky neodpovídají plné částce odečtených ztrát; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 42

Úleva za ztráty a opětovné vykázání

1.
     
  Daňový poplatník-rezident, který i po odpočtu svých vlastních ztrát podle článku 41 dosáhl zisku, může následně ve stejném zdaňovacím období odečíst ztráty vzniklé jeho způsobilým přímým dceřiným společnostem, jak jsou definovány v čl. 3 odst. 1, nebo stálé provozovně (stálým provozovnám), které se nacházejí v jiných členských státech. Tato úleva za ztráty bude přiznána pro určité omezené období v souladu s odstavci 3 a 4 tohoto článku.

2.
     
  Odpočet bude proveden v poměru účasti daňového poplatníka-rezidenta v jeho způsobilých dceřiných společnostech uvedených v čl. 3 odst. 1 a v plné výši v případě stálých provozoven. Snížení základu daně daňového poplatníka-rezidenta v žádném případě nevyústí v zápornou částku.

3.
     
  Daňový poplatník-rezident přičte zpět ke svému základu daně částku budoucích zisků vytvořených jeho způsobilými dceřinými společnostmi uvedenými v čl. 3 odst. 1 nebo jeho stálými provozovnami, a to až do výše dříve odečtené ztráty.

4.
     
  Ztráty odečtené podle odstavců 1 a 2 budou v libovolném z následujících případů automaticky znovu zahrnuty do daňového základu daňového poplatníka-rezidenta:

a)

v případě, že na konci pátého zdaňovacího období poté, kdy se ztráty staly odečitatelné, nebyl znovu zahrnut žádný zisk nebo zahrnuté zisky neodpovídají plné částce odečtených ztrát;

| b) | v případě, že dojde k prodeji či likvidaci způsobilé dceřiné společnosti uvedené v čl. 3 odst. 1, nebo je-li přeměněna na stálou provozovnu; |
| --- | --- |

b)

v případě, že dojde k prodeji či likvidaci způsobilé dceřiné společnosti uvedené v čl. 3 odst. 1, nebo je-li přeměněna na stálou provozovnu;

| c) | v případě, že je stálá provozovna prodána či zlikvidována, nebo je-li přeměněna na dceřinou společnost; |
| --- | --- |

c)

v případě, že je stálá provozovna prodána či zlikvidována, nebo je-li přeměněna na dceřinou společnost;

| d) | v případě, že mateřská společnost již neplní požadavky čl. 3 odst. 1. |
| --- | --- |

d)

v případě, že mateřská společnost již neplní požadavky čl. 3 odst. 1.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 45 a (nový)

Článek 45 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | Článek 45a
  Efektivní daňové odvody


  Dokud platí prahová hodnota stanovená v čl. 2 odst. 1 písm. c), sledují a zveřejňují členské státy efektivní daňové odvody malých a středních podniků a nadnárodních společností ve všech členských státech tak, aby členské státy mohly zajistit rovné podmínky pro podobné společnosti v Unii a zmírnit administrativní zátěž a náklady pro malé a střední podniky. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 45a

Efektivní daňové odvody

Dokud platí prahová hodnota stanovená v čl. 2 odst. 1 písm. c), sledují a zveřejňují členské státy efektivní daňové odvody malých a středních podniků a nadnárodních společností ve všech členských státech tak, aby členské státy mohly zajistit rovné podmínky pro podobné společnosti v Unii a zmírnit administrativní zátěž a náklady pro malé a střední podniky.

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 53 – odst. 1 – pododstavec 1

Čl. 53 – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Odchylně od čl. 8 písm. c) a d) nebude daňový poplatník osvobozen od daně ze zahraničního příjmu, který daňový poplatník získal z rozdělení zisku od subjektu ze třetí země nebo jako výnos z prodeje podílů držených subjektem ve třetí zemi, je-li tento subjekt ve své zemi daňové rezidence předmětem zákonné daně z příjmu právnických osob se sazbou nižší než
  je polovina zákonné daňové sazby, již by daňový poplatník byl povinen uhradit
  v souvislosti s takovým zahraničním příjmem v členském státu svojí daňové rezidence. | | Odchylně od čl. 8 písm. c) a d) nebude daňový poplatník osvobozen od daně ze zahraničního příjmu, který
  nepochází z aktivní obchodní činnosti a který
  daňový poplatník získal z rozdělení zisku od subjektu ze třetí země nebo jako výnos z prodeje podílů držených subjektem ve třetí zemi, je-li tento subjekt ve své zemi daňové rezidence předmětem zákonné daně z příjmu právnických osob se sazbou nižší než
  15 %
  v souvislosti s takovým zahraničním příjmem v členském státu svojí daňové rezidence. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Odchylně od čl. 8 písm. c) a d) nebude daňový poplatník osvobozen od daně ze zahraničního příjmu, který daňový poplatník získal z rozdělení zisku od subjektu ze třetí země nebo jako výnos z prodeje podílů držených subjektem ve třetí zemi, je-li tento subjekt ve své zemi daňové rezidence předmětem zákonné daně z příjmu právnických osob se sazbou nižší než
  je polovina zákonné daňové sazby, již by daňový poplatník byl povinen uhradit
  v souvislosti s takovým zahraničním příjmem v členském státu svojí daňové rezidence.

je polovina zákonné daňové sazby, již by daňový poplatník byl povinen uhradit

Odchylně od čl. 8 písm. c) a d) nebude daňový poplatník osvobozen od daně ze zahraničního příjmu, který
  nepochází z aktivní obchodní činnosti a který
  daňový poplatník získal z rozdělení zisku od subjektu ze třetí země nebo jako výnos z prodeje podílů držených subjektem ve třetí zemi, je-li tento subjekt ve své zemi daňové rezidence předmětem zákonné daně z příjmu právnických osob se sazbou nižší než
  15 %
  v souvislosti s takovým zahraničním příjmem v členském státu svojí daňové rezidence.

nepochází z aktivní obchodní činnosti a který

15 %

Pozměňovací návrh 56

Pozměňovací návrh 56

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 53 – odst. 2

Čl. 53 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 2.   V případech, kdy se použije odstavec 1, bude daňový poplatník podléhat dani ze zahraničního příjmu s odpočtem daně uhrazené ve třetí zemi od jeho daňové povinnosti v členském státě, v němž je daňovým rezidentem. Odpočet nesmí překročit výši daně, která byla vypočtena před odpočtem a která je přiřaditelná příjmu, jenž může být zdaněn. | | 2.   V případech, kdy se použije odstavec 1, bude daňový poplatník podléhat dani ze zahraničního příjmu s odpočtem daně uhrazené ve třetí zemi od jeho daňové povinnosti v členském státě, v němž je daňovým rezidentem. Odpočet nesmí překročit výši daně, která byla vypočtena před odpočtem a která je přiřaditelná příjmu, jenž může být zdaněn.
  Aby měl z odpočtu prospěch, musí daňový poplatník svým daňovým orgánům prokázat, že zahraniční příjem pochází z aktivní obchodní činnosti, což může učinit předložením osvědčení, které za tímto účelem vystaví zahraniční daňové orgány. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   V případech, kdy se použije odstavec 1, bude daňový poplatník podléhat dani ze zahraničního příjmu s odpočtem daně uhrazené ve třetí zemi od jeho daňové povinnosti v členském státě, v němž je daňovým rezidentem. Odpočet nesmí překročit výši daně, která byla vypočtena před odpočtem a která je přiřaditelná příjmu, jenž může být zdaněn.

2.   V případech, kdy se použije odstavec 1, bude daňový poplatník podléhat dani ze zahraničního příjmu s odpočtem daně uhrazené ve třetí zemi od jeho daňové povinnosti v členském státě, v němž je daňovým rezidentem. Odpočet nesmí překročit výši daně, která byla vypočtena před odpočtem a která je přiřaditelná příjmu, jenž může být zdaněn.
  Aby měl z odpočtu prospěch, musí daňový poplatník svým daňovým orgánům prokázat, že zahraniční příjem pochází z aktivní obchodní činnosti, což může učinit předložením osvědčení, které za tímto účelem vystaví zahraniční daňové orgány.

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 58

Článek 58

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Článek 58
  Obecné pravidlo proti zneužívání



  1.
     
  Pro
  účely
  výpočtu základu daně podle pravidel
  této směrnice
  nebude brát členský stát ohled na postup nebo soubor postupů, které kdyby byly zavedeny v zásadě za účelem získání daňové výhody, jež je v rozporu s předmětem nebo účelem této směrnice, nejsou autentické s ohledem na všechny příslušné skutečnosti a okolnosti. Postup může zahrnovat více než jeden krok nebo část.






  2.
     
  Pro účely odstavce 1 budou postupy nebo soubor postupů považovány za neautentické v míře, v jaké nejsou zavedeny z platných hospodářských důvodů, jež odrážejí ekonomickou realitu.






  3.
     
  S postupy nebo soubory postupů, na něž nebude brán ohled v souladu s odstavcem 1, bude pro účely výpočtu daňového základu nakládáno s odkazem na jejich ekonomickou podstatu. | | Článek 58
  Obecné pravidlo proti zneužívání


  Pro
  účely této směrnice
  se použije obecné pravidlo proti zneužívání stanovené ve směrnici (EU) 2016/1164
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 58

Obecné pravidlo proti zneužívání

1.
     
  Pro
  účely
  výpočtu základu daně podle pravidel
  této směrnice
  nebude brát členský stát ohled na postup nebo soubor postupů, které kdyby byly zavedeny v zásadě za účelem získání daňové výhody, jež je v rozporu s předmětem nebo účelem této směrnice, nejsou autentické s ohledem na všechny příslušné skutečnosti a okolnosti. Postup může zahrnovat více než jeden krok nebo část.

2.
     
  Pro účely odstavce 1 budou postupy nebo soubor postupů považovány za neautentické v míře, v jaké nejsou zavedeny z platných hospodářských důvodů, jež odrážejí ekonomickou realitu.

3.
     
  S postupy nebo soubory postupů, na něž nebude brán ohled v souladu s odstavcem 1, bude pro účely výpočtu daňového základu nakládáno s odkazem na jejich ekonomickou podstatu.

Článek 58

Obecné pravidlo proti zneužívání

Pro
  účely této směrnice
  se použije obecné pravidlo proti zneužívání stanovené ve směrnici (EU) 2016/1164
  .

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 59 – odst. 1 – pododstavec 1 – návětí

Čl. 59 – odst. 1 – pododstavec 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Subjekt
  nebo
  stálá provozovna
  ,
  jejichž
  zisk nepodléhá dani nebo je
  osvobozen
  od daně
  v členském státu
  ,
  v němž sídlí, budou považovány za
  ovládanou zahraniční
  společnost
  ,
  pokud jsou
  splněny tyto podmínky: | | Členský stát daňového poplatníka zachází se subjektem
  nebo
  stálou provozovnou
  ,
  jejíž
  zisk nepodléhá dani
  v tomto členském státě
  nebo je
  zde
  od daně
  osvobozen
  ,
  jako s
  ovládanou zahraniční
  společností
  ,
  jsou-li
  splněny tyto podmínky: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Subjekt
  nebo
  stálá provozovna
  ,
  jejichž
  zisk nepodléhá dani nebo je
  osvobozen
  od daně
  v členském státu
  ,
  v němž sídlí, budou považovány za
  ovládanou zahraniční
  společnost
  ,
  pokud jsou
  splněny tyto podmínky:

Subjekt

stálá provozovna

jejichž

osvobozen

v členském státu

v němž sídlí, budou považovány za

společnost

pokud jsou

Členský stát daňového poplatníka zachází se subjektem
  nebo
  stálou provozovnou
  ,
  jejíž
  zisk nepodléhá dani
  v tomto členském státě
  nebo je
  zde
  od daně
  osvobozen
  ,
  jako s
  ovládanou zahraniční
  společností
  ,
  jsou-li
  splněny tyto podmínky:

Členský stát daňového poplatníka zachází se subjektem

stálou provozovnou

jejíž

v tomto členském státě

zde

osvobozen

jako s

společností

jsou-li

Pozměňovací návrh 59

Pozměňovací návrh 59

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 59 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. b

Čl. 59 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| b) | skutečná daň z příjmu právnických osob hrazená subjektem nebo stálou provozovnou
  z
  jejich zisku je
  nižší než
  rozdíl mezi daní z příjmu právnických osob, která by byla splatná ze zisku subjektu nebo stálé provozovny v souladu s pravidly této směrnice, a skutečnou daní z příjmu právnických osob uhrazenou z těchto zisků subjektem nebo stálou provozovnou
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

skutečná daň z příjmu právnických osob hrazená subjektem nebo stálou provozovnou
  z
  jejich zisku je
  nižší než
  rozdíl mezi daní z příjmu právnických osob, která by byla splatná ze zisku subjektu nebo stálé provozovny v souladu s pravidly této směrnice, a skutečnou daní z příjmu právnických osob uhrazenou z těchto zisků subjektem nebo stálou provozovnou
  .

skutečná daň z příjmu právnických osob hrazená subjektem nebo stálou provozovnou

jejich zisku je

rozdíl mezi daní z příjmu právnických osob, která by byla splatná ze zisku subjektu nebo stálé provozovny v souladu s pravidly této směrnice, a skutečnou daní z příjmu právnických osob uhrazenou z těchto zisků subjektem nebo stálou provozovnou

| b) | zisk subjektu podléhá sazbě daně
  z
  příjmu právnických osob
  nižší než
  15 %; tato sazba je posuzována s ohledem na zisk před provedením opatření zavedených těmito zeměmi s cílem snížit základ daně zdanitelný touto sazbou; tato sazba je každý rok přezkoumána s ohledem na hospodářský vývoj světového obchodu
  . |
| --- | --- |

b)

zisk subjektu podléhá sazbě daně
  z
  příjmu právnických osob
  nižší než
  15 %; tato sazba je posuzována s ohledem na zisk před provedením opatření zavedených těmito zeměmi s cílem snížit základ daně zdanitelný touto sazbou; tato sazba je každý rok přezkoumána s ohledem na hospodářský vývoj světového obchodu
  .

zisk subjektu podléhá sazbě daně

příjmu právnických osob

15 %; tato sazba je posuzována s ohledem na zisk před provedením opatření zavedených těmito zeměmi s cílem snížit základ daně zdanitelný touto sazbou; tato sazba je každý rok přezkoumána s ohledem na hospodářský vývoj světového obchodu

Pozměňovací návrh 60

Pozměňovací návrh 60

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 59 – odst. 1 – pododstavec 2

Čl. 59 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Pro účely bodu b) prvního pododstavce nebude brán při výpočtu daně z příjmu právnických osob, která by byla vyměřena ze zisku subjektu podle pravidel směrnice v členském státě daňového poplatníka, v potaz příjem stálé provozovny subjektu, jenž nepodléhá dani nebo je osvobozen od daně v jurisdikci ovládané zahraniční společností. | | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pro účely bodu b) prvního pododstavce nebude brán při výpočtu daně z příjmu právnických osob, která by byla vyměřena ze zisku subjektu podle pravidel směrnice v členském státě daňového poplatníka, v potaz příjem stálé provozovny subjektu, jenž nepodléhá dani nebo je osvobozen od daně v jurisdikci ovládané zahraniční společností.

Pro účely bodu b) prvního pododstavce nebude brán při výpočtu daně z příjmu právnických osob, která by byla vyměřena ze zisku subjektu podle pravidel směrnice v členském státě daňového poplatníka, v potaz příjem stálé provozovny subjektu, jenž nepodléhá dani nebo je osvobozen od daně v jurisdikci ovládané zahraniční společností.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 61

Pozměňovací návrh 61

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 59 – odst. 2

Čl. 59 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 2.
     
  Jsou-li subjekt
  nebo
  stálá provozovna považovány za
  ovládanou zahraniční
  společnost
  podle odstavce 1,
  budou nerozdělené příjmy subjektu nebo stálé provozovny podléhat dani v rozsahu, v jakém jsou odvozeny z následujících kategorií
  :






  a) | úroky nebo jakékoli jiné příjmy plynoucí z finančních aktiv; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.
     
  Jsou-li subjekt
  nebo
  stálá provozovna považovány za
  ovládanou zahraniční
  společnost
  podle odstavce 1,
  budou nerozdělené příjmy subjektu nebo stálé provozovny podléhat dani v rozsahu, v jakém jsou odvozeny z následujících kategorií
  :

a)

úroky nebo jakékoli jiné příjmy plynoucí z finančních aktiv;

| b) | licenční poplatky nebo jakékoli jiné příjmy plynoucí z duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

b)

licenční poplatky nebo jakékoli jiné příjmy plynoucí z duševního vlastnictví;

| c) | dividendy a příjmy ze zcizení podílů; |
| --- | --- |

c)

dividendy a příjmy ze zcizení podílů;

| d) | příjmy z finančního leasingu, |
| --- | --- |

d)

příjmy z finančního leasingu,

| e) | příjmy z pojišťovacích, bankovních a jiných finančních činností; |
| --- | --- |

e)

příjmy z pojišťovacích, bankovních a jiných finančních činností;

| f) | příjmy od fakturujících společností, které vydělávají na prodeji zboží a poskytování služeb nakoupených od přidružených podniků a prodaných přidruženým podnikům, a nevytvářejí žádnou či vytvářejí jen malou ekonomickou hodnotu.


  První pododstavec
  se nepoužije
  v případě ovládané
  zahraniční
  společnosti, která je rezidentem nebo která se nachází v členském státě nebo v třetí zemi
  ,
  jež
  je
  stranou Dohody o EHP
  , pokud
  byla
  ovládaná zahraniční společnost
  založena z platných hospodářských důvodů
  ,
  které odrážejí ekonomickou realitu. Pro účely tohoto článku odráží činnost ovládané zahraniční společnosti ekonomickou realitu
  ,
  pokud je tato činnost podporována odpovídajícím personálem, zařízením
  ,
  majetkem a prostory. |
| --- | --- |

f)

příjmy od fakturujících společností, které vydělávají na prodeji zboží a poskytování služeb nakoupených od přidružených podniků a prodaných přidruženým podnikům, a nevytvářejí žádnou či vytvářejí jen malou ekonomickou hodnotu.

První pododstavec
  se nepoužije
  v případě ovládané
  zahraniční
  společnosti, která je rezidentem nebo která se nachází v členském státě nebo v třetí zemi
  ,
  jež
  je
  stranou Dohody o EHP
  , pokud
  byla
  ovládaná zahraniční společnost
  založena z platných hospodářských důvodů
  ,
  které odrážejí ekonomickou realitu. Pro účely tohoto článku odráží činnost ovládané zahraniční společnosti ekonomickou realitu
  ,
  pokud je tato činnost podporována odpovídajícím personálem, zařízením
  ,
  majetkem a prostory.

2.   
  Je-li se subjektem
  nebo
  stálou provozovnou zacházeno jako s
  ovládanou zahraniční
  společností
  podle odstavce 1,
  zahrne členský stát daňového poplatníka do základu daně
  :

| a) | nerozdělené příjmy subjektu nebo příjmy stálé provozovny, jež pocházejí z těchto kategorií:






  i) | úroky nebo jakékoli jiné příjmy plynoucí z finančních aktiv; |
| --- | --- | --- |

a)

nerozdělené příjmy subjektu nebo příjmy stálé provozovny, jež pocházejí z těchto kategorií:

i)

úroky nebo jakékoli jiné příjmy plynoucí z finančních aktiv;

| ii) | licenční poplatky nebo jakékoli jiné příjmy plynoucí z duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

ii)

licenční poplatky nebo jakékoli jiné příjmy plynoucí z duševního vlastnictví;

| iii) | dividendy a příjmy ze zcizení podílů; |
| --- | --- |

iii)

dividendy a příjmy ze zcizení podílů;

| iv) | příjmy z finančního leasingu, |
| --- | --- |

iv)

příjmy z finančního leasingu,

| v) | příjmy z pojišťovacích, bankovních a jiných finančních činností; |
| --- | --- |

v)

příjmy z pojišťovacích, bankovních a jiných finančních činností;

| vi) | příjmy od fakturujících společností, které vydělávají na prodeji zboží a poskytování služeb nakoupených od přidružených podniků a prodaných přidruženým podnikům, a nevytvářejí žádnou či vytvářejí jen malou ekonomickou hodnotu.


  Toto písmeno
  se nepoužije,
  pokud ovládaná
  zahraniční
  společnost vykonává podstatnou hospodářskou činnost s využitím personálu, vybavení, majetku a prostor
  ,
  což
  je
  doloženo příslušnými skutečnostmi a okolnostmi.
  Pokud
  je
  ovládaná zahraniční společnost
  rezidentem ve třetí zemi
  ,
  která není smluvní stranou Dohody o EHP, nebo pokud je v takové zemi umístěna
  ,
  mohou se členské státy rozhodnout předchozí pododstavec neuplatňovat
  ,
  nebo |
| --- | --- |

vi)

příjmy od fakturujících společností, které vydělávají na prodeji zboží a poskytování služeb nakoupených od přidružených podniků a prodaných přidruženým podnikům, a nevytvářejí žádnou či vytvářejí jen malou ekonomickou hodnotu.

Toto písmeno
  se nepoužije,
  pokud ovládaná
  zahraniční
  společnost vykonává podstatnou hospodářskou činnost s využitím personálu, vybavení, majetku a prostor
  ,
  což
  je
  doloženo příslušnými skutečnostmi a okolnostmi.
  Pokud
  je
  ovládaná zahraniční společnost
  rezidentem ve třetí zemi
  ,
  která není smluvní stranou Dohody o EHP, nebo pokud je v takové zemi umístěna
  ,
  mohou se členské státy rozhodnout předchozí pododstavec neuplatňovat
  ,
  nebo

| b) | nerozdělené příjmy subjektu nebo stálé provozovny vznikající z operací, které nejsou skutečné a hlavním účelem jejich uskutečnění bylo získání daňové výhody.



  Pro účely tohoto písmene se má za to, že operace nebo sled operací nejsou skutečné, jestliže by daný subjekt nebo stálá provozovna daná aktiva nevlastnily nebo by nepřijaly rizika, která vytvářejí veškeré jejich příjmy nebo jejich část, pokud by nebyly ovládány společností, v níž jsou vykonávány významné rozhodovací funkce, jež jsou pro uvedená aktiva a rizika relevantní a jež mají zásadní význam při vytváření příjmu ovládané společnosti. |
| --- | --- |

b)

nerozdělené příjmy subjektu nebo stálé provozovny vznikající z operací, které nejsou skutečné a hlavním účelem jejich uskutečnění bylo získání daňové výhody.

Pozměňovací návrh 62

Pozměňovací návrh 62

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 59 – odst. 3 – pododstavec 1

Čl. 59 – odst. 3 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Subjekt nebo stálá provozovna nebudou považovány za ovládanou zahraniční společnost uvedenou v odstavci 1
  ,
  pokud méně než jedna třetina příjmů získaných
  subjektem nebo stálou provozovnou
  spadá
  do kategorií a)
  až f) odstavce 2
  . | | Pokud se na základě pravidel členského státu počítá základ daně daňového poplatníka v souladu s odst. 2 písm. a)
  ,
  může se tento členský stát rozhodnout nezacházet se
  subjektem nebo stálou provozovnou
  jako s ovládanou zahraniční společností podle odstavce 1, jestliže
  do kategorií
  uvedených v odst. 2 písm.
  a)
  spadá nejvýše jedna třetina příjmů plynoucích danému subjektu nebo stálé provozovně
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Subjekt nebo stálá provozovna nebudou považovány za ovládanou zahraniční společnost uvedenou v odstavci 1
  ,
  pokud méně než jedna třetina příjmů získaných
  subjektem nebo stálou provozovnou
  spadá
  do kategorií a)
  až f) odstavce 2
  .

Subjekt nebo stálá provozovna nebudou považovány za ovládanou zahraniční společnost uvedenou v odstavci 1

pokud méně než jedna třetina příjmů získaných

spadá

až f) odstavce 2

Pokud se na základě pravidel členského státu počítá základ daně daňového poplatníka v souladu s odst. 2 písm. a)
  ,
  může se tento členský stát rozhodnout nezacházet se
  subjektem nebo stálou provozovnou
  jako s ovládanou zahraniční společností podle odstavce 1, jestliže
  do kategorií
  uvedených v odst. 2 písm.
  a)
  spadá nejvýše jedna třetina příjmů plynoucích danému subjektu nebo stálé provozovně
  .

Pokud se na základě pravidel členského státu počítá základ daně daňového poplatníka v souladu s odst. 2 písm. a)

může se tento členský stát rozhodnout nezacházet se

jako s ovládanou zahraniční společností podle odstavce 1, jestliže

uvedených v odst. 2 písm.

spadá nejvýše jedna třetina příjmů plynoucích danému subjektu nebo stálé provozovně

Pozměňovací návrh 63

Pozměňovací návrh 63

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 59 – odst. 3 – pododstavec 2

Čl. 59 – odst. 3 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Finanční podniky nebudou považovány za ovládané zahraniční společnosti podle odstavce 1
  ,
  pokud ne více než
  jedna třetina příjmů
  získaných subjektem nebo stálou provozovnou z kategorií a) až f
  )
  odstavce 2
  pochází z transakcí s daňovým poplatníkem nebo jeho přidruženými podniky. | | Pokud se na základě pravidel členského státu počítá základ daně daňového poplatníka v souladu s odst. 2 písm. a)
  ,
  může se tento členský stát rozhodnout nezacházet s finančními podniky jako s ovládanými zahraničními společnostmi, jestliže nejvýše
  jedna třetina příjmů
  daného subjektu z kategorií uvedených v odst. 2 písm. a
  ) pochází z transakcí s daňovým poplatníkem nebo jeho přidruženými podniky. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Finanční podniky nebudou považovány za ovládané zahraniční společnosti podle odstavce 1
  ,
  pokud ne více než
  jedna třetina příjmů
  získaných subjektem nebo stálou provozovnou z kategorií a) až f
  )
  odstavce 2
  pochází z transakcí s daňovým poplatníkem nebo jeho přidruženými podniky.

Finanční podniky nebudou považovány za ovládané zahraniční společnosti podle odstavce 1

pokud ne více než

získaných subjektem nebo stálou provozovnou z kategorií a) až f

odstavce 2

Pokud se na základě pravidel členského státu počítá základ daně daňového poplatníka v souladu s odst. 2 písm. a)
  ,
  může se tento členský stát rozhodnout nezacházet s finančními podniky jako s ovládanými zahraničními společnostmi, jestliže nejvýše
  jedna třetina příjmů
  daného subjektu z kategorií uvedených v odst. 2 písm. a
  ) pochází z transakcí s daňovým poplatníkem nebo jeho přidruženými podniky.

Pokud se na základě pravidel členského státu počítá základ daně daňového poplatníka v souladu s odst. 2 písm. a)

může se tento členský stát rozhodnout nezacházet s finančními podniky jako s ovládanými zahraničními společnostmi, jestliže nejvýše

daného subjektu z kategorií uvedených v odst. 2 písm. a

Pozměňovací návrh 64

Pozměňovací návrh 64

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 59 – odst. 3 a (nový)

Čl. 59 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | 3a.
     
  Členské státy mohou z oblasti působnosti odst. 2 písm. b) vyjmout subjekt nebo stálou provozovnu:








  a) | s účetním ziskem nepřesahujícím 750 000  EUR a s příjmy z jiných činností než obchodování nepřesahujícími 75 000  EUR; nebo |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Členské státy mohou z oblasti působnosti odst. 2 písm. b) vyjmout subjekt nebo stálou provozovnu:

a)

s účetním ziskem nepřesahujícím 750 000  EUR a s příjmy z jiných činností než obchodování nepřesahujícími 75 000  EUR; nebo

| b) | jejichž účetní zisk nepřesahuje 10 procent jejich provozních nákladů za zdaňovací období.



  Pro účely prvního pododstavce písm. b) nelze do provozních nákladů zahrnovat náklady na zboží prodané mimo zemi, kde je pro daňové účely daný subjekt rezidentem nebo kde se nachází daná stálá provozovna, a platby přidruženým podnikům. |
| --- | --- |

b)

jejichž účetní zisk nepřesahuje 10 procent jejich provozních nákladů za zdaňovací období.

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 61

Článek 61

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Článek 61
  Hybridní nesoulad


  V rozsahu, v jakém hybridní nesoulad mezi členskými státy vede k dvojímu odpočtu shodné platby, výdajů nebo ztrát, bude tento odpočet možný pouze v členském státě, v němž má příslušná platba svůj zdroj či kde vznikly příslušné výdaje nebo příslušná ztráta.




  V rozsahu, v jakém hybridní nesoulad zahrnující třetí zemi vede k dvojímu odpočtu shodné platby, výdajů nebo ztrát, dotčený členský stát odepře odpočet takové platby, výdajů nebo ztrát, pokud tak již neučinila země mimo EU.




  V rozsahu, v jakém hybridní nesoulad mezi členskými státy vede k odpočtu bez zahrnutí, členský stát plátce odepře odpočet takové platby.




  V rozsahu, v jakém hybridní nesoulad, který zahrnuje třetí zemi, vede k odpočtu bez zahrnutí:








  a) | má-li platba svůj zdroj v členském státě, tento členský stát odpočet odepře, nebo |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 61

Hybridní nesoulad

V rozsahu, v jakém hybridní nesoulad mezi členskými státy vede k dvojímu odpočtu shodné platby, výdajů nebo ztrát, bude tento odpočet možný pouze v členském státě, v němž má příslušná platba svůj zdroj či kde vznikly příslušné výdaje nebo příslušná ztráta.

V rozsahu, v jakém hybridní nesoulad zahrnující třetí zemi vede k dvojímu odpočtu shodné platby, výdajů nebo ztrát, dotčený členský stát odepře odpočet takové platby, výdajů nebo ztrát, pokud tak již neučinila země mimo EU.

V rozsahu, v jakém hybridní nesoulad mezi členskými státy vede k odpočtu bez zahrnutí, členský stát plátce odepře odpočet takové platby.

V rozsahu, v jakém hybridní nesoulad, který zahrnuje třetí zemi, vede k odpočtu bez zahrnutí:

a)

má-li platba svůj zdroj v členském státě, tento členský stát odpočet odepře, nebo

| b) | má-li platba svůj zdroj v třetí zemi, dotčený členský stát bude požadovat, aby daňový poplatník zahrnul tuto platbu do zdanitelného základu, pokud již třetí země neodmítla odpočet nebo nepožádala o zahrnutí příslušné platby.



  V rozsahu, v jakém hybridní nesoulad mezi členskými státy zahrnující stálou provozovnu vede k nezdanění bez zahrnutí, členský stát, jehož je daňový poplatník daňovým rezidentem, bude vyžadovat, aby daňový poplatník zahrnul příjmy přiřazené stálé provozovně do zdanitelného základu.


  V rozsahu, v jakém hybridní nesoulad zahrnující stálou provozovnu, která se nachází v třetí zemi, vede k nezdanění bez zahrnutí, dotčený členský stát bude požadovat, aby daňový poplatník zahrnul tyto příjmy přiřazené stálé provozovně do zdanitelného základu v třetí zemi. |
| --- | --- |

b)

má-li platba svůj zdroj v třetí zemi, dotčený členský stát bude požadovat, aby daňový poplatník zahrnul tuto platbu do zdanitelného základu, pokud již třetí země neodmítla odpočet nebo nepožádala o zahrnutí příslušné platby.

Článek 61

Hybridní nesoulad

Pro účely této směrnice se použijí pravidla týkající se hybridních nesouladů stanovená v článku 9 směrnice (EU) 2016/1164.

4.
     
  V rozsahu, v jakém je platba daňového poplatníka přidruženému podniku v třetí zemi přímo nebo nepřímo započtena oproti platbě, výdajům nebo ztrátám, které jsou v důsledku hybridního nesouladu odečitatelné ve dvou různých jurisdikcích mimo Unii, členský stát daňového poplatníka odepře odpočet platby daňového poplatníka ve prospěch přidruženého podniku ve třetí zemi ze zdanitelného základu, pokud již jedna z dotčených třetích zemí odpočet platby, výdajů nebo ztrát, které by byly odečitatelné ve dvou různých jurisdikcích, neodepřela.

5.
     
  V rozsahu, v jakém je odpovídající zahrnutí odečitatelné platby daňového poplatníka přidruženému podniku v třetí zemi přímo nebo nepřímo započteno oproti platbě, která v důsledku hybridního nesouladu nebyla plátcem zahrnuta do jeho daňového základu, členský stát daňového poplatníka odepře odpočet platby daňového poplatníka přidruženému podniku v třetí zemi ze zdanitelného základu, pokud již jedna z dotčených třetích zemí odpočet nezahrnuté platby neodepřela.

6.
     
  V rozsahu, v jakém hybridní nesoulad vyústí v úlevu ze srážkové daně vybrané u zdroje u platby odvozené z převáděného finančního nástroje pro více než jednu zúčastněnou stranu, členský stát daňového poplatníka omezí výhodu z takové úlevy v poměru k čistému zdanitelnému příjmu, pokud jde o tuto platbu.

7.
     
  Pro účely tohoto článku výraz „poplatník“označuje subjekt nebo stálou provozovnu, kde má platba svůj původ či kde vznikly příslušné výdaje nebo ztráty.

Pozměňovací návrh 66

Pozměňovací návrh 66

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 61 a – název

Čl. 61 a – název

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Neshody v daňové rezidenci | | Reverzní hybridní nesoulady |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Neshody v daňové rezidenci

Neshody v daňové rezidenci

Reverzní hybridní nesoulady

Reverzní hybridní nesoulady

Pozměňovací návrh 67

Pozměňovací návrh 67

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 61 a – odst. 1

Čl. 61 a – odst. 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| V rozsahu, v jakém jsou platba, výdaje nebo ztráty daňového poplatníka, který je daňovým rezidentem v členském státě i v třetí zemi, v souladu se zákony příslušného členského státu a třetí země odečitatelné ze zdanitelného základu v obou jurisdikcích a tato platba, výdaje nebo ztráty mohou být započteny v členském státu daňového poplatníka proti zdanitelnému příjmu, jenž není zahrnut v třetí zemi, členský stát daňového poplatníka odepře odpočet platby, výdajů nebo ztrát, pokud tak již neučinila příslušná třetí země. | | Pro účely této směrnice zacházejí členské státy s reverzními hybridními nesoulady v souladu s článkem 9a směrnice (EU) 2016/1164. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

V rozsahu, v jakém jsou platba, výdaje nebo ztráty daňového poplatníka, který je daňovým rezidentem v členském státě i v třetí zemi, v souladu se zákony příslušného členského státu a třetí země odečitatelné ze zdanitelného základu v obou jurisdikcích a tato platba, výdaje nebo ztráty mohou být započteny v členském státu daňového poplatníka proti zdanitelnému příjmu, jenž není zahrnut v třetí zemi, členský stát daňového poplatníka odepře odpočet platby, výdajů nebo ztrát, pokud tak již neučinila příslušná třetí země.

V rozsahu, v jakém jsou platba, výdaje nebo ztráty daňového poplatníka, který je daňovým rezidentem v členském státě i v třetí zemi, v souladu se zákony příslušného členského státu a třetí země odečitatelné ze zdanitelného základu v obou jurisdikcích a tato platba, výdaje nebo ztráty mohou být započteny v členském státu daňového poplatníka proti zdanitelnému příjmu, jenž není zahrnut v třetí zemi, členský stát daňového poplatníka odepře odpočet platby, výdajů nebo ztrát, pokud tak již neučinila příslušná třetí země.

Pro účely této směrnice zacházejí členské státy s reverzními hybridními nesoulady v souladu s článkem 9a směrnice (EU) 2016/1164.

Pro účely této směrnice zacházejí členské státy s reverzními hybridními nesoulady v souladu s článkem 9a směrnice (EU) 2016/1164.

Pozměňovací návrh 68

Pozměňovací návrh 68

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 65 a (nový)

Článek 65 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | Článek 65 a
  Evropské daňové identifikační číslo


  Komise do 31. prosince 2018 předloží legislativní návrh harmonizovaného společného evropského daňového identifikačního čísla s cílem učinit automatickou výměnu informací v Unii účinnější a spolehlivější. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 65 a

Evropské daňové identifikační číslo

Komise do 31. prosince 2018 předloží legislativní návrh harmonizovaného společného evropského daňového identifikačního čísla s cílem učinit automatickou výměnu informací v Unii účinnější a spolehlivější.

Pozměňovací návrh 69

Pozměňovací návrh 69

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 65 b (nový)

Článek 65 b (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | Článek 65 b
  Povinná automatická výměna informací týkajících se daňových záležitostí


  V zájmu zajištění plné transparentnosti a řádného provedení této směrnice bude výměna informací týkajících se daňových záležitostí automatická a povinná, jak stanoví směrnice Rady 2011/16/EU

   (4).


  Členské státy přidělí svým daňovým správám odpovídající lidské, odborné a rozpočtové zdroje a rovněž zdroje pro odbornou přípravu personálu daňové správy zaměřenou na přeshraniční spolupráci v daňových záležitostech a na automatickou výměnu informací s cílem zajistit plné provedení této směrnice. |
| | |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 65 b

Povinná automatická výměna informací týkajících se daňových záležitostí

V zájmu zajištění plné transparentnosti a řádného provedení této směrnice bude výměna informací týkajících se daňových záležitostí automatická a povinná, jak stanoví směrnice Rady 2011/16/EU

   (4).

Členské státy přidělí svým daňovým správám odpovídající lidské, odborné a rozpočtové zdroje a rovněž zdroje pro odbornou přípravu personálu daňové správy zaměřenou na přeshraniční spolupráci v daňových záležitostech a na automatickou výměnu informací s cílem zajistit plné provedení této směrnice.

Pozměňovací návrh 70

Pozměňovací návrh 70

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 66 – odst. 2

Čl. 66 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  11
  odst.
  6
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 se svěřuje Komisi na dobu neurčitou od data vstupu této směrnice v platnost. | | 2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  5
  odst.
  2a
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 se svěřuje Komisi na dobu neurčitou od data vstupu této směrnice v platnost. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  11
  odst.
  6
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 se svěřuje Komisi na dobu neurčitou od data vstupu této směrnice v platnost.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  5
  odst.
  2a
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 se svěřuje Komisi na dobu neurčitou od data vstupu této směrnice v platnost.

Pozměňovací návrh 71

Pozměňovací návrh 71

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 66 – odst. 3

Čl. 66 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 3.   Rada může přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  11
  odst.
  6
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku v den následující po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který v něm bude uveden. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. | | 3.   Rada může přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  5
  odst.
  2a
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku v den následující po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který v něm bude uveden. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Rada může přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  11
  odst.
  6
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku v den následující po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který v něm bude uveden. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

3.   Rada může přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  5
  odst.
  2a
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku v den následující po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který v něm bude uveden. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

Pozměňovací návrh 72

Pozměňovací návrh 72

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 66 – odst. 5

Čl. 66 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| 5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  11
  odst.
  6
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 vstoupí v platnost pouze v případě, že proti němu Rada nevznese žádné námitky ve lhůtě [dvou měsíců] od data oznámení aktu Radě nebo v případě, že před uplynutím této lhůty Rada oznámí Komisi, že nevznese námitky. Toto období bude na žádost Rady prodlouženo o [dva měsíce]. | | 5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  5
  odst.
  2a
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 vstoupí v platnost pouze v případě, že proti němu Rada nevznese žádné námitky ve lhůtě [dvou měsíců] od data oznámení aktu Radě nebo v případě, že před uplynutím této lhůty Rada oznámí Komisi, že nevznese námitky. Toto období bude na žádost Rady prodlouženo o [dva měsíce]. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  11
  odst.
  6
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 vstoupí v platnost pouze v případě, že proti němu Rada nevznese žádné námitky ve lhůtě [dvou měsíců] od data oznámení aktu Radě nebo v případě, že před uplynutím této lhůty Rada oznámí Komisi, že nevznese námitky. Toto období bude na žádost Rady prodlouženo o [dva měsíce].

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 5, čl. 4 odst. 5, čl.
  5
  odst.
  2a
  , čl. 32 odst. 5 a článku 40 vstoupí v platnost pouze v případě, že proti němu Rada nevznese žádné námitky ve lhůtě [dvou měsíců] od data oznámení aktu Radě nebo v případě, že před uplynutím této lhůty Rada oznámí Komisi, že nevznese námitky. Toto období bude na žádost Rady prodlouženo o [dva měsíce].

Pozměňovací návrh 73

Pozměňovací návrh 73

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 66 a (nový)

Článek 66 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | Článek 66a

  Opatření proti zneužívání daňových smluv


  Členské státy upraví své dvoustranné daňové smlouvy v souladu s touto směrnicí tak, aby zahrnovaly všechny tyto prvky:








  a) | doložku, v níž se obě smluvní strany zaváží, že stanoví opatření, na jejichž základě bude daň odváděna tam, kde je vykonávána hospodářská činnost a vytvářena hodnota; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 66a

Opatření proti zneužívání daňových smluv

Členské státy upraví své dvoustranné daňové smlouvy v souladu s touto směrnicí tak, aby zahrnovaly všechny tyto prvky:

a)

doložku, v níž se obě smluvní strany zaváží, že stanoví opatření, na jejichž základě bude daň odváděna tam, kde je vykonávána hospodářská činnost a vytvářena hodnota;

| b) | dodatek, kterým se upřesní, že cílem dvoustranných smluv je kromě zamezení dvojímu zdanění také boj proti daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování; |
| --- | --- |

b)

dodatek, kterým se upřesní, že cílem dvoustranných smluv je kromě zamezení dvojímu zdanění také boj proti daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování;

| c) | doložku, která stanoví test hlavního účelu založený na obecném pravidlu proti vyhýbání se daňovým povinnostem. |
| --- | --- |

c)

doložku, která stanoví test hlavního účelu založený na obecném pravidlu proti vyhýbání se daňovým povinnostem.

Pozměňovací návrh 74

Pozměňovací návrh 74

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 68 a (nový)

Článek 68 a (nový)

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| | | Článek 68a

  Sledování


  Komise sleduje jednotné provádění této směrnice a zveřejňuje svá zjištění s cílem zajistit, aby členské státy její opatření vykládaly jednotným způsobem. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 68a

Sledování

Komise sleduje jednotné provádění této směrnice a zveřejňuje svá zjištění s cílem zajistit, aby členské státy její opatření vykládaly jednotným způsobem.

Pozměňovací návrh 75

Pozměňovací návrh 75

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 69

Článek 69

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Článek 69
  Přezkum
  Komise pět let po vstupu této směrnice v platnost
  přezkoumá
  její
  uplatňování a podá Radě zprávu o jejím
  fungování.
  Komise pět let po vstupu této směrnice v platnost
  posoudí
  její fungování.


  Aniž je dotčen první pododstavec
  , Komise
  tři roky po vstupu této směrnice v platnost přezkoumá fungování článku 11
  a
  zváží úpravy definice a kalibrace AGI
  .
  Komise provede důkladnou analýzu, jak AGI může motivovat podniky, které jsou oprávněny rozhodnout se pro uplatňování pravidel této směrnice, aby financovaly své činnosti prostřednictvím vlastního kapitálu. | | Článek 69


  Zpráva o provádění a
  přezkum
  La Commission
  évalue le fonctionnement
  de la présente directive cinq ans après son entrée en vigueur
  Komise
  sdělí svá zjištění Evropskému parlamentu
  a
  Radě ve zprávě o provádění
  .
  Zpráva obsahuje analýzu všech následujících prvků:








  a) | dopad tohoto systému na daňové příjmy členských států; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 69

Přezkum

Komise pět let po vstupu této směrnice v platnost
  přezkoumá
  její
  uplatňování a podá Radě zprávu o jejím
  fungování.

Komise pět let po vstupu této směrnice v platnost
  posoudí
  její fungování.

Aniž je dotčen první pododstavec
  , Komise
  tři roky po vstupu této směrnice v platnost přezkoumá fungování článku 11
  a
  zváží úpravy definice a kalibrace AGI
  .
  Komise provede důkladnou analýzu, jak AGI může motivovat podniky, které jsou oprávněny rozhodnout se pro uplatňování pravidel této směrnice, aby financovaly své činnosti prostřednictvím vlastního kapitálu.

Článek 69

Zpráva o provádění a
  přezkum

La Commission
  évalue le fonctionnement
  de la présente directive cinq ans après son entrée en vigueur

Komise
  sdělí svá zjištění Evropskému parlamentu
  a
  Radě ve zprávě o provádění
  .
  Zpráva obsahuje analýzu všech následujících prvků:

a)

dopad tohoto systému na daňové příjmy členských států;

| b) | výhody a nevýhody tohoto systému pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

b)

výhody a nevýhody tohoto systému pro malé a střední podniky;

| c) | dopad na spravedlivý výběr daní mezi členskými státy; |
| --- | --- |

c)

dopad na spravedlivý výběr daní mezi členskými státy;

| d) | dopad na vnitřní trh jako celek se zvláštním ohledem na možné narušení hospodářské soutěže mezi společnostmi, které podléhají novým pravidlům stanoveným touto směrnicí; |
| --- | --- |

d)

dopad na vnitřní trh jako celek se zvláštním ohledem na možné narušení hospodářské soutěže mezi společnostmi, které podléhají novým pravidlům stanoveným touto směrnicí;

| e) | počet podniků, které v přechodném období spadají do oblasti působnosti.



  Komise deset let po vstupu této směrnice v platnost přezkoumá její uplatňování a podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jejím fungování. |
| --- | --- |

e)

počet podniků, které v přechodném období spadají do oblasti působnosti.

Komise sdělí svá zjištění členským státům, aby
  tato zjištění zohlednily
  při navrhování a provádění vnitrostátních
  systémech
  daně z příjmů právnických osob.

tato zjištění zohlednily

systémech

Komise sdělí
  ve zprávě
  svá zjištění
  Evropskému parlamentu a
  členským státům, aby
  je mohly zohlednit
  při navrhování a provádění vnitrostátních
  systémů
  daně z příjmu právnických osob;
  k této zprávě bude v případě potřeby připojen legislativní návrh na změnu této směrnice
  .

ve zprávě

Evropskému parlamentu a

je mohly zohlednit

systémů

k této zprávě bude v případě potřeby připojen legislativní návrh na změnu této směrnice

Pozměňovací návrh 76

Pozměňovací návrh 76

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 70 – odst. 1 – pododstavec 1

Čl. 70 – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nebytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince
  2018
  . Znění těchto ustanovení neprodleně sdělí Komisi. | | Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nebytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince
  2019
  . Znění těchto ustanovení neprodleně sdělí Komisi. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nebytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince
  2018
  . Znění těchto ustanovení neprodleně sdělí Komisi.

2018

Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nebytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince
  2019
  . Znění těchto ustanovení neprodleně sdělí Komisi.

2019

Pozměňovací návrh 77

Pozměňovací návrh 77

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 70 – odst. 1 – pododstavec 2

Čl. 70 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | | Pozměňovací návrh |
| --- | --- | --- |
| Členské státy budou tyto předpisy používat od 1. ledna
  2019
  . | | Členské státy budou tyto předpisy používat od 1. ledna
  2020
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Členské státy budou tyto předpisy používat od 1. ledna
  2019
  .

2019

Členské státy budou tyto předpisy používat od 1. ledna
  2020
  .

2020

---

(1)  Návrh směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob, COM(2011)0121 v konečném znění/2 ze dne 3. října 2011.

1

(2)  Návrh směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob, COM(2011)0121 v konečném znění/2 ze dne 3. října 2011.

2

(3)  
  Směrnice Rady (EU) 2016/1164 ze dne 12. července 2016, kterou se stanoví pravidla proti praktikám vyhýbání se daňovým povinnostem, které mají přímý vliv na fungování vnitřního trhu (Úř. věst. L 193, 19.7.2016, s. 1).

3

Směrnice Rady (EU) 2016/1164 ze dne 12. července 2016, kterou se stanoví pravidla proti praktikám vyhýbání se daňovým povinnostem, které mají přímý vliv na fungování vnitřního trhu (Úř. věst. L 193, 19.7.2016, s. 1).

(4)  
  Směrnice Rady 2011/16/EU ze dne 15. února 2011 o správní spolupráci v oblasti daní a o zrušení směrnice 77/799/EHS (Úř. věst. L 64, 11.3.2011, s. 1).

4

Směrnice Rady 2011/16/EU ze dne 15. února 2011 o správní spolupráci v oblasti daní a o zrušení směrnice 77/799/EHS (Úř. věst. L 64, 11.3.2011, s. 1).

---

| 10.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 162/217 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 162/217

---

P8_TA(2018)0089

Pokyny pro rozpočet na rok 2019 – oddíl III

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o obecných pokynech pro přípravu rozpočtu na rok 2019, oddíl III – Komise (2017/2286(BUD))

(2019/C 162/31)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (1),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (2),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (4),

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2018 (5) a na společná prohlášení dohodnutá mezi Parlamentem, Radou a Komisí, jež jsou k němu připojena, |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2018 (5) a na společná prohlášení dohodnutá mezi Parlamentem, Radou a Komisí, jež jsou k němu připojena,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 20. února 2018 o rozpočtových pokynech pro rok 2019 (06315/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 20. února 2018 o rozpočtových pokynech pro rok 2019 (06315/2018),

| — | s ohledem na článek 86a jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 86a jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0062/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0062/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že jednání o rozpočtu Unie na rok 2019, tj. o posledním rozpočtu v současném volebním období, budou probíhat souběžně s jednáním o příštím víceletém finančním rámci (VFR) a o reformě systému vlastních zdrojů EU; vzhledem k tomu, že rok 2019 bude šestým rokem VFR na období 2014–2020; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že jednání o rozpočtu Unie na rok 2019, tj. o posledním rozpočtu v současném volebním období, budou probíhat souběžně s jednáním o příštím víceletém finančním rámci (VFR) a o reformě systému vlastních zdrojů EU; vzhledem k tomu, že rok 2019 bude šestým rokem VFR na období 2014–2020;

| B. | vzhledem k tomu, že obě složky rozpočtového orgánu by se měly snažit dosáhnout v dohodovacím výboru ambiciózní a komplexní dohody o rozpočtu na rok 2019, a tím pozitivně ovlivnit souběžná jednání a umožnit dohodu o VFR na období po roce 2020 a o podobě vlastních zdrojů ještě před koncem tohoto volebního období; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že obě složky rozpočtového orgánu by se měly snažit dosáhnout v dohodovacím výboru ambiciózní a komplexní dohody o rozpočtu na rok 2019, a tím pozitivně ovlivnit souběžná jednání a umožnit dohodu o VFR na období po roce 2020 a o podobě vlastních zdrojů ještě před koncem tohoto volebního období;

| C. | vzhledem k tomu, že po dohodě z prosince 2017 o zahájení druhé fáze vyjednávání by neměl mít proces vystoupení Spojeného království z EU na rozpočet na rok 2019 bezprostřední dopad, neboť podle společné zprávy EU a Spojeného království (6) bude Spojené království přispívat do ročních rozpočtů Unie na roky 2019 a 2020 a účastnit se jejich plnění, jako kdyby bylo i nadále členským státem Unie; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že po dohodě z prosince 2017 o zahájení druhé fáze vyjednávání by neměl mít proces vystoupení Spojeného království z EU na rozpočet na rok 2019 bezprostřední dopad, neboť podle společné zprávy EU a Spojeného království (6) bude Spojené království přispívat do ročních rozpočtů Unie na roky 2019 a 2020 a účastnit se jejich plnění, jako kdyby bylo i nadále členským státem Unie;

| D. | vzhledem k tomu, že populistická a extremistická hnutí v členských státech šířila a přiživovala zavádějící informace o EU a jejím rozpočtu, což zdůraznilo, že je třeba zajistit kvalitnější a transparentnější informace; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že populistická a extremistická hnutí v členských státech šířila a přiživovala zavádějící informace o EU a jejím rozpočtu, což zdůraznilo, že je třeba zajistit kvalitnější a transparentnější informace;

| E. | vzhledem k tomu, že po letech, kdy občané vnímali řešení finanční, sociální a hospodářské krize negativně, umožňují zlepšující se hospodářské výhledy, které jsou výsledkem koordinovaného úsilí o nastartování hospodářské oživení v Evropě, velkorysejší rozpočtové plánování; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že po letech, kdy občané vnímali řešení finanční, sociální a hospodářské krize negativně, umožňují zlepšující se hospodářské výhledy, které jsou výsledkem koordinovaného úsilí o nastartování hospodářské oživení v Evropě, velkorysejší rozpočtové plánování;

| F. | vzhledem k tomu, že Rada si v posledních letech ve svých postojích opakovaně odporovala, když navrhovala nové politické priority pro EU, ale nejevila ochotu poskytnout nové finanční prostředky na jejich financování; vzhledem k tomu, že nové politické priority a nadcházející výzvy pro EU by měly být financovány z nových prostředků, a nikoli snížením prostředků pro stávající úspěšné programy; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Rada si v posledních letech ve svých postojích opakovaně odporovala, když navrhovala nové politické priority pro EU, ale nejevila ochotu poskytnout nové finanční prostředky na jejich financování; vzhledem k tomu, že nové politické priority a nadcházející výzvy pro EU by měly být financovány z nových prostředků, a nikoli snížením prostředků pro stávající úspěšné programy;

| G. | vzhledem k tomu, že s blížícím se koncem současného období finančního programování dosáhne provádění víceletých programů optimálního tempa, čímž se zvýší potřeba odpovídajících finančních zdrojů; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že s blížícím se koncem současného období finančního programování dosáhne provádění víceletých programů optimálního tempa, čímž se zvýší potřeba odpovídajících finančních zdrojů;

Reakce na výzvy, kterým čelí EU a očekávání občanů

| 1. | všímá si zotavování se z důsledků finanční, hospodářské a sociální krize posílené společným úsilím EU a členských států o dosažení růstu a vytváření pracovních míst, které musí být dále konsolidováno, aby se zajistily pozitivní dopady na každodenní život občanů EU, z nichž mnozí byli krizí po řadu let těžce postiženi; vyzývá, aby byla pozornost věnována především mladým lidem a lidem ohroženým chudobou nebo nezaměstnaností s cílem zajistit, aby pocítili příznivé dopady, a předejít tak tomu, aby se nadále zvětšovaly sociální a regionální nerovnosti; v této souvislosti zdůrazňuje, že je nicméně nutné zaměřit se na rozdílnou kapacitu regionů využívat výhod, které přináší zrychlující se růst; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že podle údajů Eurostatu a navzdory tomu, co tvrdí populisté, se občané EU vyjadřují o budoucnosti EU optimisticky; zdůrazňuje, že by Unie měla plnit své úkoly a povinnosti a činit více proto, aby zlepšila život svých občanů, a to jak v současnosti, tak i v budoucnu; měla by je ale také chránit před nekalým obchodem a nekalými hospodářskými praktikami na globálním trhu a současně jim pomáhat, aby mohli využívat výhod, které tento trh přináší; zdůrazňuje, že je nutné řešit výzvy spojené se změnou klimatu a mezinárodní bezpečnostní hrozby; je přesvědčen, že aby se tato očekávání naplnila a byly dodrženy příslušné závazky, musí EU v rámci svých pravomocí zlepšit výsledky své činnosti, aby podpořila vytváření udržitelného růstu a pracovních míst, dokázala snížit rozdíl v životních standardech mezi občany EU ve všech regionech a současně bezezbytku splnit cíle strategie EU 2020, cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje a Pařížskou dohodu; zdůrazňuje, že je nutné připravit evropskou ekonomiku a občany EU na příležitosti, které přináší digitalizace; domnívá se, že jednu z hlavních výzev pro rok 2019 také představuje řešení základních příčin migrace a odstranění různých druhů diskriminace, jako je diskriminace žen a osob LGBTI; |
| --- | --- |

2.

Příprava udržitelné budoucí a posílené solidarity v rámci Unie a mimo ni

Udržitelná budoucnost

| 3. | je přesvědčen, že by rozpočet EU na rok 2019 měl posílit veškeré příslušné nástroje k řešení nezaměstnanosti mladých lidí, zejména v regionech EU, které hospodářsky zaostávají, přičemž je nutné věnovat zvláštní pozornost zlepšení podnikatelských a odborných dovedností a mobility, uznávání kvalifikace na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy a podpoře růstu, konkurenceschopnosti, vytváření pracovních míst, investicí do infrastruktury, výzkumu a malých a středních podniků; zdůrazňuje, že nezaměstnanosti mladých lidí, která má velký sociální dopad, je jednou z největších výzev na evropské úrovni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je přesvědčen, že prioritami pro rozpočet EU na rok 2019 by měly být růst, inovace, konkurenceschopnost, bezpečnost, boj proti změně klimatu a přechod k energii z obnovitelných zdrojů a migrace; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podporuje rozšiřování příležitostí pro mladé lidi k účasti na solidárních činnostech; žádá rychlý rozjezd a důsledné provádění Evropského sboru solidarity, až bude v roce 2018 tato iniciativa podle plánů přijata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vítá skutečnost, že na důraznou žádost Parlamentu se na základě dohodovacího řízení o rozpočtu EU na rok 2018 rozhodlo, aby se původně navržená částka specificky přidělená pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI) zvýšila o 116,7 milionu EUR, čímž její celková výše v roce 2018 dosáhla 350 milionů EUR, poukazuje však na to, že je třeba zlepšit čerpání prostředků, které zaostává za možnostmi; nesouhlasí s interpretací Komise týkající se finančního plánu na rok 2018, kterou uvedla v technické aktualizaci finančního plánu 2019–2020 v návaznosti na přijetí rozpočtu na rok 2018, neboť považuje toto posílení za předsunutí prostředků v nadcházejících letech, a očekává, že Komise splní sliby, které dala Parlamentu na konci dohodovacího období v roce 2017; očekává, že se návrh rozpočtu na rok 2019 bude vyznačovat většími ambicemi v oblasti boje proti nezaměstnanosti mladých lidí a zajistí správnou rovnováhu mezi skutečným vývojem absorpční kapacity v této oblasti a politickou vůlí, aby se viditelně podpořilo řešení tohoto problému; připomíná závazek Komise navrhnout další navýšení prostředků pro iniciativu YEI prostřednictvím opravného rozpočtu, pokud absorpční kapacita iniciativy v roce 2018 takové navýšení umožní; trvá na tom, aby členské státy a Komise zajistily, že nabídky práce, vzdělávání nebo odborné přípravy budou odpovídat profilu účastníků a poptávce na trhu práce s cílem dosáhnout trvalého zaměstnání účastníků; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žádá Komisi, aby pro rok 2019 dala k dispozici finanční údaje o provádění YEI v rozčlenění podle podílu jednotlivých členských států a doplnila tak údaje o celkových nákladech, které jsou již nyní veřejně k dispozici; naléhavě vyzývá Komisi, aby zlepšila součinnost mezi YEI, Evropským sociálním fondem a státními rozpočty členských států, aby bylo zajištěno, že iniciativa YEI nebude náhradou za financování pro mladé lidi, kteří nemají zaměstnání, nestudují ani se neúčastní odborné přípravy, ze státních rozpočtů; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že program Erasmus+, který oslaví 30. výročí svého trvání, bude i nadále vůdčím programem, který napomáhá mobilitě mladých lidí a učí základní evropské hodnoty a společně s programy EU v oblasti kultury je vštěpuje mladým lidem, jak je ostatně patrné z toho, že počet žádost převyšuje dostupné finanční prostředky; je přesvědčen, že rozpočet programu Erasmus+ na rok 2019 je třeba ještě dále navýšit (přinejmenším zdvojnásobit), aby odpovídal počtu způsobilých žádostí, zejména žádostí týkajících se celoživotního učení; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je přesvědčen, že výzkum, konkurenceschopnost a MSP jsou klíčovými prioritami, které umožní hospodářský růst a vytváření pracovních míst; zdůrazňuje proto, že je důležité zajistit společnostem v EU, zvláště malým a středním podnikům, příznivé prostředí pro inovace, výzkum a investice, aby mohla být ekonomika EU na světové úrovni skutečně konkurenceschopná; zdůrazňuje, že je důležité navýšit rozpočet v okruhu 1a a zvýšit financování úspěšných programů, jako je Horizont 2020 a programy na podporu MSP, včetně programu EU pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME), který má mnohem více žadatelů než příjemců; zdůrazňuje, že při vytváření programů pro MSP je třeba pamatovat na to, že tyto podniky mají zvláštní požadavky a současně nízké administrativní zdroje; pokládá to za nutné vzhledem k tomu, že svět se rychle mění, že v něm vládne vysoce konkurenční prostředí a že digitalizace přinesla ve všech odvětvích hluboké změny; poukazuje na to, že k těmto prioritám přispívají také evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy); |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že investice do výzkumu a inovací jsou nezbytnou podmínkou k dosažení skutečné konkurenceschopnosti v EU; vyslovuje politování nad tím, že v důsledku znepokojivě nízké úspěšnosti žádostí získává financování EU méně kvalitních projektů v oblasti výzkumu a inovací; v této souvislosti zdůrazňuje, že je nutné zajistit přiměřenou úroveň prostředků pro Horizont 2020; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje potenciál pro hospodářský růst vyplývající z technologické transformace a žádá, aby rozpočet EU hrál odpovídající úlohu při podpoře digitalizace evropského průmyslu a prosazování digitálních dovedností a podnikání; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bere na vědomí, že malé a střední podniky jsou i nadále páteří evropského hospodářství a budou hrát rozhodující úlohu při vytváření pracovních míst a růstu v celé EU; v této souvislosti vyzývá k tomu, aby byly v roce 2019 navýšeny prostředky na program COSME s ohledem na jeho úspěch; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vítá rozšíření Evropského fondu pro strategické investice (EFSI), jehož garanční fond byl posílen a hraje klíčovou úlohu při zmenšování investiční mezery v EU; připomíná, že záruční fond EFSI byl částečně financován na úkor programu Horizont 2020 a Nástroje pro propojení Evropy (CEF), přičemž v obou případech jde o dlouhodobé na budoucnost orientované programy; zdůrazňuje, že Parlament dlouhodobě zastává postoj, že nové iniciativy musí být financovány z nových prostředků, a nikoli přesouváním prostředků z jiných částí rozpočtu, a že škoda způsobená stávajícím programům musí být napravena v rámci ročního rozpočtového procesu; opakuje, že škrty u těchto programů by měly být v co největší míře zrušeny; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že rozšířený EFSI by měl v roce 2019 učinit výrazný pokrok, pokud jde o lepší zeměpisné pokrytí, aby měly všechny regiony stejný prospěch z pákového efektu plynoucího ze záruky z rozpočtu EU; vyzývá členské státy, aby provedly strukturální reformy, které zlepší investiční prostředí a místní kapacity pro úspěšné poskytování podpory prostřednictvím EFSI ve všech regionech; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vítá, že se členské státy nedávno přihlásily k obnovené agendě EU v oblasti obrany, která má za cíl zvýšit jak „tvrdou“, tak i „měkkou“sílu, a má za to, že odpovídá obavám občanů v oblasti bezpečnosti vzhledem ke vzrůstající globální nestabilitě, kterou ještě zhoršují nové druhy hrozeb; podporuje nedávnou iniciativu Komise, aby byl zahájen Evropský program rozvoje obranného průmyslu (EDIDP) jako první fáze Evropského obranného fondu; žádá, aby byl EDIDP financován výlučně z nepřidělených rozpětí nebo ze zvláštních nástrojů, a nikoli přesuny prostředků ze stávajících programů; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že jednou z hlavních priorit EU musí zůstat zajištění vnitřní bezpečnosti, a vyzývá k navýšení finančních prostředků pro tuto rozvíjející se politiku; je přesvědčen, že EU musí více investovat do upevnění a ostrahy svých hranic, do prohlubování spolupráce mezi policejními orgány a vnitrostátními orgány a do boje proti terorismu, radikalizaci a organizované trestné činnosti, a to rozvojem adekvátních a moderních digitálních informačních systémů; zdůrazňuje v tomto ohledu úlohu Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) a nutnost poskytnout dostatek finančních prostředků agenturám v oblasti hranic, bezpečnosti a spravedlnosti; připomíná, že finanční příděl na tento nástroje se v roce 2018 výrazně snížil; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žádá navýšení finančních prostředků na boj proti radikalizaci, která vytváří podhoubí násilného extremismu v Unii; domnívá se, že tohoto cíle lze dosáhnout podporou integrace a potíráním diskriminace, rasismu, xenofobie, fundamentalismu, nenávistných slovních a písemných projevů; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vítá úlohu, kterou hraje Azylový, migrační a integrační fond (AMIF); žádá pro tento fond dostatečný rozpočet na rok 2019, aby mohl podporovat důstojné přijímání žadatelů o azyl v členských státech, spravedlivé strategie navracení, programy znovuusídlování, politiku legální migrace a prosazování účinné integrace státních příslušníků třetích zemí a řešení problému nelegální migrace; znovu zdůrazňuje, že je důležité, aby bylo k dispozici cílené financování k řešení základních příčin migrační a uprchlické krize; v této souvislosti zdůrazňuje, že rozpočet EU musí financovat opatření v zemích původu migrantů a v hostitelských zemích uprchlíků, mimo jiné i opatření zaměřená na odstranění chudoby, nezaměstnanost, výzvy v oblasti vzdělávání a hospodářství a na nestabilitu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá Komisi, aby předložila návrh zajišťující vyjádření finanční solidarity s oběťmi teroristických činů a jejich rodinami na evropské úrovni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | připomíná význam agentur EU, pokud jde uplatňování legislativních priorit EU, a tedy i plnění politických cílů EU, jako jsou cíle týkající se konkurenceschopnosti (zaměstnanost, udržitelný růst, energetická unie), migrace (azyl, řízení hranic), podpory základních práv (ochrana údajů) a bezpečnosti (kybernetická trestná činnost, drogy, podvody, praní peněz, terorismus, justiční spolupráce, policejní spolupráce, podpora informační systémů velkého rozsahu); očekává, že jednání o rozpočtu na rok 2019 povede k realistickému, přiměřenému operačnímu a administrativnímu financování agentur a jiných subjektů EU, které jim umožní plnit jejich povinnosti, včetně rostoucího počtu úkolů a zvyšující se pracovní zátěže; žádá o přidělení adekvátních zdrojů s cílem zajistit řádné zřízení a fungování Úřadu evropského veřejného žalobce; obecněji vyzývá k důkladnému posouzení strategického zájmu a úkolů všech agentur a možností seskupení agentur podle strategické povahy jejich úkolů a výsledků; znovu opakuje svůj postoj, že rok 2018 je posledním rokem pětiprocentního snižování stavu zaměstnanců a vytváření fondu pracovních míst určených k převodu; očekává, že počínaje rozpočtem na rok 2019 se Komise a Rada zdrží dalších škrtů prostředků agentur; |
| --- | --- |

20.

| 21. | domnívá se, že v době, kdy klíčoví aktéři, jako USA, nejsou ochotni provádět své závazky v oblasti boje proti změně klimatu vyplývající z Pařížské dohody, musí rozpočet na rok 2019 postavit EU do čela snah o řešení této výzvy, která je jednou z největších výzev naší generace, a to tím, že poskytne další finanční prostředky na iniciativy, jako jsou programy LIFE pro oblast klimatu, ECOPOTENTIAL nebo Clean Sky; zdůrazňuje, že by měly být související výdaje chápány spíše jako dlouhodobé investice nežli výdaje a že jak Evropský účetní dvůr, tak Rada pro hospodářské a finanční záležitosti došly k závěru, že EU neplní svůj cíl týkající se financování změny klimatu; vyzývá Komisi, aby plnila cíle Pařížské dohody a vlastní dlouhodobé cíle EU v oblasti klimatu tím, že bude plnit cílovou hodnotu 20 % výdajů do oblasti klimatu v současném VFR (2014–2020); v tomto ohledu zdůrazňuje, že příspěvek na rok 2019 by měl být výrazně vyšší než celková cílová výše, aby bylo možné vyrovnat nižší příděly během prvních let tohoto VFR, a že by měl být plně optimalizován mechanismus začleňování problematiky změny klimatu; |
| --- | --- |

21.

Posílená solidarita pro řešení sociálních, teritoriálních a globálních výzev

| 22. | je přesvědčen, že by rozpočet EU měl přispívat k úsilí členských států v oblastech, jako je nezaměstnanost a zdravotní péče, a to vyčleněním dostatečných finančních prostředků na programy, jejichž cílem je boj proti nerovnostem, zmírňování nejhorších forem chudoby, především v nejizolovanějších a nejzranitelnějších skupinách obyvatel, zejména pokud jde o děti, a umožnit občanům, aby získali nezbytné dovednosti, které jim umožní přizpůsobit se digitalizaci; |
| --- | --- |

22.

| 23. | trvá na tom, že je nutné více podporovat programy Unie, které přispívají k růstu a vytváření dlouhodobých kvalitních pracovních míst, zejména pro mladé lidi, a doplňují úsilí členských států o zabezpečení různorodých profesních kvalifikací namísto předčasné specializace jako prostředek ke zvýšení odolnosti a k umožnění sociální adaptace, který současně řeší problém poklesu obyvatelstva, nedostatku kvalifikované pracovní síly v určitých oborech a udržitelnosti sociálních systémů; poznamenává, že v odvětvích a/nebo regionech, jež jsou těmito problémy nejvíce postiženy nebo se staly mnohem zranitelnějšími, by se mohla jako užitečná ukázat specifická, konkrétním potřebám uzpůsobená opatření; |
| --- | --- |

23.

| 24. | připomíná výrazné stárnutí obyvatelstva a růst počtu těch, kteří potřebují zvláštní a specializovanou péči, což jsou zejména senioři; vyzývá Komisi, aby zavedla další podpůrná opatření k řešení demografických výzev, a znovu vyjadřuje podporu iniciativám, jako jsou vesničky pro osoby trpící demencí, ve kterých je potřebná péče poskytována již v raném stadiu nemoci; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je přesvědčen, že diskriminace související s pohlavím, zejména na trhu práce, se nejen neslučuje s hodnotami EU, ale je také vážnou překážkou hospodářskému růstu, neboť brání ženám v tom, aby se zapojily do smysluplného zaměstnání; zdůrazňuje, že zlepšení postavení žen má klíčový význam při vytváření inkluzivnější, spravedlivější a klidnější společnosti, jejíž růst je udržitelnější; očekává, že rozpočet na rok 2019 bude podporovat podnikání žen a podněcovat přístup žen k financování EU, například v rámci programů COSME a Horizont 2020, a že rozšíří politiku soudržnosti tak, aby podporovala další investice do vzdělávání, péče o děti a zdravotnické infrastruktury, a pomůže tak ženám sladit soukromý a profesní život; |
| --- | --- |

25.

| 26. | znovu vyjadřuje znepokojení nad prodlevami při provádění politiky soudržnosti, která je výrazem územní solidarity EU a její hlavní investiční politikou, nicméně si uvědomuje, že rok 2017 byl prvním rokem, kdy se urychlilo provádění programů ESIF, a očekává, že tento trend bude pokračovat i v letech 2018 a 2019; je přesvědčen, že by měly být poskytnuty prostředky na platby v dostatečné výši, aby mohlo provádění této politiky hladce pokračovat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | připomíná důležitý příspěvek, kterým Unie podpořila snahy o mír a usmíření v Irsku, zejména prostřednictvím programů PEACE a INTERREG, které se zaměřují na Severní Irsko a na hraniční okresy na jihu; žádá plné dodržování rámce již dříve přijatých závazků, jak je tomu v případě Velkopáteční dohody, pokud jde o právní stát a demokracii; vyzývá Komisi a členské státy, aby nadále podporovaly mírový proces prostřednictvím pokračujícího financování programu PEACE a souvisejících programů; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poukazuje na to, že společná zemědělská politika (SZP) je jedním ze stavebních kamenů evropské integrace, který zaručuje bezpečné a kvalitní potraviny pro evropské občany, řádně fungující jednotný zemědělský trh a udržitelnost venkovských oblastí po mnoho let; připomíná, že fondy SZP přispívají zejména k ziskovosti a stabilitě zemědělství EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá Komisi, aby i nadále podporovala zemědělce v celé Evropě, aby se dokázali vyrovnat s neočekávanou volatilitou trhů a zajišťovali dodávky bezpečných, vysoce kvalitních potravin; požaduje, aby byla věnována odpovídající pozornost drobným zemědělským hospodářstvím a drobnému rybolovu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnívá se, že ve společné rybářské politice musí hrát větší roli regionalizace a socioekonomické cíle a že musí být rozšířena oblast působnosti Evropského námořního a rybářského fondu; vyzývá Komisi, aby usnadnila přístup k financování a zjednodušila postupy pro jeho získání; vyjadřuje obzvláštní znepokojení nad možným negativním dopadem vystoupení Spojeného království z EU na rybolov, především u sousedních pobřežních členských států; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vítá návrh rozšířit oblast působnosti mechanismu civilní ochrany Unie a posílit jej; je toho názoru, že posílení mechanismu civilní ochrany má zcela zásadní význam pro to, aby dokázal rychleji a koherentněji reagovat v oblasti civilní ochrany na úrovni Unie, pokud jde o prevenci, připravenost a reakci na přírodní a člověkem způsobené katastrofy v Unii i mimo ni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | očekává, že při plnění rozpočtu budou posíleny probíhající procesy a opatření vzhledem k omezením zdrojů, která vyvstala, a požadavkům, aby na sebe EU vzala větší odpovědnosti, aby bylo zajištěno, že budou včas a nákladově efektivním způsobem splněny finanční závazky; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je přesvědčen, že agenturám, programům a politikám EU zapojeným do zvládání migračních toků a toků uprchlíků a do kontroly hranic nebo s nimi souvisejícím by měly být poskytnuty odpovídající finanční a lidské zdroje, aby se podařilo zvládnout současnou uprchlickou krizi, za kterou by měly převzít odpovědnost také členské státy v souladu se zásadou sdílení zátěže a Ženevskými úmluvami; je přesvědčen, že má-li EU nalézt dlouhodobé řešení, měla by také prokázat svou solidaritu navenek tím, že bude usilovat o nastolení podmínek pro mír a prosperitu v zemích původu, bude klást větší důraz na investice a rozvojové politiky, zejména prostřednictvím Evropského fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD), nástroje pro rozvojovou spolupráci (DCI) a evropského nástroje sousedství (ENI); uvědomuje si důležitost a jedinečnost rozvojové politiky, jejímiž prioritami jsou například vymýcení chudoby, vzdělávání, péče o zdraví a hospodářský rozvoj; zdůrazňuje, že je třeba podporovat činnosti a programy agentury UNRWA; zdůrazňuje, že jednou z podmínek zachování stability a prosperity v EU je její stabilní sousedství; vyzývá proto Komisi, aby zajistila, aby se prioritou staly investice do zemí v sousedství EU, aby se dostalo podpory úsilí o řešení hlavních problémů, s nimiž se tato oblast potýká – migrace, problémy s uprchlíky a vývoj v jižním sousedství a nestabilita ve východním sousedství – a které jsou zčásti důsledkem ruské zahraniční politiky, která není v souladu s mezinárodním právem a s demokratickými a lidskoprávními standardy; zdůrazňuje, že nové politické priority a budoucí výzvy EU, jako je bezpečnost a obrana, by měly být financovány čerstvými prostředky, a nikoli škrty ve stávajících politikách a programech, které jsou jak úspěšné, tak důležité, jako je rozvojová a humanitární pomoc a politika sousedství; dále zdůrazňuje, že bezpečnostní a rozvojové politiky se vzájemně ovlivňují a obě jsou důležitými podmínkami pro budování fungujícího státu, stejně jako fungující administrativní struktury bez korupce a minimální standardy v sociální, zdravotnické a ekonomické sféře; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opakuje svůj postoj, že satelitní rozpočtové mechanismy, jako jsou svěřenské fondy a další podobné nástroje, obcházejí rozpočtový proces, snižují transparentnost rozpočtového řízení a upírají Parlamentu právo provádět skutečnou kontrolu výdajů; proto se domnívá, že tyto vnější nástroje, které byly vytvořeny v posledních několika letech, musí být začleněny do rozpočtu Unie a že musí být nalezena alternativní řešení, která umožní Unii pohotově reagovat na mimořádné situace a situace po odeznění mimořádných událostí na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že nástroj předvstupní pomoci (IPA) by měl kromě dalších cílů v první řadě usnadňovat politické a hospodářské reformy v zemích v procesu rozšíření; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby ještě dále vyhodnocovala potřeby prostředků pro nástroj IPA ve svém návrhu rozpočtu na rok 2019, a to se zřetelem ke zhoršující se politické situaci v Turecku a k naléhavé potřebě řešit problém stále větší radikalizace v balkánských státech; |
| --- | --- |

35.

Očekávání spojená s rozpočtovým procesem pro rok 2019

| 36. | vyzývá Komisi, aby i nadále působila jako nestranný zprostředkovatel v každé jednotlivé fázi tohoto procesu a aby důsledně a přesně uskutečňovala rozhodnutí rozpočtového orgánu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vítá skutečnost, že v návaznosti na přezkum VFR v polovině období a zcela proti závěrům Rady ze dne 20. února 2018 o rozpočtových pokynech pro rok 2019 ukázal rozpočtový proces pro rok 2018, že je rozpočtový orgán schopen plně uplatňovat své výsadní pravomoci stanovit výši a určit obsah rozpočtu EU během ročního rozpočtového procesu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je přesvědčen, že Parlament jako složka rozpočtového orgánu přímo volená občany by měl naplňovat svou politickou úlohu a předkládat návrhy pilotních projektů a přípravných akcí vyjadřujících jeho politickou vizi do budoucna; v této souvislosti se zavazuje předložit soubor návrhů pilotních projektů a přípravných akcí vypracovaných v úzké spolupráci s každým ze svých výborů s cílem nalézt náležitou rovnováhu mezi politickou vůlí a technickou proveditelností v souladu s posouzením Komise; |
| --- | --- |

38.

| 39. | očekává, že jednání o rozpočtu na rok 2019 budou založena na sdílené politické ambici a solidaritě a budou mít na zřeteli přidanou hodnotu programů a politik EU; je přesvědčen, že tohoto cíle lze dosáhnout, pouze pokud se budou vyjednávající strany promptně vzájemně informovat o svých postojích, zahájí jednání v co nejdřívější fázi a budou mít vůli ke kompromisu; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a Účetnímu dvoru. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 105.

(5)  Úř. věst. L 57, 28.2.2018, s. 1.

(6)  Společná zpráva vyjednavačů Evropské unie a vlády Spojeného království ze dne 8. prosince 2017 o pokroku v první fázi jednání podle článku 50 Smlouvy o EU o spořádaném vystoupení Spojeného království z Evropské unie (TF50 (2017) 19 – Komise pro EU-27).

---