# Uradni list L 25/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 25 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6229. januar 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 25

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6229. januar 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/131 z dne 15. oktobra 2018 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Kraljevino Norveško in Republiko Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov | 1 |
| | * | Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko federacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Kraljevino Norveško in Republiko Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2019/132 z dne 28. januarja 2019 o izvajanju Uredbe (EU) št. 101/2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji | 12 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/133 z dne 28. januarja 2019 o spremembi Uredbe (EU) 2015/640 glede uvedbe novih dodatnih plovnostnih specifikacij | 14 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/134 z dne 21. januarja 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP (
  1
  ) | 19 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2019/135 z dne 28. januarja 2019 o spremembi Sklepa 2011/72/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom ob upoštevanju razmer v Tuniziji | 23 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/136 z dne 28. januarja 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v delovni skupini za vino, ustanovljeni s Sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko, glede obrazcev, ki se uporabljajo za potrdila za uvoz vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske v Evropsko unijo, in postopkov v zvezi s samopotrjevanjem | 25 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/137 z dne 23. januarja 2019 o izbiri ponudnikov omrežnih storitev za enotni vmesnik za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema (ESMIG) (ECB/2019/2) | 34 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2019/131 z dne 15. oktobra 2018 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Kraljevino Norveško in Republiko Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov

1

*

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko federacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Kraljevino Norveško in Republiko Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov

3

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2019/132 z dne 28. januarja 2019 o izvajanju Uredbe (EU) št. 101/2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji

12

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/133 z dne 28. januarja 2019 o spremembi Uredbe (EU) 2015/640 glede uvedbe novih dodatnih plovnostnih specifikacij

14

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2019/134 z dne 21. januarja 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP (
  1
  )

1

19

*

Sklep Sveta (SZVP) 2019/135 z dne 28. januarja 2019 o spremembi Sklepa 2011/72/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom ob upoštevanju razmer v Tuniziji

23

*

Sklep Sveta (EU) 2019/136 z dne 28. januarja 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v delovni skupini za vino, ustanovljeni s Sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko, glede obrazcev, ki se uporabljajo za potrdila za uvoz vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske v Evropsko unijo, in postopkov v zvezi s samopotrjevanjem

25

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/137 z dne 23. januarja 2019 o izbiri ponudnikov omrežnih storitev za enotni vmesnik za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema (ESMIG) (ECB/2019/2)

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 29.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/131

z dne 15. oktobra 2018

o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Kraljevino Norveško in Republiko Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(4) v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s točko (b) člena 41 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (2) se izdelki, pridobljeni na Norveškem, v Švici ali Turčiji, ki vsebujejo materiale, ki niso bili tam v celoti pridobljeni, štejejo za izdelke s poreklom iz države upravičenke, če so bili takšni materiali zadostno obdelani ali predelani v smislu člena 45 navedene delegirane uredbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s točko (b) člena 41 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (2) se izdelki, pridobljeni na Norveškem, v Švici ali Turčiji, ki vsebujejo materiale, ki niso bili tam v celoti pridobljeni, štejejo za izdelke s poreklom iz države upravičenke, če so bili takšni materiali zadostno obdelani ali predelani v smislu člena 45 navedene delegirane uredbe.

| (2) | V skladu s členom 54 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 se sistem kumulacije uporabi pod pogojem, da Švica po načelu vzajemnosti enako obravnava izdelke s poreklom iz držav upravičenk, ki vsebujejo materiale s poreklom iz Unije. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 54 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 se sistem kumulacije uporabi pod pogojem, da Švica po načelu vzajemnosti enako obravnava izdelke s poreklom iz držav upravičenk, ki vsebujejo materiale s poreklom iz Unije.

| (3) | V zvezi s Švico je bil ta sistem kumulacije na začetku vzpostavljen s sporazumom v obliki izmenjave pisem med Unijo in Švico. Navedena izmenjava pisem je bila izvedena 14. decembra 2000, po tem, ko jo je Svet potrdil s Sklepom 2001/101/ES (3). |
| --- | --- |

(3)

V zvezi s Švico je bil ta sistem kumulacije na začetku vzpostavljen s sporazumom v obliki izmenjave pisem med Unijo in Švico. Navedena izmenjava pisem je bila izvedena 14. decembra 2000, po tem, ko jo je Svet potrdil s Sklepom 2001/101/ES (3).

| (4) | Za zagotovitev uporabe pojma poreklo, ki ustreza pojmu iz pravil o poreklu v splošnem sistemu preferencialov (v nadaljnjem besedilu: GSP) Unije, je Švica spremenila svoja pravila o poreklu GSP. Zato je treba revidirati Sporazum v obliki izmenjave pisem med Unijo in Švico. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev uporabe pojma poreklo, ki ustreza pojmu iz pravil o poreklu v splošnem sistemu preferencialov (v nadaljnjem besedilu: GSP) Unije, je Švica spremenila svoja pravila o poreklu GSP. Zato je treba revidirati Sporazum v obliki izmenjave pisem med Unijo in Švico.

| (5) | Sistem vzajemnega priznavanja nadomestnih potrdil o poreklu obrazec A, ki ga uporabljajo Unija, Norveška in Švica, bi bilo treba še naprej ohraniti v revidirani izmenjavi pisem ter ga dati v pogojno uporabo Turčiji, da se olajša trgovina med Unijo, Norveško, Švico in Turčijo. |
| --- | --- |

(5)

Sistem vzajemnega priznavanja nadomestnih potrdil o poreklu obrazec A, ki ga uporabljajo Unija, Norveška in Švica, bi bilo treba še naprej ohraniti v revidirani izmenjavi pisem ter ga dati v pogojno uporabo Turčiji, da se olajša trgovina med Unijo, Norveško, Švico in Turčijo.

| (6) | Poleg tega pravila o poreklu v okviru GSP Unije, kot so bila prenovljena leta 2010, zagotavljajo izvajanje novega sistema za določitev dokazil o poreklu s strani registriranih izvoznikov, ki se bo uporabljal od 1. januarja 2017. V zvezi s tem je prav tako treba opraviti spremembe v izmenjavi pisem. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega pravila o poreklu v okviru GSP Unije, kot so bila prenovljena leta 2010, zagotavljajo izvajanje novega sistema za določitev dokazil o poreklu s strani registriranih izvoznikov, ki se bo uporabljal od 1. januarja 2017. V zvezi s tem je prav tako treba opraviti spremembe v izmenjavi pisem.

| (7) | Da se predvidi uporaba navedenega novega sistema in pravil, ki se nanašajo nanj, je Svet 8. marca 2012 Komisijo pooblastil za pogajanja s Švico o sporazumu v obliki izmenjave pisem o vzajemnem priznavanju nadomestnih potrdil o poreklu obrazec A ali nadomestnih navedb o poreklu ter o zagotavljanju, da se izdelki, ki vsebujejo sestavine s poreklom iz Norveške, Švice ali Turčije ob prihodu na carinsko območje Unije obravnavajo kot izdelki, ki vsebujejo sestavine s poreklom iz Unije. |
| --- | --- |

(7)

Da se predvidi uporaba navedenega novega sistema in pravil, ki se nanašajo nanj, je Svet 8. marca 2012 Komisijo pooblastil za pogajanja s Švico o sporazumu v obliki izmenjave pisem o vzajemnem priznavanju nadomestnih potrdil o poreklu obrazec A ali nadomestnih navedb o poreklu ter o zagotavljanju, da se izdelki, ki vsebujejo sestavine s poreklom iz Norveške, Švice ali Turčije ob prihodu na carinsko območje Unije obravnavajo kot izdelki, ki vsebujejo sestavine s poreklom iz Unije.

| (8) | Komisija je opravila pogajanja s Švico in sporazum je bil sprejet v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Kraljevino Norveško in Republiko Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je opravila pogajanja s Švico in sporazum je bil sprejet v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Kraljevino Norveško in Republiko Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (9) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(9)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Kraljevino Norveško in Republiko Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov se odobri v imenu Unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 18 Sporazuma (4).

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 15. oktobra 2018

Za Svet

Predsednica

E. KÖSTINGER

---

(1)  Odobritev še ni objavljena v Uradnem listu.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 2001/101/ES z dne 5. decembra 2000 o odobritvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Skupnostjo in vsako od držav EFTA, ki dodeljuje tarifne preferenciale po splošnem sistemu preferencialov (Norveška in Švica), o zagotavljanju, da se blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Norveške ali Švice ob prihodu na carinsko območje Skupnosti obravnava kot blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Skupnosti (vzajemni sporazum) (UL L 38, 8.2.2001, str. 24).

3

(4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

4

Uradnem listu Evropske unije

---

| 29.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/3

---

SPORAZUM

v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko federacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Kraljevino Norveško in Republiko Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov

A.   Pismo Unije

Pismo Unije

Spoštovani,

1.

| (a) | opredelitev pojma „izdelki s poreklom“, ki temelji na istih merilih; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev pojma „izdelki s poreklom“, ki temelji na istih merilih;

| (b) | določbe o regionalni kumulaciji porekla; |
| --- | --- |

(b)

določbe o regionalni kumulaciji porekla;

| (c) | določbe o uporabi kumulacije za materiale, ki so glede na pravila GSP o poreklu iz Unije, Švice, Norveške ali Turčije; |
| --- | --- |

(c)

določbe o uporabi kumulacije za materiale, ki so glede na pravila GSP o poreklu iz Unije, Švice, Norveške ali Turčije;

| (d) | določbe o splošno dovoljenem odstopanju za materiale brez porekla; |
| --- | --- |

(d)

določbe o splošno dovoljenem odstopanju za materiale brez porekla;

| (e) | določbe o nespreminjanju izdelkov iz države upravičenke; |
| --- | --- |

(e)

določbe o nespreminjanju izdelkov iz države upravičenke;

| (f) | določbe o izdajanju ali sestavljanju nadomestnih dokazil o poreklu; |
| --- | --- |

(f)

določbe o izdajanju ali sestavljanju nadomestnih dokazil o poreklu;

| (g) | zahteva po upravnem sodelovanju s pristojnimi organi v državah upravičenkah glede potrdil o poreklu. |
| --- | --- |

(g)

zahteva po upravnem sodelovanju s pristojnimi organi v državah upravičenkah glede potrdil o poreklu.

2.

Carinski organi držav članic Unije in Švice zagotovijo ustrezno medsebojno upravno sodelovanje, zlasti v namene naknadnega preverjanja potrdil o poreklu materialov, navedenih v prvem pododstavku. Uporabijo se določbe o upravnem sodelovanju iz Protokola št. 3 Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972.

Ta odstavek se ne uporabljajo za izdelke iz poglavij od 1 do 24 harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki ga sprejme organizacija, vzpostavljena s Konvencijo o ustanovitvi Sveta za carinsko sodelovanje, podpisano 15. decembra 1950 v Bruslju.

3.

Vsaka pogodbenica lahko v skladu s svojo zakonodajo oceni upravičenost preferencialne obravnave izdelkov, ki jih zajemajo nadomestna dokazila o poreklu.

4.

| (a) | nadomestna dokazila o poreklu se lahko izdajo ali sestavijo samo, če so bila prvotna dokazila o poreklu izdana ali sestavljena v skladu z veljavno zakonodajo Unije ali Švice; |
| --- | --- |

(a)

nadomestna dokazila o poreklu se lahko izdajo ali sestavijo samo, če so bila prvotna dokazila o poreklu izdana ali sestavljena v skladu z veljavno zakonodajo Unije ali Švice;

| (b) | samo če izdelki niso bili sproščeni v prosti promet v pogodbenici, se lahko dokazilo o poreklu ali nadomestilo dokazila o poreklu nadomesti z enim ali več dokazili o poreklu za namene pošiljanja vseh ali nekaterih izdelkov, zajetih v prvotnem dokazilu o poreklu, iz navedene pogodbenice v drugo pogodbenico; |
| --- | --- |

(b)

samo če izdelki niso bili sproščeni v prosti promet v pogodbenici, se lahko dokazilo o poreklu ali nadomestilo dokazila o poreklu nadomesti z enim ali več dokazili o poreklu za namene pošiljanja vseh ali nekaterih izdelkov, zajetih v prvotnem dokazilu o poreklu, iz navedene pogodbenice v drugo pogodbenico;

| (c) | izdelki ostanejo pod carinskim nadzorom v pogodbenici, ki prepošilja, in niso bili spremenjeni ali preoblikovani na kakršen koli način, niti niso bili na njih opravljeni nobeni postopki, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov („načelo nespreminjanja“); |
| --- | --- |

(c)

izdelki ostanejo pod carinskim nadzorom v pogodbenici, ki prepošilja, in niso bili spremenjeni ali preoblikovani na kakršen koli način, niti niso bili na njih opravljeni nobeni postopki, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov („načelo nespreminjanja“);

| (d) | kadar so izdelki pridobili status izdelka s poreklom z odstopanjem od pravil o poreklu, ki ga odobri pogodbenica, se nadomestna dokazila o poreklu ne izdajo ali sestavijo, če se izdelki prepošljejo drugi pogodbenici; |
| --- | --- |

(d)

kadar so izdelki pridobili status izdelka s poreklom z odstopanjem od pravil o poreklu, ki ga odobri pogodbenica, se nadomestna dokazila o poreklu ne izdajo ali sestavijo, če se izdelki prepošljejo drugi pogodbenici;

| (e) | nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, kadar so izdelki, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, pridobili status izdelka s poreklom z regionalno kumulacijo; |
| --- | --- |

(e)

nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, kadar so izdelki, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, pridobili status izdelka s poreklom z regionalno kumulacijo;

| (f) | nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, če pogodbenica, ki prepošilja, izdelkom, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, ni odobrila preferencialne obravnave. |
| --- | --- |

(f)

nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, če pogodbenica, ki prepošilja, izdelkom, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, ni odobrila preferencialne obravnave.

5.

| (a) | kadar se zdi, da obstajajo razlogi za dvom glede skladnosti z načelom nespreminjanja, lahko carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, od deklaranta zahtevajo, da predloži dokaze o skladnosti s tem načelom, in sicer v kateri koli obliki; |
| --- | --- |

(a)

kadar se zdi, da obstajajo razlogi za dvom glede skladnosti z načelom nespreminjanja, lahko carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, od deklaranta zahtevajo, da predloži dokaze o skladnosti s tem načelom, in sicer v kateri koli obliki;

| (b) | na zahtevo prepošiljatelja carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, potrdijo, da so bili izdelki v obdobju, ko so bili na ozemlju navedene pogodbenice, pod carinskim nadzorom in da carinski organi med njihovim skladiščenjem na ozemlju navedene pogodbenice niso izdali nobenega dovoljenja za spreminjanje ali preoblikovanje na kakršen koli način oziroma opravljanje postopkov, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo prepošiljatelja carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, potrdijo, da so bili izdelki v obdobju, ko so bili na ozemlju navedene pogodbenice, pod carinskim nadzorom in da carinski organi med njihovim skladiščenjem na ozemlju navedene pogodbenice niso izdali nobenega dovoljenja za spreminjanje ali preoblikovanje na kakršen koli način oziroma opravljanje postopkov, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov;

| (c) | kadar je nadomestno dokazilo nadomestno potrdilo, carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, ne zahtevajo potrdila o neposeganju v izdelek za obdobje, ko so izdelki bili v drugi pogodbenici. |
| --- | --- |

(c)

kadar je nadomestno dokazilo nadomestno potrdilo, carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, ne zahtevajo potrdila o neposeganju v izdelek za obdobje, ko so izdelki bili v drugi pogodbenici.

6.

| (a) | kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi upravičenki do sheme GSP Unije ali Švice, carinski organi držav članic Unije in Švice zagotovijo ustrezno medsebojno upravno sodelovanje, zlasti v namene naknadnega preverjanja zadevnih nadomestnih dokazil o poreklu. Na zahtevo pogodbenice, ki je končna namembna država, carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, začnejo in nato spremljajo postopek naknadnega preverjanja ustreznih prvotnih dokazil o poreklu; |
| --- | --- |

(a)

kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi upravičenki do sheme GSP Unije ali Švice, carinski organi držav članic Unije in Švice zagotovijo ustrezno medsebojno upravno sodelovanje, zlasti v namene naknadnega preverjanja zadevnih nadomestnih dokazil o poreklu. Na zahtevo pogodbenice, ki je končna namembna država, carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, začnejo in nato spremljajo postopek naknadnega preverjanja ustreznih prvotnih dokazil o poreklu;

| (b) | kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi, ki je izključna upravičenka do sheme GSP pogodbenice, ki je končna namembna država, navedena pogodbenica izvede postopek naknadnega preverjanja prvotnih dokazil o poreklu v sodelovanju z državo upravičenko. Carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, carinskim organom pogodbenice, ki je končna namembna država, zagotovijo prvotna dokazila o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, ali po potrebi kopije prvotnih dokazil o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, da se jim omogoči izvajanje postopka naknadnega preverjanja. |
| --- | --- |

(b)

kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi, ki je izključna upravičenka do sheme GSP pogodbenice, ki je končna namembna država, navedena pogodbenica izvede postopek naknadnega preverjanja prvotnih dokazil o poreklu v sodelovanju z državo upravičenko. Carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, carinskim organom pogodbenice, ki je končna namembna država, zagotovijo prvotna dokazila o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, ali po potrebi kopije prvotnih dokazil o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, da se jim omogoči izvajanje postopka naknadnega preverjanja.

7.

| (a) | zgornje desno polje vsakega nadomestnega potrdila navaja ime posredniške države prepošiljanja, v kateri je izdano; |
| --- | --- |

(a)

zgornje desno polje vsakega nadomestnega potrdila navaja ime posredniške države prepošiljanja, v kateri je izdano;

| (b) | polje 4 vsebuje besede „replacement certificate“ ali „certificat de remplacement“, kakor tudi datum izdaje prvotnega potrdila o poreklu obrazec A in njegovo zaporedno številko; |
| --- | --- |

(b)

polje 4 vsebuje besede „replacement certificate“ ali „certificat de remplacement“, kakor tudi datum izdaje prvotnega potrdila o poreklu obrazec A in njegovo zaporedno številko;

| (c) | se ime prepošiljatelja navede v polju 1; |
| --- | --- |

(c)

se ime prepošiljatelja navede v polju 1;

| (d) | se lahko ime končnega prejemnika navede v polju 2; |
| --- | --- |

(d)

se lahko ime končnega prejemnika navede v polju 2;

| (e) | so vsi podatki o preposlanih izdelkih, navedeni na prvotnem potrdilu, preneseni v polja 3 do 9; |
| --- | --- |

(e)

so vsi podatki o preposlanih izdelkih, navedeni na prvotnem potrdilu, preneseni v polja 3 do 9;

| (f) | se lahko sklicevanja na račun prepošiljatelja navedejo v polju 10; |
| --- | --- |

(f)

se lahko sklicevanja na račun prepošiljatelja navedejo v polju 10;

| (g) | carinski organ, ki je izdal nadomestno potrdilo, overi polje 11. Odgovornost organa je omejena na izdajo nadomestnega potrdila. Podatki o državi porekla in končni namembni državi v polju 12 se vzamejo iz prvotnega potrdila o poreklu obrazec A. To polje podpiše prepošiljatelj. Prepošiljatelj, ki v dobri veri podpiše to polje, ni odgovoren za točnost podatkov, navedenih v prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A; |
| --- | --- |

(g)

carinski organ, ki je izdal nadomestno potrdilo, overi polje 11. Odgovornost organa je omejena na izdajo nadomestnega potrdila. Podatki o državi porekla in končni namembni državi v polju 12 se vzamejo iz prvotnega potrdila o poreklu obrazec A. To polje podpiše prepošiljatelj. Prepošiljatelj, ki v dobri veri podpiše to polje, ni odgovoren za točnost podatkov, navedenih v prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A;

| (h) | carinski organ, zaprošen, da izda nadomestno potrdilo, na prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A zabeleži težo, število in naravo preposlanih izdelkov in navede zaporedne številke vsakega ustreznega nadomestnega potrdila. Zahtevek za nadomestno potrdilo, kakor tudi prvotno potrdilo o poreklu obrazec A, hrani najmanj tri leta; |
| --- | --- |

(h)

carinski organ, zaprošen, da izda nadomestno potrdilo, na prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A zabeleži težo, število in naravo preposlanih izdelkov in navede zaporedne številke vsakega ustreznega nadomestnega potrdila. Zahtevek za nadomestno potrdilo, kakor tudi prvotno potrdilo o poreklu obrazec A, hrani najmanj tri leta;

| (i) | nadomestna potrdila o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku. |
| --- | --- |

(i)

nadomestna potrdila o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku.

8.

| (a) | prepošiljatelj na vsaki nadomestni navedbi o poreklu navede naslednje:






  (1) | vse podatke o preposlanih izdelkih iz prvotnega dokazila o poreklu; |
| --- | --- | --- |

(a)

prepošiljatelj na vsaki nadomestni navedbi o poreklu navede naslednje:

(1)

vse podatke o preposlanih izdelkih iz prvotnega dokazila o poreklu;

| (2) | datum sestave prvotnega dokazila o poreklu; |
| --- | --- |

(2)

datum sestave prvotnega dokazila o poreklu;

| (3) | vse podatke na prvotnem dokazilu o poreklu, vključno z informacijami o kumulaciji, ki se uporablja za blago, zajeto v navedbi o poreklu; |
| --- | --- |

(3)

vse podatke na prvotnem dokazilu o poreklu, vključno z informacijami o kumulaciji, ki se uporablja za blago, zajeto v navedbi o poreklu;

| (4) | ime, naslov in številko registriranega izvoznika prepošiljatelja; |
| --- | --- |

(4)

ime, naslov in številko registriranega izvoznika prepošiljatelja;

| (5) | ime in naslov prejemnika v Uniji ali Švici; |
| --- | --- |

(5)

ime in naslov prejemnika v Uniji ali Švici;

| (6) | datum in kraj sestave navedbe o poreklu ali izdaje potrdila o poreklu; |
| --- | --- |

(6)

datum in kraj sestave navedbe o poreklu ali izdaje potrdila o poreklu;

| (b) | vsaka nadomestna navedba o poreklu se označi z „Replacement statement“ ali „Attestation de remplacement“; |
| --- | --- |

(b)

vsaka nadomestna navedba o poreklu se označi z „Replacement statement“ ali „Attestation de remplacement“;

| (c) | nadomestne navedbe o poreklu sestavijo prepošiljatelji, ki so registrirani v elektronskem sistemu za samopotrjevanje porekla za izvoznike, tj. sistemu registriranih izvoznikov (v nadaljnjem besedilu: sistem REX), ne glede na vrednost izdelkov s poreklom, ki so vsebovani v prvotni pošiljki; |
| --- | --- |

(c)

nadomestne navedbe o poreklu sestavijo prepošiljatelji, ki so registrirani v elektronskem sistemu za samopotrjevanje porekla za izvoznike, tj. sistemu registriranih izvoznikov (v nadaljnjem besedilu: sistem REX), ne glede na vrednost izdelkov s poreklom, ki so vsebovani v prvotni pošiljki;

| (d) | kadar se dokazilo o poreklu nadomesti, prepošiljatelj na prvotnem dokazilu o poreklu navede naslednje:






  (1) | datum sestave nadomestnih navedb o poreklu in količino blaga, ki je zajeta v nadomestnih navedbah o poreklu; |
| --- | --- | --- |

(d)

kadar se dokazilo o poreklu nadomesti, prepošiljatelj na prvotnem dokazilu o poreklu navede naslednje:

(1)

datum sestave nadomestnih navedb o poreklu in količino blaga, ki je zajeta v nadomestnih navedbah o poreklu;

| (2) | ime in naslov prepošiljatelja; |
| --- | --- |

(2)

ime in naslov prepošiljatelja;

| (3) | ime in naslov prejemnika ali prejemnikov v Uniji ali Švici; |
| --- | --- |

(3)

ime in naslov prejemnika ali prejemnikov v Uniji ali Švici;

| (e) | prvotna navedba o poreklu se označi z besedo „Replaced“ ali „Remplacé“; |
| --- | --- |

(e)

prvotna navedba o poreklu se označi z besedo „Replaced“ ali „Remplacé“;

| (f) | nadomestna navedba o poreklu je veljavna dvanajst mesecev od datuma sestave; |
| --- | --- |

(f)

nadomestna navedba o poreklu je veljavna dvanajst mesecev od datuma sestave;

| (g) | Nadomestne navedbe o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku. |
| --- | --- |

(g)

Nadomestne navedbe o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku.

9.

Prepošiljatelj hrani prvotna dokazila o poreklu in kopije nadomestnih dokazil o poreklu najmanj tri leta od konca koledarskega leta, v katerem so bila nadomestna dokazila o poreklu izdana ali sestavljena.

10.

Pogodbenici se strinjata, da si delita stroške sistema REX v skladu z načini sodelovanja, ki jih določijo pristojni organi pogodbenic.

11.

Vsa razhajanja med pogodbenicama pri razlagi ali uporabi tega sporazuma se rešujejo izključno z dvostranskimi pogajanji med pogodbenicama. Če bi razhajanja lahko vplivala na interese Norveške in/ali Turčije, se z njima opravijo posvetovanja.

12.

Pogodbenici lahko ta sporazum kadar koli spremenita z medsebojnim sporazumom v pisni obliki. Obe pogodbenici začneta posvetovanja o morebitnih spremembah k temu sporazumu na zahtevo ene od pogodbenic. Če bi spremembe lahko vplivale na interese Norveške in/ali Turčije, se z njima opravijo posvetovanja. Takšne spremembe začnejo veljati na skupno dogovorjeni datum, potem ko sta pogodbenici druga drugo obvestili o izpolnitvi svojih zadevnih notranjih zahtev.

13.

V primeru resnih pomislekov glede pravilnega delovanja tega sporazuma lahko katera koli pogodbenica začasno opusti njegovo uporabo, če je o tem tri mesece vnaprej pisno obvestila drugo pogodbenico.

14.

Ta sporazum lahko prekine katera koli od pogodbenic, če je o tem tri mesece vnaprej pisno obvestila drugo pogodbenico.

15.

Prvi pododstavek odstavka 2 se uporablja za materiale s poreklom iz Norveške samo, če sta pogodbenici sklenili podoben sporazum z Norveško in se medsebojno obvestili o izpolnitvi tega pogoja.

16.

Prvi pododstavek odstavka 2 se uporablja za materiale s poreklom iz Turčije (1) samo, če sta pogodbenici sklenili podoben sporazum s Turčijo in se medsebojno obvestili o izpolnitvi tega pogoja.

17.

Od začetka veljavnosti Sporazuma med Švico in Turčijo lahko vsaka pogodbenica v skladu s prvim pododstavkom odstavka 2 tega sporazuma in ob upoštevanju vzajemnosti s Turčijo določi, da se lahko nadomestna dokazila o poreklu za izdelke, ki vsebujejo materiale s poreklom iz Turčije, ki so bili obdelani v okviru dvostranske kumulacije v državah upravičenkah do GSP, izdajo ali sestavijo v pogodbenicah.

18.

Ta sporazum začne veljati na skupno dogovorjeni datum, ko sta se Unija in Švica vzajemno obvestili o zaključku zahtevanih notranjih postopkov sprejetja. Od tega datuma nadomesti Sporazum v obliki izmenjave pisem med Skupnostjo in vsako od držav EFTA, ki dodeljuje tarifne preferenciale po splošnem sistemu preferencialov (Norveška in Švica), o zagotavljanju, da se blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Norveške ali Švice ob prihodu na carinsko območje Skupnosti obravnava kot blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Skupnosti, podpisan 14. decembra 2000 (2).

Vljudno vas prosim, da vaša vlada potrdi, da se strinja z zgoraj navedenim.

Če je navedeno sprejemljivo za vašo vlado, predlagam, da to pismo in vaša potrditev skupaj sestavljata Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo.

S spoštovanjem,

Съставено в Брюксел на

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Sastavljeno u Bruxellesu

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

Întocmit la Bruxelles,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Image 1

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 2

B.   Pismo Švicarske konfederacije

Pismo Švicarske konfederacije

Spoštovani,

v čast mi je potrditi prejem vašega pisma z današnjim datumom, ki se glasi:

| „1. | Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Švicarska konfederacija (v nadaljnjem besedilu: Švica) kot pogodbenici tega sporazuma potrjujeta, da za namene splošnega sistema preferencialov (GSP) uporabljata podobna pravila o poreklu, ki temeljijo na naslednjih splošnih načelih:






  (a) | opredelitev pojma „izdelki s poreklom“, ki temelji na istih merilih; |
| --- | --- | --- |

„1.

(a)

opredelitev pojma „izdelki s poreklom“, ki temelji na istih merilih;

| (b) | določbe o regionalni kumulaciji porekla; |
| --- | --- |

(b)

določbe o regionalni kumulaciji porekla;

| (c) | določbe o uporabi kumulacije za materiale, ki so glede na pravila GSP o poreklu iz Unije, Švice, Norveške ali Turčije; |
| --- | --- |

(c)

določbe o uporabi kumulacije za materiale, ki so glede na pravila GSP o poreklu iz Unije, Švice, Norveške ali Turčije;

| (d) | določbe o splošno dovoljenem odstopanju za materiale brez porekla; |
| --- | --- |

(d)

določbe o splošno dovoljenem odstopanju za materiale brez porekla;

| (e) | določbe o nespreminjanju izdelkov iz države upravičenke; |
| --- | --- |

(e)

določbe o nespreminjanju izdelkov iz države upravičenke;

| (f) | določbe o izdajanju ali sestavljanju nadomestnih dokazil o poreklu; |
| --- | --- |

(f)

določbe o izdajanju ali sestavljanju nadomestnih dokazil o poreklu;

| (g) | zahteva po upravnem sodelovanju s pristojnimi organi v državah upravičenkah glede potrdil o poreklu. |
| --- | --- |

(g)

zahteva po upravnem sodelovanju s pristojnimi organi v državah upravičenkah glede potrdil o poreklu.

| 2. | Unija in Švica priznavata, da materiali s poreklom iz Unije, Švice, Norveške ali Turčije v smislu njunih zadevnih pravil GSP o poreklu pridobijo poreklo iz države upravičenke do sheme GSP katere koli od pogodbenic, če tam opravljena obdelava in predelava presega obdelavo ali predelavo, ki se šteje za nezadostno za pridobitev statusa izdelkov s poreklom. Ta pododstavek se uporablja za materiale s poreklom iz Norveške in Turčije, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 15 oziroma 16.
  Carinski organi držav članic Unije in Švice zagotovijo ustrezno medsebojno upravno sodelovanje, zlasti v namene naknadnega preverjanja potrdil o poreklu materialov, navedenih v prvem pododstavku. Uporabijo se določbe o upravnem sodelovanju iz Protokola št. 3 Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972.
  Ta odstavek se ne uporabljajo za izdelke iz poglavij od 1 do 24 harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki ga sprejme organizacija, vzpostavljena s Konvencijo o ustanovitvi Sveta za carinsko sodelovanje, podpisano 15. decembra 1950 v Bruslju. |
| --- | --- |

2.

Carinski organi držav članic Unije in Švice zagotovijo ustrezno medsebojno upravno sodelovanje, zlasti v namene naknadnega preverjanja potrdil o poreklu materialov, navedenih v prvem pododstavku. Uporabijo se določbe o upravnem sodelovanju iz Protokola št. 3 Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972.

Ta odstavek se ne uporabljajo za izdelke iz poglavij od 1 do 24 harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki ga sprejme organizacija, vzpostavljena s Konvencijo o ustanovitvi Sveta za carinsko sodelovanje, podpisano 15. decembra 1950 v Bruslju.

| 3. | Unija in Švica se zavezujeta, da bosta sprejeli nadomestna dokazila o poreklu v obliki nadomestnih potrdil o poreklu obrazec A (v nadaljnjem besedilu: nadomestna potrdila), ki jih izdajo carinski organi druge pogodbenice, in nadomestne navedbe o poreklu, ki jih izdajo prepošiljatelji druge pogodbenice, registrirani za ta namen.
  Vsaka pogodbenica lahko v skladu s svojo zakonodajo oceni upravičenost preferencialne obravnave izdelkov, ki jih zajemajo nadomestna dokazila o poreklu. |
| --- | --- |

3.

Vsaka pogodbenica lahko v skladu s svojo zakonodajo oceni upravičenost preferencialne obravnave izdelkov, ki jih zajemajo nadomestna dokazila o poreklu.

| 4. | Vsaka pogodbenica pred izdajo ali sestavo nadomestnega dokazila o poreklu zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | nadomestna dokazila o poreklu se lahko izdajo ali sestavijo samo, če so bila prvotna dokazila o poreklu izdana ali sestavljena v skladu z veljavno zakonodajo Unije ali Švice; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

nadomestna dokazila o poreklu se lahko izdajo ali sestavijo samo, če so bila prvotna dokazila o poreklu izdana ali sestavljena v skladu z veljavno zakonodajo Unije ali Švice;

| (b) | samo če izdelki niso bili sproščeni v prosti promet v pogodbenici, se lahko dokazilo o poreklu ali nadomestilo dokazila o poreklu nadomesti z enim ali več dokazili o poreklu za namene pošiljanja vseh ali nekaterih izdelkov, zajetih v prvotnem dokazilu o poreklu, iz navedene pogodbenice v drugo pogodbenico; |
| --- | --- |

(b)

samo če izdelki niso bili sproščeni v prosti promet v pogodbenici, se lahko dokazilo o poreklu ali nadomestilo dokazila o poreklu nadomesti z enim ali več dokazili o poreklu za namene pošiljanja vseh ali nekaterih izdelkov, zajetih v prvotnem dokazilu o poreklu, iz navedene pogodbenice v drugo pogodbenico;

| (c) | izdelki ostanejo pod carinskim nadzorom v pogodbenici, ki prepošilja, in niso bili spremenjeni ali preoblikovani na kakršen koli način, niti niso bili na njih opravljeni nobeni postopki, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov („načelo nespreminjanja“); |
| --- | --- |

(c)

izdelki ostanejo pod carinskim nadzorom v pogodbenici, ki prepošilja, in niso bili spremenjeni ali preoblikovani na kakršen koli način, niti niso bili na njih opravljeni nobeni postopki, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov („načelo nespreminjanja“);

| (d) | kadar so izdelki pridobili status izdelka s poreklom z odstopanjem od pravil o poreklu, ki ga odobri pogodbenica, se nadomestna dokazila o poreklu ne izdajo ali sestavijo, če se izdelki prepošljejo drugi pogodbenici; |
| --- | --- |

(d)

kadar so izdelki pridobili status izdelka s poreklom z odstopanjem od pravil o poreklu, ki ga odobri pogodbenica, se nadomestna dokazila o poreklu ne izdajo ali sestavijo, če se izdelki prepošljejo drugi pogodbenici;

| (e) | nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, kadar so izdelki, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, pridobili status izdelka s poreklom z regionalno kumulacijo; |
| --- | --- |

(e)

nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, kadar so izdelki, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, pridobili status izdelka s poreklom z regionalno kumulacijo;

| (f) | nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, če pogodbenica, ki prepošilja, izdelkom, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, ni odobrila preferencialne obravnave. |
| --- | --- |

(f)

nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, če pogodbenica, ki prepošilja, izdelkom, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, ni odobrila preferencialne obravnave.

| 5. | Za namene točke (c) pododstavka 4 velja naslednje:






  (a) | kadar se zdi, da obstajajo razlogi za dvom glede skladnosti z načelom nespreminjanja, lahko carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, od deklaranta zahtevajo, da predloži dokaze o skladnosti s tem načelom, in sicer v kateri koli obliki; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

kadar se zdi, da obstajajo razlogi za dvom glede skladnosti z načelom nespreminjanja, lahko carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, od deklaranta zahtevajo, da predloži dokaze o skladnosti s tem načelom, in sicer v kateri koli obliki;

| (b) | na zahtevo prepošiljatelja carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, potrdijo, da so bili izdelki v obdobju, ko so bili na ozemlju navedene pogodbenice, pod carinskim nadzorom in da carinski organi med njihovim skladiščenjem na ozemlju navedene pogodbenice niso izdali nobenega dovoljenja za spreminjanje ali preoblikovanje na kakršen koli način oziroma opravljanje postopkov, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo prepošiljatelja carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, potrdijo, da so bili izdelki v obdobju, ko so bili na ozemlju navedene pogodbenice, pod carinskim nadzorom in da carinski organi med njihovim skladiščenjem na ozemlju navedene pogodbenice niso izdali nobenega dovoljenja za spreminjanje ali preoblikovanje na kakršen koli način oziroma opravljanje postopkov, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov;

| (c) | kadar je nadomestno dokazilo nadomestno potrdilo, carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, ne zahtevajo potrdila o neposeganju v izdelek za obdobje, ko so izdelki bili v drugi pogodbenici. |
| --- | --- |

(c)

kadar je nadomestno dokazilo nadomestno potrdilo, carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, ne zahtevajo potrdila o neposeganju v izdelek za obdobje, ko so izdelki bili v drugi pogodbenici.

| 6. | Vsaka pogodbenica zagotovi, da:






  (a) | kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi upravičenki do sheme GSP Unije ali Švice, carinski organi držav članic Unije in Švice zagotovijo ustrezno medsebojno upravno sodelovanje, zlasti v namene naknadnega preverjanja zadevnih nadomestnih dokazil o poreklu. Na zahtevo pogodbenice, ki je končna namembna država, carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, začnejo in nato spremljajo postopek naknadnega preverjanja ustreznih prvotnih dokazil o poreklu; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi upravičenki do sheme GSP Unije ali Švice, carinski organi držav članic Unije in Švice zagotovijo ustrezno medsebojno upravno sodelovanje, zlasti v namene naknadnega preverjanja zadevnih nadomestnih dokazil o poreklu. Na zahtevo pogodbenice, ki je končna namembna država, carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, začnejo in nato spremljajo postopek naknadnega preverjanja ustreznih prvotnih dokazil o poreklu;

| (b) | kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi, ki je izključna upravičenka do sheme GSP pogodbenice, ki je končna namembna država, navedena pogodbenica izvede postopek naknadnega preverjanja prvotnih dokazil o poreklu v sodelovanju z državo upravičenko. Carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, carinskim organom pogodbenice, ki je končna namembna država, zagotovijo prvotna dokazila o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, ali po potrebi kopije prvotnih dokazil o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, da se jim omogoči izvajanje postopka naknadnega preverjanja. |
| --- | --- |

(b)

kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi, ki je izključna upravičenka do sheme GSP pogodbenice, ki je končna namembna država, navedena pogodbenica izvede postopek naknadnega preverjanja prvotnih dokazil o poreklu v sodelovanju z državo upravičenko. Carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, carinskim organom pogodbenice, ki je končna namembna država, zagotovijo prvotna dokazila o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, ali po potrebi kopije prvotnih dokazil o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, da se jim omogoči izvajanje postopka naknadnega preverjanja.

| 7. | Vsaka pogodbenica zagotovi, da:






  (a) | zgornje desno polje vsakega nadomestnega potrdila navaja ime posredniške države prepošiljanja, v kateri je izdano; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

zgornje desno polje vsakega nadomestnega potrdila navaja ime posredniške države prepošiljanja, v kateri je izdano;

| (b) | polje 4 vsebuje besede „replacement certificate“ ali „certificat de remplacement“, kakor tudi datum izdaje prvotnega potrdila o poreklu obrazec A in njegovo zaporedno številko; |
| --- | --- |

(b)

polje 4 vsebuje besede „replacement certificate“ ali „certificat de remplacement“, kakor tudi datum izdaje prvotnega potrdila o poreklu obrazec A in njegovo zaporedno številko;

| (c) | se ime prepošiljatelja navede v polju 1; |
| --- | --- |

(c)

se ime prepošiljatelja navede v polju 1;

| (d) | se lahko ime končnega prejemnika navede v polju 2; |
| --- | --- |

(d)

se lahko ime končnega prejemnika navede v polju 2;

| (e) | so vsi podatki o preposlanih izdelkih, navedeni na prvotnem potrdilu, preneseni v polja 3 do 9; |
| --- | --- |

(e)

so vsi podatki o preposlanih izdelkih, navedeni na prvotnem potrdilu, preneseni v polja 3 do 9;

| (f) | se lahko sklicevanja na račun prepošiljatelja navedejo v polju 10; |
| --- | --- |

(f)

se lahko sklicevanja na račun prepošiljatelja navedejo v polju 10;

| (g) | carinski organ, ki je izdal nadomestno potrdilo, overi polje 11. Odgovornost organa je omejena na izdajo nadomestnega potrdila. Podatki o državi porekla in končni namembni državi v polju 12 se vzamejo iz prvotnega potrdila o poreklu obrazec A. To polje podpiše prepošiljatelj. Prepošiljatelj, ki v dobri veri podpiše to polje, ni odgovoren za točnost podatkov, navedenih v prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A; |
| --- | --- |

(g)

carinski organ, ki je izdal nadomestno potrdilo, overi polje 11. Odgovornost organa je omejena na izdajo nadomestnega potrdila. Podatki o državi porekla in končni namembni državi v polju 12 se vzamejo iz prvotnega potrdila o poreklu obrazec A. To polje podpiše prepošiljatelj. Prepošiljatelj, ki v dobri veri podpiše to polje, ni odgovoren za točnost podatkov, navedenih v prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A;

| (h) | carinski organ, zaprošen, da izda nadomestno potrdilo, na prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A zabeleži težo, število in naravo preposlanih izdelkov in navede zaporedne številke vsakega ustreznega nadomestnega potrdila. Zahtevek za nadomestno potrdilo, kakor tudi prvotno potrdilo o poreklu obrazec A, hrani najmanj tri leta; |
| --- | --- |

(h)

carinski organ, zaprošen, da izda nadomestno potrdilo, na prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A zabeleži težo, število in naravo preposlanih izdelkov in navede zaporedne številke vsakega ustreznega nadomestnega potrdila. Zahtevek za nadomestno potrdilo, kakor tudi prvotno potrdilo o poreklu obrazec A, hrani najmanj tri leta;

| (i) | nadomestna potrdila o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku. |
| --- | --- |

(i)

nadomestna potrdila o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku.

| 8. | Vsaka pogodbenica zagotovi, da:






  (a) | prepošiljatelj na vsaki nadomestni navedbi o poreklu navede naslednje:






  (1) | vse podatke o preposlanih izdelkih iz prvotnega dokazila o poreklu; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

(a)

prepošiljatelj na vsaki nadomestni navedbi o poreklu navede naslednje:

(1)

vse podatke o preposlanih izdelkih iz prvotnega dokazila o poreklu;

| (2) | datum sestave prvotnega dokazila o poreklu; |
| --- | --- |

(2)

datum sestave prvotnega dokazila o poreklu;

| (3) | vse podatke na prvotnem dokazilu o poreklu, vključno z informacijami o kumulaciji, ki se uporablja za blago, zajeto v navedbi o poreklu; |
| --- | --- |

(3)

vse podatke na prvotnem dokazilu o poreklu, vključno z informacijami o kumulaciji, ki se uporablja za blago, zajeto v navedbi o poreklu;

| (4) | ime, naslov in številko registriranega izvoznika prepošiljatelja; |
| --- | --- |

(4)

ime, naslov in številko registriranega izvoznika prepošiljatelja;

| (5) | ime in naslov prejemnika v Uniji ali Švici; |
| --- | --- |

(5)

ime in naslov prejemnika v Uniji ali Švici;

| (6) | datum in kraj sestave navedbe o poreklu ali izdaje potrdila o poreklu; |
| --- | --- |

(6)

datum in kraj sestave navedbe o poreklu ali izdaje potrdila o poreklu;

| (b) | vsaka nadomestna navedba o poreklu se označi z „Replacement statement“ ali „Attestation de remplacement“; |
| --- | --- |

(b)

vsaka nadomestna navedba o poreklu se označi z „Replacement statement“ ali „Attestation de remplacement“;

| (c) | nadomestne navedbe o poreklu sestavijo prepošiljatelji, ki so registrirani v elektronskem sistemu za samopotrjevanje porekla za izvoznike, tj. sistemu registriranih izvoznikov (v nadaljnjem besedilu: sistem REX), ne glede na vrednost izdelkov s poreklom, ki so vsebovani v prvotni pošiljki; |
| --- | --- |

(c)

nadomestne navedbe o poreklu sestavijo prepošiljatelji, ki so registrirani v elektronskem sistemu za samopotrjevanje porekla za izvoznike, tj. sistemu registriranih izvoznikov (v nadaljnjem besedilu: sistem REX), ne glede na vrednost izdelkov s poreklom, ki so vsebovani v prvotni pošiljki;

| (d) | kadar se dokazilo o poreklu nadomesti, prepošiljatelj na prvotnem dokazilu o poreklu navede naslednje:






  (1) | datum sestave nadomestnih navedb o poreklu in količino blaga, ki je zajeta v nadomestnih navedbah o poreklu; |
| --- | --- | --- |

(d)

kadar se dokazilo o poreklu nadomesti, prepošiljatelj na prvotnem dokazilu o poreklu navede naslednje:

(1)

datum sestave nadomestnih navedb o poreklu in količino blaga, ki je zajeta v nadomestnih navedbah o poreklu;

| (2) | ime in naslov prepošiljatelja; |
| --- | --- |

(2)

ime in naslov prepošiljatelja;

| (3) | ime in naslov prejemnika ali prejemnikov v Uniji ali Švici; |
| --- | --- |

(3)

ime in naslov prejemnika ali prejemnikov v Uniji ali Švici;

| (e) | prvotna navedba o poreklu se označi z besedo „Replaced“ ali „Remplacé“; |
| --- | --- |

(e)

prvotna navedba o poreklu se označi z besedo „Replaced“ ali „Remplacé“;

| (f) | nadomestna navedba o poreklu je veljavna dvanajst mesecev od datuma sestave; |
| --- | --- |

(f)

nadomestna navedba o poreklu je veljavna dvanajst mesecev od datuma sestave;

| (g) | nadomestne navedbe o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku. |
| --- | --- |

(g)

nadomestne navedbe o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku.

| 9. | Prepošiljatelj hrani prvotna dokazila o poreklu in kopije nadomestnih dokazil o poreklu najmanj tri leta od konca koledarskega leta, v katerem so bila nadomestna dokazila o poreklu izdana ali sestavljena. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pogodbenici se strinjata, da si delita stroške sistema REX v skladu z načini sodelovanja, ki jih določijo pristojni organi pogodbenic. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vsa razhajanja med pogodbenicama pri razlagi ali uporabi tega sporazuma se rešujejo izključno z dvostranskimi pogajanji med pogodbenicama. Če bi razhajanja lahko vplivala na interese Norveške in/ali Turčije, se z njima opravijo posvetovanja. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pogodbenici lahko ta sporazum kadar koli spremenita z medsebojnim sporazumom v pisni obliki. Obe pogodbenici začneta posvetovanja o morebitnih spremembah k temu sporazumu na zahtevo ene od pogodbenic. Če bi spremembe lahko vplivale na interese Norveške in/ali Turčije, se z njima opravijo posvetovanja. Takšne spremembe začnejo veljati na skupno dogovorjeni datum, potem ko sta pogodbenici druga drugo obvestili o izpolnitvi svojih zadevnih notranjih zahtev. |
| --- | --- |

12.

| 13. | V primeru resnih pomislekov glede pravilnega delovanja tega sporazuma lahko katera koli pogodbenica začasno opusti njegovo uporabo, če je o tem tri mesece vnaprej pisno obvestila drugo pogodbenico. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ta sporazum lahko prekine katera koli od pogodbenic, če je o tem tri mesece vnaprej pisno obvestila drugo pogodbenico. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Prvi pododstavek odstavka 2 se uporablja za materiale s poreklom iz Norveške samo, če sta pogodbenici sklenili podoben sporazum z Norveško in se medsebojno obvestili o izpolnitvi tega pogoja. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Prvi pododstavek odstavka 2 se uporablja za materiale s poreklom iz Turčije (3) samo, če sta pogodbenici sklenili podoben sporazum s Turčijo in se medsebojno obvestili o izpolnitvi tega pogoja. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Od začetka veljavnosti Sporazuma med Švico in Turčijo lahko vsaka pogodbenica v skladu s prvim pododstavkom odstavka 2 tega sporazuma in ob upoštevanju vzajemnosti s Turčijo določi, da se lahko nadomestna dokazila o poreklu za izdelke, ki vsebujejo materiale s poreklom iz Turčije, ki so bili obdelani v okviru dvostranske kumulacije v državah upravičenkah do GSP, izdajo ali sestavijo v pogodbenicah. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ta sporazum začne veljati na skupno dogovorjeni datum, ko sta se Unija in Švica vzajemno obvestili o zaključku zahtevanih notranjih postopkov sprejetja. Od tega datuma nadomesti Sporazum v obliki izmenjave pisem med Skupnostjo in vsako od držav EFTA, ki dodeljuje tarifne preferenciale po splošnem sistemu preferencialov (Norveška in Švica), o zagotavljanju, da se blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Norveške ali Švice ob prihodu na carinsko območje Skupnosti obravnava kot blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Skupnosti, podpisan 14. decembra 2000 (4).
  Hvaležen bi vam bil, če potrdite, da se vaša vlada strinja z vsebino tega pisma.
  Če je navedeno sprejemljivo za vašo vlado, predlagam, da to pismo in vaša potrditev skupaj sestavljata Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo.“ |
| --- | --- |

18.

Hvaležen bi vam bil, če potrdite, da se vaša vlada strinja z vsebino tega pisma.

Če je navedeno sprejemljivo za vašo vlado, predlagam, da to pismo in vaša potrditev skupaj sestavljata Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo.“

Lahko vam sporočim, da se moja vlada strinja z vsebino vašega pisma.

Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja,

Geschehen zu Brüssel am

Fait à Bruxelles, le

Fatto a Bruxelles, addì

Съставено в Брюксел на

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Sastavljeno u Bruxellesu

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

Întocmit la Bruxelles,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Image 3

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione Svizzera

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Za Švicarsku Konfederaciju

Šveices Konfederācijas vārdā –

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image 4

---

(1)  Unija je ta pogoj izpolnila z objavo obvestila Komisije v skladu s členom 85 Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje carinskega zakonika Skupnosti, ki razširja dvostranski sistem kumulacije iz navedenega člena na Turčijo (UL C 134, 15.4.2016, str. 1).

1

(2)  
  UL L 38, 8.2.2001, str. 25.

2

(3)  Unija je ta pogoj izpolnila z objavo obvestila Komisije v skladu s členom 85 Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje carinskega zakonika Skupnosti, ki razširja dvostranski sistem kumulacije iz navedenega člena na Turčijo (UL C 134, 15.4.2016, str. 1).

3

(4)  
  UL L 38, 8.2.2001, str. 25.

4

---

UREDBE

| 29.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/12

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2019/132

z dne 28. januarja 2019

o izvajanju Uredbe (EU) št. 101/2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 101/2011 z dne 4. februarja 2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe, subjekte in organe glede na razmere v Tuniziji (1) in zlasti člena 12 Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 4. februarja 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 101/2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. februarja 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 101/2011.

| (2) | Na podlagi pregleda seznama iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 101/2011 bi bilo treba spremeniti vnos za eno osebo. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda seznama iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 101/2011 bi bilo treba spremeniti vnos za eno osebo.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (EU) št. 101/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (EU) št. 101/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EU) št. 101/2011 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2019

Za Svet

Predsednik

P. DAEA

---

(1)  
  UL L 31, 5.2.2011, str. 1.

1

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (EU) št. 101/2011 se vnos 28 (Mohamed Marwan Ben Ali Ben Mohamed MABROUK) črta.

---

| 29.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/133

z dne 28. januarja 2019

o spremembi Uredbe (EU) 2015/640 glede uvedbe novih dodatnih plovnostnih specifikacij

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 216/2008 (1) in zlasti člena 17(1)(h) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EU) 2015/640 (2) določa dodatne plovnostne zahteve za zrakoplove, katerih projekt je že bil certificiran. Navedene dodatne plovnostne zahteve so potrebne za podporo stalne plovnosti in varnostnih izboljšav. Razlog za to je, da kadar certifikacijske specifikacije (v nadaljnjem besedilu: CS), ki jih izda Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v skladu s členom 76(3) Uredbe (EU) 2018/1139, Agencija posodobi, da bi zagotovila, da še vedno ustrezajo svojemu namenu, za zrakoplov, katerega projekt je že bil certificiran, ni potrebno, da je ob proizvodnji ali med obratovanjem v skladu s posodobljeno različico CS. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EU) 2015/640 (2) določa dodatne plovnostne zahteve za zrakoplove, katerih projekt je že bil certificiran. Navedene dodatne plovnostne zahteve so potrebne za podporo stalne plovnosti in varnostnih izboljšav. Razlog za to je, da kadar certifikacijske specifikacije (v nadaljnjem besedilu: CS), ki jih izda Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v skladu s členom 76(3) Uredbe (EU) 2018/1139, Agencija posodobi, da bi zagotovila, da še vedno ustrezajo svojemu namenu, za zrakoplov, katerega projekt je že bil certificiran, ni potrebno, da je ob proizvodnji ali med obratovanjem v skladu s posodobljeno različico CS.

| (2) | Za ohranitev visoke ravni varnosti v letalstvu in okoljskih zahtev v Evropi bi bilo morda treba zahtevati, da zrakoplovi izpolnjujejo dodatne plovnostne zahteve, ki jih Agencija v času certifikacije projekta ni imela, ker takrat niso bile vključene v ustrezne CS. Ta sprememba Uredbe (EU) 2015/640 zadeva tri spremembe CS. |
| --- | --- |

(2)

Za ohranitev visoke ravni varnosti v letalstvu in okoljskih zahtev v Evropi bi bilo morda treba zahtevati, da zrakoplovi izpolnjujejo dodatne plovnostne zahteve, ki jih Agencija v času certifikacije projekta ni imela, ker takrat niso bile vključene v ustrezne CS. Ta sprememba Uredbe (EU) 2015/640 zadeva tri spremembe CS.

| (3) | Prvič, leta 1989 so Združeni letalski organi uvedli nove projektne standarde za dinamične pogoje sedežev za potnike in kabinsko osebje na velikih letalih, ki nudijo boljšo zaščito oseb na krovu. Navedeni standardi so bili namenjeni zmanjšanju tveganja poškodb ali smrti v primeru zasilnega pristanka. Preneseni so bili v certifikacijske specifikacije Agencije za velika letala (CS-25), uporabljajo pa se samo za velika letala, za katera je bila vloga za certifikacijo projekta vložena po letu 1989. Glede na to, da nekatera velika letala morda niso v skladu z navedenimi standardi, bi bilo treba uvesti dodatne plovnostne specifikacije. Ob upoštevanju narave in tveganja operacij z velikimi letali pri ohranjanju visoke enotne ravni varnosti v civilnem letalstvu v Uniji se uvedba navedenih dodatnih plovnostnih specifikacij samo za velika letala, ki so na novo proizvedena na podlagi projekta, ki ga je Agencija že certificirala, šteje za sorazmerno in stroškovno učinkovito. Navedene dodatne plovnostne specifikacije se ne bi smele uporabljati za sedeže za osebje v pilotski kabini in sedeže na letalih z majhno zasedenostjo, ki izvajajo izredne operacije komercialnega zračnega prevoza na zahtevo, ker se to ne šteje za sorazmerno ali stroškovno učinkovito. |
| --- | --- |

(3)

Prvič, leta 1989 so Združeni letalski organi uvedli nove projektne standarde za dinamične pogoje sedežev za potnike in kabinsko osebje na velikih letalih, ki nudijo boljšo zaščito oseb na krovu. Navedeni standardi so bili namenjeni zmanjšanju tveganja poškodb ali smrti v primeru zasilnega pristanka. Preneseni so bili v certifikacijske specifikacije Agencije za velika letala (CS-25), uporabljajo pa se samo za velika letala, za katera je bila vloga za certifikacijo projekta vložena po letu 1989. Glede na to, da nekatera velika letala morda niso v skladu z navedenimi standardi, bi bilo treba uvesti dodatne plovnostne specifikacije. Ob upoštevanju narave in tveganja operacij z velikimi letali pri ohranjanju visoke enotne ravni varnosti v civilnem letalstvu v Uniji se uvedba navedenih dodatnih plovnostnih specifikacij samo za velika letala, ki so na novo proizvedena na podlagi projekta, ki ga je Agencija že certificirala, šteje za sorazmerno in stroškovno učinkovito. Navedene dodatne plovnostne specifikacije se ne bi smele uporabljati za sedeže za osebje v pilotski kabini in sedeže na letalih z majhno zasedenostjo, ki izvajajo izredne operacije komercialnega zračnega prevoza na zahtevo, ker se to ne šteje za sorazmerno ali stroškovno učinkovito.

| (4) | Drugič, Agencija je leta 2009 v certifikacijske specifikacije za velika letala (sprememba 6 CS-25) uvedla nove standarde glede vnetljivosti materialov za zvočno ali toplotno izolacijo, s čimer so se izboljšale nekatere lastnosti izolacijskih materialov v trupu letala, ki preprečujejo širjenje in prodor plamena. Navedeni novi standardi glede vnetljivosti se uporabljajo samo za velika letala, za katera je bila vloga za certifikacijo projekta vložena po letu 2009. Glede na to, da nekatera velika letala morda niso v skladu z navedenimi standardi, bi bilo treba uvesti dodatne plovnostne specifikacije. Ob upoštevanju narave in tveganja operacij z velikimi letali pri ohranjanju visoke enotne ravni varnosti v civilnem letalstvu v Uniji se uvedba dodatnih plovnostnih specifikacij, ki bi obravnavale tveganje širjenja plamena med letom za velika letala, ki so na novo proizvedena na podlagi projekta, ki ga je Agencija že certificirala, šteje za sorazmerno in stroškovno učinkovito. Navedene dodatne plovnostne specifikacije bi se morale uporabljati tudi za velika letala, ki se uporabljajo v času zamenjave materialov za toplotno ali akustično izolacijo. Nazadnje bi bilo treba za velika letala z zmogljivostjo za prevoz 20 potnikov ali več uvesti dodatne plovnostne specifikacije, ki bi obravnavale tveganje prodora plamena v letalo po nesreči in bi se uporabljale le za letala, ki so na novo proizvedena na podlagi projekta, ki ga je Agencija že certificirala. |
| --- | --- |

(4)

Drugič, Agencija je leta 2009 v certifikacijske specifikacije za velika letala (sprememba 6 CS-25) uvedla nove standarde glede vnetljivosti materialov za zvočno ali toplotno izolacijo, s čimer so se izboljšale nekatere lastnosti izolacijskih materialov v trupu letala, ki preprečujejo širjenje in prodor plamena. Navedeni novi standardi glede vnetljivosti se uporabljajo samo za velika letala, za katera je bila vloga za certifikacijo projekta vložena po letu 2009. Glede na to, da nekatera velika letala morda niso v skladu z navedenimi standardi, bi bilo treba uvesti dodatne plovnostne specifikacije. Ob upoštevanju narave in tveganja operacij z velikimi letali pri ohranjanju visoke enotne ravni varnosti v civilnem letalstvu v Uniji se uvedba dodatnih plovnostnih specifikacij, ki bi obravnavale tveganje širjenja plamena med letom za velika letala, ki so na novo proizvedena na podlagi projekta, ki ga je Agencija že certificirala, šteje za sorazmerno in stroškovno učinkovito. Navedene dodatne plovnostne specifikacije bi se morale uporabljati tudi za velika letala, ki se uporabljajo v času zamenjave materialov za toplotno ali akustično izolacijo. Nazadnje bi bilo treba za velika letala z zmogljivostjo za prevoz 20 potnikov ali več uvesti dodatne plovnostne specifikacije, ki bi obravnavale tveganje prodora plamena v letalo po nesreči in bi se uporabljale le za letala, ki so na novo proizvedena na podlagi projekta, ki ga je Agencija že certificirala.

| (5) | Tretjič, da bi postopno ublažili okoljski vpliv halona v protipožarni opremi, je Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) izdala nove standarde s spremembo Priloge 6 ICAO, ki velja od 15. decembra 2011. Za zagotovitev skladnosti z navedenimi standardi bi bilo treba uvesti dodatne plovnostne specifikacije za na novo proizvedena velika letala in velike helikopterje, katerih projekt je Agencija že certificirala na podlagi certifikacijskih specifikacij, ki so dovoljevale uporabo halona kot primernega sredstva. |
| --- | --- |

(5)

Tretjič, da bi postopno ublažili okoljski vpliv halona v protipožarni opremi, je Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) izdala nove standarde s spremembo Priloge 6 ICAO, ki velja od 15. decembra 2011. Za zagotovitev skladnosti z navedenimi standardi bi bilo treba uvesti dodatne plovnostne specifikacije za na novo proizvedena velika letala in velike helikopterje, katerih projekt je Agencija že certificirala na podlagi certifikacijskih specifikacij, ki so dovoljevale uporabo halona kot primernega sredstva.

| (6) | Uredbo Komisije (EU) 2015/640 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo Komisije (EU) 2015/640 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe temeljijo na mnenjih, ki jih je Agencija izdala v skladu s členom 76(1) Uredbe (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe temeljijo na mnenjih, ki jih je Agencija izdala v skladu s členom 76(1) Uredbe (EU) 2018/1139.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 127(3) Uredbe (EU) 2018/1139 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 127(3) Uredbe (EU) 2018/1139 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2015/640 se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ‚veliko letalo‘ pomeni letalo, ki ima v osnovi za certificiranje določene certifikacijske specifikacije za velika letala ‚CS-25‘ ali enakovredne specifikacije;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

‚veliko letalo‘ pomeni letalo, ki ima v osnovi za certificiranje določene certifikacijske specifikacije za velika letala ‚CS-25‘ ali enakovredne specifikacije;“;

| (b) | dodata se naslednji točki (c) in (d):






  „(c) | ‚velik helikopter‘ pomeni helikopter, ki ima v osnovi za certificiranje določene certifikacijske specifikacije za velike rotoplane ‚CS-29‘ ali enakovredne specifikacije; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodata se naslednji točki (c) in (d):

„(c)

‚velik helikopter‘ pomeni helikopter, ki ima v osnovi za certificiranje določene certifikacijske specifikacije za velike rotoplane ‚CS-29‘ ali enakovredne specifikacije;

| (d) | ‚letalo z majhno zasedenostjo‘ pomeni letalo, v katerem je največje operativno število potniških sedežev:






  (1) | do vključno 19 sedežev ali |
| --- | --- | --- |

(d)

‚letalo z majhno zasedenostjo‘ pomeni letalo, v katerem je največje operativno število potniških sedežev:

(1)

do vključno 19 sedežev ali

| (2) | do vključno ena tretjina največjega števila potniških sedežev na letalu s certifikatom tipa, kot je navedeno na listi podatkov certifikata tipa (TCDS), če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (a) | odobreno skupno število potniških sedežev, ki so lahko zasedeni med vožnjo po tleh, vzletom ali pristankom, ne presega 100 na nadstropje; |
| --- | --- | --- |

(2)

do vključno ena tretjina največjega števila potniških sedežev na letalu s certifikatom tipa, kot je navedeno na listi podatkov certifikata tipa (TCDS), če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a)

odobreno skupno število potniških sedežev, ki so lahko zasedeni med vožnjo po tleh, vzletom ali pristankom, ne presega 100 na nadstropje;

| (b) | največje operativno število potniških sedežev med vožnjo po tleh, vzletom ali pristankom na kateri koli posamezni coni med paroma zasilnih izhodov (ali kateri koli slepi coni) ne presega ene tretjine dovoljenega skupnega števila potniških sedežev za para zasilnih izhodov, ki mejita na navedeno cono (z uporabo dovoljenega števila potniških sedežev za vsak par zasilnih izhodov, kot je določeno v veljavni osnovi za certificiranje letala). Za namen ugotavljanja skladnosti s to omejitvijo za cone se za letala, ki imajo onesposobljene zasilne izhode, predpostavlja, da so vsi zasilni izhodi funkcionalni.“; |
| --- | --- |

(b)

največje operativno število potniških sedežev med vožnjo po tleh, vzletom ali pristankom na kateri koli posamezni coni med paroma zasilnih izhodov (ali kateri koli slepi coni) ne presega ene tretjine dovoljenega skupnega števila potniških sedežev za para zasilnih izhodov, ki mejita na navedeno cono (z uporabo dovoljenega števila potniških sedežev za vsak par zasilnih izhodov, kot je določeno v veljavni osnovi za certificiranje letala). Za namen ugotavljanja skladnosti s to omejitvijo za cone se za letala, ki imajo onesposobljene zasilne izhode, predpostavlja, da so vsi zasilni izhodi funkcionalni.“;

| (2) | Priloga I (del 26) se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I (del 26) se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 212, 22.8.2018, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2015/640 z dne 23. aprila 2015 o dodatnih plovnostnih specifikacijah za posamezno vrsto operacij in o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 (UL L 106, 24.4.2015, str. 18).

2

---

PRILOGA

Priloga I se spremeni:

| (1) | kazalo se nadomesti z naslednjim:

  „KAZALO
  PODDEL A – SPLOŠNE DOLOČBE
  26.10 Pristojni organ
  26.20 Začasno nedelujoča oprema
  26.30 Dokaz skladnosti
  PODDEL B – VELIKA LETALA
  26.50 Sedeži, ležišča, varnostni pasovi in ramenski varnostni pasovi
  26.60 Zasilni pristanek – dinamični pogoji
  26.100 Lokacija zasilnih izhodov
  26.105 Dostop do zasilnih izhodov
  26.110 Oznake zasilnih izhodov
  26.120 Notranja zasilna razsvetljava in delovanje zasilne luči
  26.150 Notranjost kabin
  26.155 Vnetljivost oblog v prtljažnem prostoru
  26.156 Materiali za toplotno in zvočno izolacijo
  26.160 Protipožarna zaščita stranišča
  26.170 Gasilni aparati
  26.200 Zvočni signali pristajalnega podvozja
  26.250 Sistemi za upravljanje vrat kabine letalske posadke – nezmožnost enega člana za delo
  PODDEL C – VELIKI HELIKOPTERJI
  26.400 Gasilni aparati“; |
| --- | --- |

(1)

kazalo se nadomesti z naslednjim:

„KAZALO

PODDEL A – SPLOŠNE DOLOČBE

26.10 Pristojni organ

26.20 Začasno nedelujoča oprema

26.30 Dokaz skladnosti

PODDEL B – VELIKA LETALA

26.50 Sedeži, ležišča, varnostni pasovi in ramenski varnostni pasovi

26.60 Zasilni pristanek – dinamični pogoji

26.100 Lokacija zasilnih izhodov

26.105 Dostop do zasilnih izhodov

26.110 Oznake zasilnih izhodov

26.120 Notranja zasilna razsvetljava in delovanje zasilne luči

26.150 Notranjost kabin

26.155 Vnetljivost oblog v prtljažnem prostoru

26.156 Materiali za toplotno in zvočno izolacijo

26.160 Protipožarna zaščita stranišča

26.170 Gasilni aparati

26.200 Zvočni signali pristajalnega podvozja

26.250 Sistemi za upravljanje vrat kabine letalske posadke – nezmožnost enega člana za delo

PODDEL C – VELIKI HELIKOPTERJI

26.400 Gasilni aparati“;

| (2) | vstavi se naslednja točka 26.60:

  „
  26.60 Zasilni pristanek – dinamični pogoji

  Operatorji velikih letal, ki se uporabljajo pri komercialnem letalskem prevozu potnikov in so pridobila certifikat tipa 1. januarja 1958 ali pozneje ter za katera je individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano dne 18. februarja 2021 ali pozneje, za vsak projekt tipa sedeža, odobren za uporabo med vožnjo po tleh, vzletom ali pristankom, dokažejo, da je uporabnik zaščiten pred obremenitvami, ki so posledica pogojev med pristankom v sili. Dokaz se opravi na enega od naslednjih načinov:






  (a) | z uspešno opravljenimi dinamičnimi preskusi; |
| --- | --- | --- |

(2)

vstavi se naslednja točka 26.60:

„
  26.60 Zasilni pristanek – dinamični pogoji

Operatorji velikih letal, ki se uporabljajo pri komercialnem letalskem prevozu potnikov in so pridobila certifikat tipa 1. januarja 1958 ali pozneje ter za katera je individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano dne 18. februarja 2021 ali pozneje, za vsak projekt tipa sedeža, odobren za uporabo med vožnjo po tleh, vzletom ali pristankom, dokažejo, da je uporabnik zaščiten pred obremenitvami, ki so posledica pogojev med pristankom v sili. Dokaz se opravi na enega od naslednjih načinov:

(a)

z uspešno opravljenimi dinamičnimi preskusi;

| (b) | z racionalno analizo, ki zagotavlja enakovredno varnost na podlagi dinamičnih preskusov podobnega projekta tipa sedeža. |
| --- | --- |

(b)

z racionalno analizo, ki zagotavlja enakovredno varnost na podlagi dinamičnih preskusov podobnega projekta tipa sedeža.

Obveznost iz prvega odstavka ne velja za naslednje sedeže:

| (a) | sedeže za osebje v pilotski kabini, |
| --- | --- |

(a)

sedeže za osebje v pilotski kabini,

| (b) | sedeže v letalih z majhno zasedenostjo, ki izvajajo samo izredne operacije komercialnega zračnega prevoza na zahtevo.“; |
| --- | --- |

(b)

sedeže v letalih z majhno zasedenostjo, ki izvajajo samo izredne operacije komercialnega zračnega prevoza na zahtevo.“;

| (3) | vstavi se naslednja točka 26.156:

  „
  26.156 Materiali za toplotno in zvočno izolacijo

  Operatorji velikih letal, ki se uporabljajo v komercialnem zračnem prevozu in so pridobili certifikat tipa 1. januarja 1958 ali pozneje, zagotovijo, da:






  (a) | so za letala, za katera je bilo prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano pred 18. februarjem 2021, ko se namestijo novi materiali za toplotno ali zvočno izolacijo dne 18. februarja 2021 ali pozneje, navedeni novi materiali odporni proti širjenju plamena in preprečujejo ali zmanjšujejo tveganje širjenja plamena v letalu; |
| --- | --- | --- |

(3)

vstavi se naslednja točka 26.156:

„
  26.156 Materiali za toplotno in zvočno izolacijo

Operatorji velikih letal, ki se uporabljajo v komercialnem zračnem prevozu in so pridobili certifikat tipa 1. januarja 1958 ali pozneje, zagotovijo, da:

(a)

so za letala, za katera je bilo prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano pred 18. februarjem 2021, ko se namestijo novi materiali za toplotno ali zvočno izolacijo dne 18. februarja 2021 ali pozneje, navedeni novi materiali odporni proti širjenju plamena in preprečujejo ali zmanjšujejo tveganje širjenja plamena v letalu;

| (b) | so za letala, za katera je bilo prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano dne 18. februarja 2021 ali pozneje, materiali za toplotno ali zvočno izolacijo odporni proti širjenju plamena in preprečujejo ali zmanjšujejo tveganje širjenja plamena v letalu; |
| --- | --- |

(b)

so za letala, za katera je bilo prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano dne 18. februarja 2021 ali pozneje, materiali za toplotno ali zvočno izolacijo odporni proti širjenju plamena in preprečujejo ali zmanjšujejo tveganje širjenja plamena v letalu;

| (c) | so za letala, za katera je bilo prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano dne 18. februarja 2021 ali pozneje, z zmogljivostjo za prevoz 20 ali več potnikov, materiali za toplotno ali zvočno izolacijo (vključno z zapenjali za pritrditev materialov na trup letala), ki so nameščeni v spodnji polovici letala, odporni proti širjenju plamena in preprečujejo ali zmanjšujejo tveganje prodora plamena v letalo po nesreči ter v kabini ohranjajo razmere, ki omogočajo preživetje, toliko časa, kolikor traja evakuacija letala.“; |
| --- | --- |

(c)

so za letala, za katera je bilo prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano dne 18. februarja 2021 ali pozneje, z zmogljivostjo za prevoz 20 ali več potnikov, materiali za toplotno ali zvočno izolacijo (vključno z zapenjali za pritrditev materialov na trup letala), ki so nameščeni v spodnji polovici letala, odporni proti širjenju plamena in preprečujejo ali zmanjšujejo tveganje prodora plamena v letalo po nesreči ter v kabini ohranjajo razmere, ki omogočajo preživetje, toliko časa, kolikor traja evakuacija letala.“;

| (4) | vstavi se naslednja točka 26.170:

  „
  26.170 Gasilni aparati

  Operatorji velikih letal zagotovijo, da naslednji gasilni aparati kot sredstvo za gašenje ne uporabljajo halona:






  (a) | vgrajeni gasilni aparati za vsako posodo za odpadke, kot so papir ali drugi odpadki, na straniščih na velikih letalih, za katera je prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano dne 18. februarja 2020 ali pozneje; |
| --- | --- | --- |

(4)

vstavi se naslednja točka 26.170:

„
  26.170 Gasilni aparati

Operatorji velikih letal zagotovijo, da naslednji gasilni aparati kot sredstvo za gašenje ne uporabljajo halona:

(a)

vgrajeni gasilni aparati za vsako posodo za odpadke, kot so papir ali drugi odpadki, na straniščih na velikih letalih, za katera je prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano dne 18. februarja 2020 ali pozneje;

| (b) | prenosni gasilni aparati na velikih letalih, za katera je prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano dne 18. maja 2019 ali pozneje.“; |
| --- | --- |

(b)

prenosni gasilni aparati na velikih letalih, za katera je prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano dne 18. maja 2019 ali pozneje.“;

| (5) | doda se naslednji poddel C:

  „
  PODDEL C – VELIKI HELIKOPTERJI


  26.400 Gasilni aparati

  Operatorji velikih helikopterjev zagotovijo, da naslednji gasilni aparati kot sredstvo za gašenje ne uporabljajo halona:






  (a) | vgrajeni gasilni aparati za vsako posodo za odpadke, kot so papir ali drugi odpadki, na straniščih na velikih helikopterjih, za katere je prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano dne 18. februarja 2020 ali pozneje; |
| --- | --- | --- |

(5)

doda se naslednji poddel C:

„
  PODDEL C – VELIKI HELIKOPTERJI

26.400 Gasilni aparati

Operatorji velikih helikopterjev zagotovijo, da naslednji gasilni aparati kot sredstvo za gašenje ne uporabljajo halona:

(a)

vgrajeni gasilni aparati za vsako posodo za odpadke, kot so papir ali drugi odpadki, na straniščih na velikih helikopterjih, za katere je prvo individualno spričevalo o plovnosti izdano dne 18. februarja 2020 ali pozneje;

| (b) | prenosni gasilni aparati na velikih helikopterjih, za katere se individualno spričevalo o plovnosti prvič izda dne 18. maja 2019 ali pozneje.“. |
| --- | --- |

(b)

prenosni gasilni aparati na velikih helikopterjih, za katere se individualno spričevalo o plovnosti prvič izda dne 18. maja 2019 ali pozneje.“.

---

SKLEPI

| 29.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/19

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/134

z dne 21. januarja 2019

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

| (2) | V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Prilogo IX k navedenemu sporazumu, ki vsebuje določbe o finančnih storitvah. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Prilogo IX k navedenemu sporazumu, ki vsebuje določbe o finančnih storitvah.

| (3) | Uredbo (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP.

| (4) | Prilogo IX k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Prilogo IX k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(5)

Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede predlagane spremembe Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženem temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 21. januarja 2019

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

1

(2)  
  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

2

(3)  Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1).

3

---

OSNUTEK

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. ...

z dne ...

o spremembi Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbo (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (1), kakor je bila popravljena z UL L 349, 21.12.2016, str. 8, bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(1)

Uredbo (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (1), kakor je bila popravljena z UL L 349, 21.12.2016, str. 8, bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP.

| (2) | Prilogo IX k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Prilogo IX k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga IX k Sporazumu EGP se spremeni:

| 1. | v točkah 16b (Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta) in 31ba (Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednja alinea:






  „— | 32014 R 0909: Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1), kakor je bila popravljena z UL L 349, 21.12.2016, str. 8.“; |
| --- | --- | --- |

1.

v točkah 16b (Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta) in 31ba (Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednja alinea:

„—

| 2. | v točki 29f (Uredba (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednje:

  „, kakor jo spreminja:






  — | 32014 R 0909: Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1), kakor je bila popravljena z UL L 349, 21.12.2016, str. 8.“; |
| --- | --- | --- |

2.

v točki 29f (Uredba (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednje:

„, kakor jo spreminja:

—

32014 R 0909: Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1), kakor je bila popravljena z UL L 349, 21.12.2016, str. 8.“;

| 3. | za točko 31bea (Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 594/2014) se vstavi naslednja točka:






  „31bf. | 32014 R 0909: Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1), kakor je bila popravljena z UL L 349, 21.12.2016, str. 8.
  Za namene tega sporazuma se določbe Uredbe uporabljajo z naslednjimi prilagoditvami:






  (a) | ne glede na določbe Protokola 1 k temu sporazumu, se izraza ‚država(-e) članica(-e)‘ in ‚pristojni organi‘, če v tem sporazumu ni drugače določeno, razumeta tako, da poleg svojega pomena v Uredbi vključujeta tudi države Efte in njihove pristojne organe; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

za točko 31bea (Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 594/2014) se vstavi naslednja točka:

„31bf.

Za namene tega sporazuma se določbe Uredbe uporabljajo z naslednjimi prilagoditvami:

(a)

ne glede na določbe Protokola 1 k temu sporazumu, se izraza ‚država(-e) članica(-e)‘ in ‚pristojni organi‘, če v tem sporazumu ni drugače določeno, razumeta tako, da poleg svojega pomena v Uredbi vključujeta tudi države Efte in njihove pristojne organe;

| (b) | sklicevanja na izraz ‚članice ESCB‘ ali ‚centralne banke‘ se razumejo tako, da poleg pomena tega izraza v Uredbi vključujejo tudi nacionalne centralne banke države Efte; |
| --- | --- |

(b)

sklicevanja na izraz ‚članice ESCB‘ ali ‚centralne banke‘ se razumejo tako, da poleg pomena tega izraza v Uredbi vključujejo tudi nacionalne centralne banke države Efte;

| (c) | Lihtenštajn lahko dovoli centralnim depotnim družbam tretjih držav, ki že opravljajo storitve iz člena 25(2) za finančne posrednike v Lihtenštajnu ali so že ustanovili podružnico v Lihtenštajnu, da še naprej opravljajo storitve iz člena 25(2) za obdobje, ki ne presega pet let po začetku veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... [tega sklepa]; |
| --- | --- |

(c)

Lihtenštajn lahko dovoli centralnim depotnim družbam tretjih držav, ki že opravljajo storitve iz člena 25(2) za finančne posrednike v Lihtenštajnu ali so že ustanovili podružnico v Lihtenštajnu, da še naprej opravljajo storitve iz člena 25(2) za obdobje, ki ne presega pet let po začetku veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... [tega sklepa];

| (d) | v členu 1(3) se besedna zveza ‚prava Unije‘ nadomesti z besedno zvezo ‚Sporazuma EGP‘; |
| --- | --- |

(d)

v členu 1(3) se besedna zveza ‚prava Unije‘ nadomesti z besedno zvezo ‚Sporazuma EGP‘;

| (e) | v členu 12(3) se besedilo ‚valute Unije‘ nadomesti z besedilom ‚uradne valute pogodbenic Sporazuma EGP‘; |
| --- | --- |

(e)

v členu 12(3) se besedilo ‚valute Unije‘ nadomesti z besedilom ‚uradne valute pogodbenic Sporazuma EGP‘;

| (f) | v členu 13 in v prvem pododstavku odstavka 14(1) se za besedilom ‚zadevni organi‘ doda besedilo ‚, Nadzorni organ Efte‘; |
| --- | --- |

(f)

v členu 13 in v prvem pododstavku odstavka 14(1) se za besedilom ‚zadevni organi‘ doda besedilo ‚, Nadzorni organ Efte‘;

| (g) | v členih 19(3), 33(3), 49(4), 52(2) in 53(3) se besedilo ‚ESMA, ki‘ nadomesti z besedilom ‚ESMA. ESMA ali Nadzorni organ Efte, odvisno od primera,‘; |
| --- | --- |

(g)

v členih 19(3), 33(3), 49(4), 52(2) in 53(3) se besedilo ‚ESMA, ki‘ nadomesti z besedilom ‚ESMA. ESMA ali Nadzorni organ Efte, odvisno od primera,‘;

| (h) | v členu 24(5):






  (i) | v prvem in drugem pododstavku se za besedo ‚ESMA‘ vstavi besedilo ‚oziroma, kar zadeva državo Efte, Nadzorni organ Efte‘; |
| --- | --- | --- |

(h)

v členu 24(5):

(i)

v prvem in drugem pododstavku se za besedo ‚ESMA‘ vstavi besedilo ‚oziroma, kar zadeva državo Efte, Nadzorni organ Efte‘;

| (ii) | v tretjem pododstavku se besedilo ‚ESMA, ki‘ nadomesti z besedilom ‚ESMA. ESMA ali Nadzorni organ Efte, odvisno od primera,‘; |
| --- | --- |

(ii)

v tretjem pododstavku se besedilo ‚ESMA, ki‘ nadomesti z besedilom ‚ESMA. ESMA ali Nadzorni organ Efte, odvisno od primera,‘;

| (i) | v členu 34(8) se besedilo ‚pravil Unije o konkurenci‘ nadomesti z besedilom ‚pravil o konkurenci, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom EGP‘; |
| --- | --- |

(i)

v členu 34(8) se besedilo ‚pravil Unije o konkurenci‘ nadomesti z besedilom ‚pravil o konkurenci, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom EGP‘;

| (j) | v členu 38(5) se besedilo ‚17. septembra 2014‘ nadomesti z besedilom ‚začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... [tega sklepa]‘; |
| --- | --- |

(j)

v členu 38(5) se besedilo ‚17. septembra 2014‘ nadomesti z besedilom ‚začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... [tega sklepa]‘;

| (k) | v členu 49(1) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚do 18. decembra 2014‘ glasi ‚v roku treh mesecev od začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... [tega sklepa]‘; |
| --- | --- |

(k)

v členu 49(1) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚do 18. decembra 2014‘ glasi ‚v roku treh mesecev od začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... [tega sklepa]‘;

| (l) | v členu 55:






  (i) | v odstavkih 5 in 6 se besedilo ‚pravom Unije‘ nadomesti z besedilom ‚Sporazumom EGP‘; |
| --- | --- | --- |

(l)

v členu 55:

(i)

v odstavkih 5 in 6 se besedilo ‚pravom Unije‘ nadomesti z besedilom ‚Sporazumom EGP‘;

| (ii) | v odstavku 6 se za besedo ‚ESMA‘ vstavi besedilo ‚oziroma Nadzorni organ Efte‘; |
| --- | --- |

(ii)

v odstavku 6 se za besedo ‚ESMA‘ vstavi besedilo ‚oziroma Nadzorni organ Efte‘;

| (m) | v členih 58(3) in 69(1) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚do 16. decembra 2014‘ glasi ‚v roku treh mesecev od začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... [tega sklepa]‘; |
| --- | --- |

(m)

v členih 58(3) in 69(1) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚do 16. decembra 2014‘ glasi ‚v roku treh mesecev od začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... [tega sklepa]‘;

| (n) | v členu 61(1) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚do 18. septembra 2016‘ glasi ‚v roku enega leta od začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... [tega sklepa]‘; |
| --- | --- |

(n)

v členu 61(1) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚do 18. septembra 2016‘ glasi ‚v roku enega leta od začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... [tega sklepa]‘;

| (o) | v členu 69(2) in (5) se, kar zadeva države Efte, za besedilom ‚začetka veljavnosti‘ vstavi besedilo ‚v EGP‘; |
| --- | --- |

(o)

v členu 69(2) in (5) se, kar zadeva države Efte, za besedilom ‚začetka veljavnosti‘ vstavi besedilo ‚v EGP‘;

| (p) | v členu 76, kar zadeva države Efte:






  (i) | se v odstavkih 4, 5 in 6 za besedilo ‚datuma začetka veljavnosti‘ vstavi besedilo ‚sklepov Skupnega odbora EGP, ki vsebujejo‘; |
| --- | --- | --- |

(p)

v členu 76, kar zadeva države Efte:

(i)

se v odstavkih 4, 5 in 6 za besedilo ‚datuma začetka veljavnosti‘ vstavi besedilo ‚sklepov Skupnega odbora EGP, ki vsebujejo‘;

| (ii) | se v odstavku 5 besedilo ‚do 13. junija 2017‘ nadomesti z besedilom ‚v šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti sklepa Skupnega odbora EGP, ki vsebuje Direktivo 2014/65/EU in Uredbo (EU) št. 600/2014‘; |
| --- | --- |

(ii)

se v odstavku 5 besedilo ‚do 13. junija 2017‘ nadomesti z besedilom ‚v šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti sklepa Skupnega odbora EGP, ki vsebuje Direktivo 2014/65/EU in Uredbo (EU) št. 600/2014‘;

| (iii) | v odstavku 7 se besedilo ‚3. januarjem 2017‘ glasi ‚uporabo teh aktov v EGP‘.“ |
| --- | --- |

(iii)

v odstavku 7 se besedilo ‚3. januarjem 2017‘ glasi ‚uporabo teh aktov v EGP‘.“

Člen 2

Besedilo Uredbe (EU) št. 909/2014, kakor je bila popravljena z UL L 349, 21.12.2016, str. 8, v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati [...] pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (*1).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja Skupnega odbora EGP

---

(1)  
  UL L 257, 28.8.2014, str. 1.

1

(*1)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

*1

---

| 29.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/23

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2019/135

z dne 28. januarja 2019

o spremembi Sklepa 2011/72/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom ob upoštevanju razmer v Tuniziji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 31. januarja 2011 sprejel Sklep 2011/72/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom ob upoštevanju razmer v Tuniziji. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 31. januarja 2011 sprejel Sklep 2011/72/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom ob upoštevanju razmer v Tuniziji.

| (2) | Na podlagi pregleda Sklepa 2011/72/SZVP bi bilo treba podaljšati omejevalne ukrepe do 31. januarja 2020 in črtati eno osebo s seznama. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda Sklepa 2011/72/SZVP bi bilo treba podaljšati omejevalne ukrepe do 31. januarja 2020 in črtati eno osebo s seznama.

| (3) | Sklep 2011/72/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2011/72/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2011/72/SZVP se spremeni:

| (1) | Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 5
  Ta sklep se uporablja do 31. januarja 2020. Stalno se ga pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga lahko ustrezno podaljša ali spremeni.“; |
| --- | --- |

(1)

Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Ta sklep se uporablja do 31. januarja 2020. Stalno se ga pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga lahko ustrezno podaljša ali spremeni.“;

| (2) | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 28. januarja 2019

Za Svet

Predsednik

P. DAEA

---

(1)  Sklep Sveta 2011/72/SZVP z dne 31. januarja 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom ob upoštevanju razmer v Tuniziji (UL L 28, 2.2.2011, str. 62).

1

---

PRILOGA

V Prilogi k Sklepu 2011/72/SZVP se vnos 28 (Mohamed Marwan Ben Ali Ben Mohamed MABROUK) črta.

---

| 29.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/25

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/136

z dne 28. januarja 2019

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v delovni skupini za vino, ustanovljeni s Sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko, glede obrazcev, ki se uporabljajo za potrdila za uvoz vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske v Evropsko unijo, in postopkov v zvezi s samopotrjevanjem

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2018/1907 (2). Veljati začne 1. februarja 2019. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2018/1907 (2). Veljati začne 1. februarja 2019.

| (2) | Na podlagi odstavka 1 člena 2.28 Sporazuma potrdilo, overjeno v skladu z zakoni in drugimi predpisi Japonske, vključno s samopotrdilom, ki ga pripravi proizvajalec, pooblaščen s strani pristojnega organa Japonske, zadostuje kot dokumentacija v smislu dokazila, da so bile izpolnjene zahteve za uvoz in prodajo vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske v Uniji, kakor so navedene v členu 2.25, 2.26 ali 2.27 Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi odstavka 1 člena 2.28 Sporazuma potrdilo, overjeno v skladu z zakoni in drugimi predpisi Japonske, vključno s samopotrdilom, ki ga pripravi proizvajalec, pooblaščen s strani pristojnega organa Japonske, zadostuje kot dokumentacija v smislu dokazila, da so bile izpolnjene zahteve za uvoz in prodajo vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske v Uniji, kakor so navedene v členu 2.25, 2.26 ali 2.27 Sporazuma.

| (3) | Na podlagi odstavka 2 člena 2.28 Sporazuma mora delovna skupina za vino s sklepom sprejeti postopke za izvajanje odstavka 1 navedenega člena, zlasti za obrazce, ki se morajo uporabiti, in informacije, ki se morajo predložiti v zvezi s potrdilom. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi odstavka 2 člena 2.28 Sporazuma mora delovna skupina za vino s sklepom sprejeti postopke za izvajanje odstavka 1 navedenega člena, zlasti za obrazce, ki se morajo uporabiti, in informacije, ki se morajo predložiti v zvezi s potrdilom.

| (4) | Pododstavek 2(a) člena 2.35 Sporazuma določa, da mora delovna skupina za vino sprejeti postopke v zvezi s samopotrjevanjem. |
| --- | --- |

(4)

Pododstavek 2(a) člena 2.35 Sporazuma določa, da mora delovna skupina za vino sprejeti postopke v zvezi s samopotrjevanjem.

| (5) | Na podlagi odstavka 3 člena 2.35 Sporazuma mora delovna skupina za vino organizirati svoj prvi sestanek na datum začetka veljavnosti Sporazuma. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi odstavka 3 člena 2.35 Sporazuma mora delovna skupina za vino organizirati svoj prvi sestanek na datum začetka veljavnosti Sporazuma.

| (6) | Delovna skupina za vino mora na prvem sestanku 1. februarja 2019 sprejeti sklep o obrazcih, ki se uporabljajo za potrdila za uvoz vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske v Unijo, in o postopkih v zvezi s samopotrjevanjem, da se omogoči učinkovito izvajanje Sporazuma in tako poenostavi uvoz vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske. Predvideni obrazci in predvideni postopki v zvezi s samopotrjevanjem so skladni s politikami Unije o olajševanju trgovine in sodelovanju s tretjimi državami, ki so sklenile sporazume z Unijo, pri preprečevanju goljufij. |
| --- | --- |

(6)

Delovna skupina za vino mora na prvem sestanku 1. februarja 2019 sprejeti sklep o obrazcih, ki se uporabljajo za potrdila za uvoz vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske v Unijo, in o postopkih v zvezi s samopotrjevanjem, da se omogoči učinkovito izvajanje Sporazuma in tako poenostavi uvoz vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske. Predvideni obrazci in predvideni postopki v zvezi s samopotrjevanjem so skladni s politikami Unije o olajševanju trgovine in sodelovanju s tretjimi državami, ki so sklenile sporazume z Unijo, pri preprečevanju goljufij.

| (7) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame v delovni skupini za vino. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame v delovni skupini za vino.

| (8) | Stališče Unije v delovni skupini za vino bi moralo zato temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(8)

Stališče Unije v delovni skupini za vino bi moralo zato temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v delovni skupini za vino na njenem prvem sestanku, temelji na osnutku sklepa, ki je priložen temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 28. januarja 2019

Za Svet

Predsednik

P. DAEA

---

(1)  
  UL L 330, 27.12.2018, str.3.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2018/1907 z dne 20. decembra 2018 o sklenitvi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (UL L 330, 27.12.2018, str. 1).

2

---

OSNUTEK

SKLEP št. 1/2019 DELOVNE SKUPINE EU-JAPONSKA ZA VINO

z dne ...

o sprejetju obrazcev, ki se uporabljajo za potrdila za uvoz vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske v Evropsko unijo, in postopkih v zvezi s samopotrjevanjem

DELOVNA SKUPINA ZA VINO JE –

ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko ter zlasti členov 2.28 in 2.35 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) začne veljati 1. februarja 2019. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) začne veljati 1. februarja 2019.

| (2) | Člen 22.4 Sporazuma ustanavlja delovno skupino za vino, ki je med drugim odgovorna za učinkovito izvajanje in delovanje oddelka C in Priloge 2-E k Sporazumu. |
| --- | --- |

(2)

Člen 22.4 Sporazuma ustanavlja delovno skupino za vino, ki je med drugim odgovorna za učinkovito izvajanje in delovanje oddelka C in Priloge 2-E k Sporazumu.

| (3) | Na podlagi odstavka 1 člena 2.28 Sporazuma potrdilo, overjeno v skladu z zakoni in drugimi predpisi Japonske, vključno s samopotrdilom, ki ga pripravi proizvajalec, pooblaščen s strani pristojnega organa Japonske, zadostuje kot dokumentacija v smislu dokazila, da so bile izpolnjene zahteve za uvoz in prodajo vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske v Evropski uniji, kakor so navedene v členu 2.25, 2.26 ali 2.27 Sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi odstavka 1 člena 2.28 Sporazuma potrdilo, overjeno v skladu z zakoni in drugimi predpisi Japonske, vključno s samopotrdilom, ki ga pripravi proizvajalec, pooblaščen s strani pristojnega organa Japonske, zadostuje kot dokumentacija v smislu dokazila, da so bile izpolnjene zahteve za uvoz in prodajo vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske v Evropski uniji, kakor so navedene v členu 2.25, 2.26 ali 2.27 Sporazuma.

| (4) | Na podlagi pododstavka 2(a) člena 2.28 Sporazuma je s sklepom delovne skupine za vino, ustanovljene v skladu s členom 22.4 Sporazuma, treba sprejeti obrazce, ki se morajo uporabiti za potrdila, in informacije, ki se morajo predložiti v zvezi s potrdili. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi pododstavka 2(a) člena 2.28 Sporazuma je s sklepom delovne skupine za vino, ustanovljene v skladu s členom 22.4 Sporazuma, treba sprejeti obrazce, ki se morajo uporabiti za potrdila, in informacije, ki se morajo predložiti v zvezi s potrdili.

| (5) | Na podlagi pododstavka 2(a) člena 2.35 Sporazuma mora delovna skupina za vino sprejeti postopke v zvezi s samopotrjevanjem – |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi pododstavka 2(a) člena 2.35 Sporazuma mora delovna skupina za vino sprejeti postopke v zvezi s samopotrjevanjem –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Obrazec, ki se uporablja za potrdila, overjena v skladu z zakoni in drugimi predpisi Japonske, je določen v Prilogi I k temu sklepu.

2.   Obrazec, ki se uporablja za samopotrdila, ki jih pripravijo proizvajalci, pooblaščeni s strani pristojnega organa Japonske, je določen v Prilogi II k temu sklepu.

3.   Postopki v zvezi s samopotrjevanjem s strani proizvajalcev, pooblaščenih s strani pristojnega organa Japonske, so določeni v Prilogi III k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Za delovno skupino za vino

[...]

---

PRILOGA I

Image 5

PREDLOGA POTRDILA, KI GA IZDA NACIONALNI RAZISKOVALNI INŠTITUT ZA PIVOVARSTVO (NATIONAL RESEARCH INSTITUTE OF BREWING, NRIB) ZA UVOZ VINSKIH PROIZVODOV S POREKLOM IZ JAPONSKE V EU (1)

1. Izvoznik (polno ime in naslov)

Tretja država, ki je izdala dokument: JAPONSKA

Poenostavljena VI 1 Zaporedna št. (2):

DOKUMENT ZA UVOZ VINA, GROZDNEGA SOKA ALI GROZDNEGA MOŠTA V EVROPSKO UNIJO

2. Prejemnik (ime in naslov)

3. Carinski žig (samo za uradno uporabo EU)

4. Prevozna sredstva in podrobnosti o prevozu (3)

5. Kraj raztovarjanja (če se razlikuje od 2)

6. Opis proizvoda, ki se uvaža (4)

7. Količina v l/hl/kg

8. Število posod (5)

9. Potrdilo

„Opisani proizvod je namenjen za neposredno prehrano ljudi ter je v skladu z opredelitvami pojmov in enološkimi postopki, odobrenimi v oddelku C poglavja 2 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko.“

Ime in naslov proizvajalca:

Polno ime in naslov pristojnega organa: Kraj in datum:

National Research Institute of Brewing (nacionalni raziskovalni inštitut za pivovarstvo)

pod nadzorom japonskega ministrstva za finance

3 7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hirošima, Japonska

Žig pristojnega organa:

Podpis, ime in naziv uradnika pri pristojnem organu:

(1) V skladu s členom 2.28 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko.

(2) To je številka sledljivosti serije, ki jo dodeli NRIB.

(3) Navedite: prevoz za dostavo v vstopno točko v EU, navedite prevozno sredstvo (ladja, letalo itd.), navedite ime ladje itd.

(4) Navedite naslednje informacije:

— prodajno označbo, kot je navedena na etiketi (na primer ime proizvajalca in vinorodni okoliš, blagovno znamko itd.);

— ime države porekla: [navesti „Japonska“];

— ime geografske označbe, če je primerno;

— volumenski delež dejanskega alkohola;

— barvo proizvoda (navedite le „rdeče“, „rosé“ ali „belo“);

— oznako kombinirane nomenklature (oznako KN).

(5) Posoda pomeni vsebnik za vino s prostornino pod 60 litrov. Število posod je lahko število steklenic.

Image 6

Pripis (sprostitev v prosti promet in izdaja izvlečkov)

Količina

10. Št. in datum carinskega dokumenta o sprostitvi v prosti promet in izvlečka

11. Polno ime in naslov prejemnika (izvleček)

12. Pečat pristojnega organa

Na voljo

Dodeljena

Na voljo

Dodeljena

Na voljo

Dodeljena

13. Dodatne opombe

---

PRILOGA II

Image 7

PREDLOGA SAMOPOTRDILA ZA UVOZ VINSKIH PROIZVODOV S POREKLOM IZ JAPONSKEV EVROPSKO UNIJO (1)

1. Izvoznik (polno ime in naslov)

Tretja država, ki je izdala dokument: JAPONSKA

Poenostavljena VI 1 Zaporedna št. (2):

DOKUMENT ZA UVOZ VINA, GROZDNEGA SOKA ALI GROZDNEGA MOŠTA V EVROPSKO UNIJO

2. Prejemnik (ime in naslov)

3. Carinski žig (samo za uradno uporabo EU)

4. Prevozna sredstva in podrobnosti o prevozu (3)

5. Kraj raztovarjanja (če se razlikuje od 2)

6. Opis proizvoda, ki se uvaža (4)

7. Količina v l/hl/kg

8. Število posod (5)

9. Potrdilo

„Opisani proizvod je namenjen za neposredno prehrano ljudi ter je v skladu z opredelitvami pojmov in enološkimi postopki, odobrenimi v oddelku C poglavja 2 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko. Proizvedel ga je proizvajalec, ki sta ga za samopotrjevanje individualno pooblastila nacionalni davčni urad Japonske za proizvodnjo vina in nacionalni raziskovalni inštitut za pivovarstvo (National Research Institute of Brewing, NRIB). Nacionalni raziskovalni inštitut za pivovarstvo izvaja inšpekcijske preglede in nadzor proizvajalca.“

Ime, naslov in matična številka/številka dovoljenja pooblaščenega proizvajalca:

Polno ime in naslov pristojnega organa: Kraj in datum:

National Research Institute of Brewing (Nacionalni raziskovalni inštitut za pivovarstvo)

pod nadzorom japonskega ministrstva za finance

3 7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hirošima, Japonska

Žig pooblaščenega proizvajalca: Podpis pooblaščenega proizvajalca:

(1) V skladu s členom 2.28 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko.

(2) To je številka sledljivosti serije, ki jo dodeli nacionalni raziskovalni inštitut za pivovarstvo (NRIB).

(3) Navedite: prevoz za dostavo v vstopno točko v EU, navedite prevozno sredstvo (ladja, letalo itd.), navedite ime ladje itd.

(4) Navedite naslednje informacije:

— prodajno označbo, kot je navedena na etiketi (na primer ime proizvajalca in vinorodni okoliš, blagovno znamko itd.);

— ime države porekla: [navesti „Japonska“];

— ime geografske označbe, če je primerno;

— volumenski delež dejanskega alkohola;

— barvo proizvoda (navedite le „rdeče“, „rosé“ ali „belo“);

— oznako kombinirane nomenklature (oznako KN).

(5) Posoda pomeni vsebnik za vino s prostornino pod 60 litrov. Število posod je lahko število steklenic.

Image 8

10. ANALIZNO POROČILO (z opisom analitskih lastnosti opisanega proizvoda)

ZA GROZDNI MOŠT IN GROZDNI SOK:

informacije se ne zahtevajo.

ZA VINO IN GROZDNI MOŠT V VRENJU:

— Volumenski delež dejanskega alkohola:

ZA VSE PROIZVODE:

— Skupna vsebnost žveplovega dioksida:

— Skupna vsebnost kislin:

Žig pooblaščenega proizvajalca: Kraj in datum:

Podpis, ime in naziv pooblaščenega proizvajalca:

Image 9

Pripis (sprostitev v prosti promet in izdaja izvlečkov)

Količina

11. Št. in datum carinskega dokumenta o sprostitvi v prosti promet in izvlečka

12. Polno ime in naslov prejemnika (izvleček)

13. Pečat pristojnega organa

Na voljo

Dodeljena

Na voljo

Dodeljena

Na voljo

Dodeljena

14. Dodatne opombe

---

PRILOGA III

Postopki v zvezi s samopotrjevanjem

| 1. | Nacionalni raziskovalni inštitut za pivovarstvo (
  National Research Institute of Brewing, NRIB) pod nadzorom japonskega ministrstva za finance:






  (a) | individualno imenuje proizvajalce, pooblaščene na Japonskem, za pripravo samopotrdil iz člena 2.28 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

individualno imenuje proizvajalce, pooblaščene na Japonskem, za pripravo samopotrdil iz člena 2.28 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko;

| (b) | nadzira in inšpekcijsko pregleduje pooblaščene proizvajalce ter |
| --- | --- |

(b)

nadzira in inšpekcijsko pregleduje pooblaščene proizvajalce ter

| (c) | uradno obvešča Evropsko unijo:






  — | o imenih in naslovih pooblaščenih proizvajalcev skupaj z njihovimi uradnimi matičnimi številkami, in sicer dvakrat letno januarja in julija, ter |
| --- | --- | --- |

(c)

uradno obvešča Evropsko unijo:

—

o imenih in naslovih pooblaščenih proizvajalcev skupaj z njihovimi uradnimi matičnimi številkami, in sicer dvakrat letno januarja in julija, ter

| — | o vseh spremembah imen in naslovov ali umiku vseh pooblaščenih proizvajalcev, in sicer brez odlašanja. |
| --- | --- |

—

o vseh spremembah imen in naslovov ali umiku vseh pooblaščenih proizvajalcev, in sicer brez odlašanja.

| 2. | Evropska unija brez odlašanja objavi in posodobi imena in naslove pooblaščenih proizvajalcev na seznamu z naslovom „Third countries' competent bodies, designated laboratories and authorised wine producers and processors for drawing up VI-1 documents for wine imports into the EU“ (Pristojni organi, določeni laboratoriji in pooblaščeni proizvajalci in predelovalci vina iz tretjih držav za pripravo dokumentov VI-1 za uvoz vina v EU), ki je na voljo na uradnem spletišču Evropske komisije:
  ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/wine/lists/06.pdf |
| --- | --- |

2.

ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/wine/lists/06.pdf

---

| 29.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/34

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2019/137

z dne 23. januarja 2019

o izbiri ponudnikov omrežnih storitev za enotni vmesnik za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema (ESMIG) (ECB/2019/2)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 3.1 in 12.1 in členov 17, 18 in 22 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Enotni vmesnik za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema (Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway – ESMIG) je tehnična komponenta, ki bo vzpostavljena kot del projekta konsolidacije T2 in T2S ter s katero se bo konsolidiral dostop neposredno povezanih tržnih udeležencev do vseh tržnih infrastruktur, ki jih zagotavlja Eurosistem. ESMIG bo tem udeležencem omogočil eno samo tehnično rešitev za dostop do sistema TARGET2 (T2), vključno s storitvijo poravnave takojšnjih plačil v sistemu TARGET (TIPS), TARGET2-Securities (T2S), Eurosistemovega sistema za upravljanje zavarovanja (ECMS) ter morda drugih storitev tržnih infrastruktur in aplikacij Eurosistema. |
| --- | --- |

(1)

Enotni vmesnik za dostop do tržnih infrastruktur Eurosistema (Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway – ESMIG) je tehnična komponenta, ki bo vzpostavljena kot del projekta konsolidacije T2 in T2S ter s katero se bo konsolidiral dostop neposredno povezanih tržnih udeležencev do vseh tržnih infrastruktur, ki jih zagotavlja Eurosistem. ESMIG bo tem udeležencem omogočil eno samo tehnično rešitev za dostop do sistema TARGET2 (T2), vključno s storitvijo poravnave takojšnjih plačil v sistemu TARGET (TIPS), TARGET2-Securities (T2S), Eurosistemovega sistema za upravljanje zavarovanja (ECMS) ter morda drugih storitev tržnih infrastruktur in aplikacij Eurosistema.

| (2) | Odbor za tržno infrastrukturo je na seji 23. in 24. aprila 2018 sklenil, da bodo centralne banke Deutsche Bundesbank, Banco de España, Banque de France in Banca d'Italia (v nadaljnjem besedilu: NCB ponudnice) izvedle potrebne priprave za pridobitev največ treh ponudnikov omrežnih storitev, ki bodo opravljali storitve povezljivosti za ESMIG, in da bo centralna banka Banca d'Italia vodila izbirni postopek. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za tržno infrastrukturo je na seji 23. in 24. aprila 2018 sklenil, da bodo centralne banke Deutsche Bundesbank, Banco de España, Banque de France in Banca d'Italia (v nadaljnjem besedilu: NCB ponudnice) izvedle potrebne priprave za pridobitev največ treh ponudnikov omrežnih storitev, ki bodo opravljali storitve povezljivosti za ESMIG, in da bo centralna banka Banca d'Italia vodila izbirni postopek.

| (3) | Na tej seji je Odbor za tržno infrastrukturo tudi sklenil, da bo Banca d'Italia delovala kot operativna enota Eurosistema za izbirni postopek. Prav tako je sklenil, da bo Odbor za tržno infrastrukturo odgovoren za določitev članov izbirne komisije, saj bodo centralne banke Eurosistema pristojne in odgovorne za merila izbora in za izid odločanja izbirne komisije na podlagi teh meril. Banca d'Italia bo odgovorna za pravilno vodenje izbirnega postopka, njena posebna odgovornost v zvezi z izbirnim postopkom pa bo ločena od odgovornosti, ki jo imajo NCB ponudnice po sporazumu med ravnema 2 in 3. |
| --- | --- |

(3)

Na tej seji je Odbor za tržno infrastrukturo tudi sklenil, da bo Banca d'Italia delovala kot operativna enota Eurosistema za izbirni postopek. Prav tako je sklenil, da bo Odbor za tržno infrastrukturo odgovoren za določitev članov izbirne komisije, saj bodo centralne banke Eurosistema pristojne in odgovorne za merila izbora in za izid odločanja izbirne komisije na podlagi teh meril. Banca d'Italia bo odgovorna za pravilno vodenje izbirnega postopka, njena posebna odgovornost v zvezi z izbirnim postopkom pa bo ločena od odgovornosti, ki jo imajo NCB ponudnice po sporazumu med ravnema 2 in 3.

| (4) | Namen izbirnega postopka je dodeliti ponudnikom omrežnih storitev opravljanje nabora vnaprej določenih storitev povezljivosti, na podlagi česar ponudniki omrežnih storitev za ESMIG oblikujejo, izvedejo, dobavijo in upravljajo rešitve povezljivosti, ki so namenjene varni izmenjavi poslovnih informacij med neposredno povezanimi tržnimi udeleženci in tržnimi infrastrukturami Eurosistema prek ESMIG. |
| --- | --- |

(4)

Namen izbirnega postopka je dodeliti ponudnikom omrežnih storitev opravljanje nabora vnaprej določenih storitev povezljivosti, na podlagi česar ponudniki omrežnih storitev za ESMIG oblikujejo, izvedejo, dobavijo in upravljajo rešitve povezljivosti, ki so namenjene varni izmenjavi poslovnih informacij med neposredno povezanimi tržnimi udeleženci in tržnimi infrastrukturami Eurosistema prek ESMIG.

| (5) | Izbirni postopek za ponudnike omrežnih storitev za ESMIG spada na področje uporabe Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1), kakor se izvaja v nacionalnem pravu države članice pooblaščene centralne banke. |
| --- | --- |

(5)

Izbirni postopek za ponudnike omrežnih storitev za ESMIG spada na področje uporabe Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1), kakor se izvaja v nacionalnem pravu države članice pooblaščene centralne banke.

| (6) | Svet ECB je imenoval centralno banko Banca d'Italia, da izvede izbirni postopek za ponudnike omrežnih storitev za ESMIG. |
| --- | --- |

(6)

Svet ECB je imenoval centralno banko Banca d'Italia, da izvede izbirni postopek za ponudnike omrežnih storitev za ESMIG.

| (7) | Banca d'Italia je sprejela imenovanje in potrdila svojo pripravljenost ravnati v skladu s tem sklepom – |
| --- | --- |

(7)

Banca d'Italia je sprejela imenovanje in potrdila svojo pripravljenost ravnati v skladu s tem sklepom –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „Odbor za tržno infrastrukturo“ pomeni organ upravljanja, katerega naloga je podpirati Svet ECB pri zagotavljanju, da se tržne infrastrukture in platforme Eurosistema na področjih denarne poravnave, poravnave vrednostnih papirjev in upravljanja zavarovanja ohranjajo in razvijajo skladno s cilji Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) po Pogodbi, poslovnimi potrebami ESCB, tehnološkim napredkom ter vsakokrat veljavnimi regulativnimi in pregledniškimi zahtevami; |
| --- | --- |

(a)

„Odbor za tržno infrastrukturo“ pomeni organ upravljanja, katerega naloga je podpirati Svet ECB pri zagotavljanju, da se tržne infrastrukture in platforme Eurosistema na področjih denarne poravnave, poravnave vrednostnih papirjev in upravljanja zavarovanja ohranjajo in razvijajo skladno s cilji Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) po Pogodbi, poslovnimi potrebami ESCB, tehnološkim napredkom ter vsakokrat veljavnimi regulativnimi in pregledniškimi zahtevami;

| (b) | „ponudnik omrežnih storitev za ESMIG“ pomeni ponudnika omrežnih storitev, ki je podpisal koncesijsko pogodbo za opravljanje storitev povezljivosti; |
| --- | --- |

(b)

„ponudnik omrežnih storitev za ESMIG“ pomeni ponudnika omrežnih storitev, ki je podpisal koncesijsko pogodbo za opravljanje storitev povezljivosti;

| (c) | „storitve povezljivosti“ pomeni neposredno omrežno povezavo z ESMIG, ki jo mora ponudnik omrežnih storitev za ESMIG zagotavljati neposredno povezanemu tržnemu udeležencu, da lahko ta uporablja storitve tržnih infrastruktur Eurosistema ali izvršuje z njimi povezane naloge in odgovornosti; |
| --- | --- |

(c)

„storitve povezljivosti“ pomeni neposredno omrežno povezavo z ESMIG, ki jo mora ponudnik omrežnih storitev za ESMIG zagotavljati neposredno povezanemu tržnemu udeležencu, da lahko ta uporablja storitve tržnih infrastruktur Eurosistema ali izvršuje z njimi povezane naloge in odgovornosti;

| (d) | „koncesija“ pomeni pravico ponudnika omrežnih storitev, ki jo dodelijo centralne banke Eurosistema, za opravljanje nabora vnaprej določenih storitev povezljivosti za neposredno povezane tržne udeležence, na podlagi česar ponudnik omrežnih storitev za ESMIG oblikuje, izvede, dobavi in upravlja rešitve povezljivosti, ki so namenjene varni izmenjavi elektronskih podatkov med neposredno povezanimi tržnimi udeleženci in tržnimi infrastrukturami Eurosistema prek ESMIG; |
| --- | --- |

(d)

„koncesija“ pomeni pravico ponudnika omrežnih storitev, ki jo dodelijo centralne banke Eurosistema, za opravljanje nabora vnaprej določenih storitev povezljivosti za neposredno povezane tržne udeležence, na podlagi česar ponudnik omrežnih storitev za ESMIG oblikuje, izvede, dobavi in upravlja rešitve povezljivosti, ki so namenjene varni izmenjavi elektronskih podatkov med neposredno povezanimi tržnimi udeleženci in tržnimi infrastrukturami Eurosistema prek ESMIG;

| (e) | „izbirna komisija“ pomeni komisijo treh strokovnjakov, v kateri sta dva predstavnika pooblaščene centralne banke (vključno s predsednikom) in en predstavnik centralne banke Eurosistema, ki jih določi Odbor za tržno infrastrukturo in formalno imenuje pooblaščena centralna banka; |
| --- | --- |

(e)

„izbirna komisija“ pomeni komisijo treh strokovnjakov, v kateri sta dva predstavnika pooblaščene centralne banke (vključno s predsednikom) in en predstavnik centralne banke Eurosistema, ki jih določi Odbor za tržno infrastrukturo in formalno imenuje pooblaščena centralna banka;

| (f) | „centralna banka Eurosistema“ pomeni Evropsko centralno banko (ECB) ali nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro; |
| --- | --- |

(f)

„centralna banka Eurosistema“ pomeni Evropsko centralno banko (ECB) ali nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

| (g) | „sporazum med ravnema 2 in 3“ pomeni sporazum o dobavi in upravljanju, ki ga uskladijo Odbor za tržno infrastrukturo in NCB ponudnice, odobri ga Svet ECB, nato pa ga podpišejo centralne banke Eurosistema in NCB ponudnice. Vsebuje dodatne podrobnosti o nalogah in odgovornostih NCB ponudnic, Odbora za tržno infrastrukturo in centralnih bank Eurosistema; |
| --- | --- |

(g)

„sporazum med ravnema 2 in 3“ pomeni sporazum o dobavi in upravljanju, ki ga uskladijo Odbor za tržno infrastrukturo in NCB ponudnice, odobri ga Svet ECB, nato pa ga podpišejo centralne banke Eurosistema in NCB ponudnice. Vsebuje dodatne podrobnosti o nalogah in odgovornostih NCB ponudnic, Odbora za tržno infrastrukturo in centralnih bank Eurosistema;

| (h) | „neposredno povezani tržni udeleženec“ pomeni vsak subjekt, ki ima dovoljenje za izmenjavo elektronskih podatkov s tržno infrastrukturo Eurosistema; |
| --- | --- |

(h)

„neposredno povezani tržni udeleženec“ pomeni vsak subjekt, ki ima dovoljenje za izmenjavo elektronskih podatkov s tržno infrastrukturo Eurosistema;

| (i) | „pooblaščena centralna banka“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro, ki jo Svet ECB imenuje za izvedbo izbirnega postopka za ponudnike omrežnih storitev za ESMIG in ki jo centralne banke Eurosistema pooblastijo, da v njihovem imenu in interesu podpiše koncesijsko pogodbo z vsakim izbranim udeležencem; |
| --- | --- |

(i)

„pooblaščena centralna banka“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro, ki jo Svet ECB imenuje za izvedbo izbirnega postopka za ponudnike omrežnih storitev za ESMIG in ki jo centralne banke Eurosistema pooblastijo, da v njihovem imenu in interesu podpiše koncesijsko pogodbo z vsakim izbranim udeležencem;

| (j) | „storitve tržnih infrastruktur Eurosistema“ pomeni storitve, ki jih zagotavljajo tržne infrastrukture centralnih bank Eurosistema, kar obsega storitve TARGET (ki vključujejo storitev T2, storitev poravnave takojšnjih plačil v sistemu TARGET (TIPS) in storitev TARGET2-Securities (T2S)), Eurosistemov sistem za upravljanje zavarovanja (ECMS) ter druge storitve, ki jih bodo zagotavljale tržne infrastrukture, platforme in aplikacije Eurosistema na področjih denarne poravnave, poravnave vrednostnih papirjev in upravljanja zavarovanja; |
| --- | --- |

(j)

„storitve tržnih infrastruktur Eurosistema“ pomeni storitve, ki jih zagotavljajo tržne infrastrukture centralnih bank Eurosistema, kar obsega storitve TARGET (ki vključujejo storitev T2, storitev poravnave takojšnjih plačil v sistemu TARGET (TIPS) in storitev TARGET2-Securities (T2S)), Eurosistemov sistem za upravljanje zavarovanja (ECMS) ter druge storitve, ki jih bodo zagotavljale tržne infrastrukture, platforme in aplikacije Eurosistema na področjih denarne poravnave, poravnave vrednostnih papirjev in upravljanja zavarovanja;

| (k) | „koncesijska pogodba“ pomeni sporazum po nacionalnem pravu države članice pooblaščene centralne banke, kakor ga predlaga Odbor za tržno infrastrukturo in odobri Svet ECB ter ki določa medsebojne pravice in obveznosti centralnih bank Eurosistema in zadevnega ponudnika omrežnih storitev za ESMIG; |
| --- | --- |

(k)

„koncesijska pogodba“ pomeni sporazum po nacionalnem pravu države članice pooblaščene centralne banke, kakor ga predlaga Odbor za tržno infrastrukturo in odobri Svet ECB ter ki določa medsebojne pravice in obveznosti centralnih bank Eurosistema in zadevnega ponudnika omrežnih storitev za ESMIG;

| (l) | „izbrani udeleženec“ pomeni udeleženca v izbirnem postopku za ponudnike omrežnih storitev za ESMIG, ki mu je bila podeljena koncesijska pogodba; |
| --- | --- |

(l)

„izbrani udeleženec“ pomeni udeleženca v izbirnem postopku za ponudnike omrežnih storitev za ESMIG, ki mu je bila podeljena koncesijska pogodba;

| (m) | „obvestilo o koncesiji“ pomeni obvestilo o izbirnem postopku, ki ga objavi pooblaščena centralna banka v skladu s členom 3(2)(e); |
| --- | --- |

(m)

„obvestilo o koncesiji“ pomeni obvestilo o izbirnem postopku, ki ga objavi pooblaščena centralna banka v skladu s členom 3(2)(e);

| (n) | „razpisna pravila“ pomeni podrobna pravila izbirnega postopka, ki so sestavni del objavljene razpisne dokumentacije; |
| --- | --- |

(n)

„razpisna pravila“ pomeni podrobna pravila izbirnega postopka, ki so sestavni del objavljene razpisne dokumentacije;

| (o) | „razpisna dokumentacija“ pomeni najavo postopka za podelitev koncesije, obvestilo o koncesiji in razpisna pravila ter njihove priloge in dodatke; |
| --- | --- |

(o)

„razpisna dokumentacija“ pomeni najavo postopka za podelitev koncesije, obvestilo o koncesiji in razpisna pravila ter njihove priloge in dodatke;

| (p) | „prevzemi test omrežja“ pomeni test, ki ga mora opraviti ponudnik omrežnih storitev za ESMIG po podpisu koncesijske pogodbe in katerega cilj je preveriti skladnost njegove ponujene rešitve z osnovnimi zahtevami glede funkcionalnosti, odpornosti in varnosti; |
| --- | --- |

(p)

„prevzemi test omrežja“ pomeni test, ki ga mora opraviti ponudnik omrežnih storitev za ESMIG po podpisu koncesijske pogodbe in katerega cilj je preveriti skladnost njegove ponujene rešitve z osnovnimi zahtevami glede funkcionalnosti, odpornosti in varnosti;

| (q) | „datum začetka delovanja“ pomeni datum, ko začne prva tržna infrastruktura Eurosistema uporabljati storitve povezljivosti za redno delovanje v produkcijskem okolju. |
| --- | --- |

(q)

„datum začetka delovanja“ pomeni datum, ko začne prva tržna infrastruktura Eurosistema uporabljati storitve povezljivosti za redno delovanje v produkcijskem okolju.

Člen 2

Pooblaščena centralna banka

1.   Banca d'Italia je centralna banka Eurosistema, ki jo Svet ECB imenuje, da izvede izbirni postopek za ponudnike omrežnih storitev za ESMIG in podpiše koncesijske pogodbe z izbranimi udeleženci v skladu s tem sklepom.

2.   Pooblaščena centralna banka v korist centralnih bank Eurosistema:

| (a) | načrtuje izbirni postopek ter pripravi razpisno dokumentacijo in vso ustrezno dokumentacijo v skladu s členom 3(2)(b); |
| --- | --- |

(a)

načrtuje izbirni postopek ter pripravi razpisno dokumentacijo in vso ustrezno dokumentacijo v skladu s členom 3(2)(b);

| (b) | v svojem imenu in interesu ter v interesu centralnih bank Eurosistema izvede izbiro ponudnikov omrežnih storitev za ESMIG v polnem sodelovanju z izbirno komisijo, in sicer tako, da zagotovi materialne in človeške vire, ki so potrebni za zagotovitev skladnosti izbirnega postopka z nacionalnim pravom njene države članice; |
| --- | --- |

(b)

v svojem imenu in interesu ter v interesu centralnih bank Eurosistema izvede izbiro ponudnikov omrežnih storitev za ESMIG v polnem sodelovanju z izbirno komisijo, in sicer tako, da zagotovi materialne in človeške vire, ki so potrebni za zagotovitev skladnosti izbirnega postopka z nacionalnim pravom njene države članice;

| (c) | skladno z odločitvijo izbirne komisije podpiše vsako koncesijsko pogodbo v skladu s členom 4(1), pri čemer skupno število ponudnikov omrežnih storitev za ESMIG v nobenem trenutku ne sme preseči števila tri; |
| --- | --- |

(c)

skladno z odločitvijo izbirne komisije podpiše vsako koncesijsko pogodbo v skladu s členom 4(1), pri čemer skupno število ponudnikov omrežnih storitev za ESMIG v nobenem trenutku ne sme preseči števila tri;

| (d) | zastopa centralne banke Eurosistema v razmerju do ponudnikov omrežnih storitev za ESMIG in drugih tretjih oseb ter upravlja koncesijske pogodbe v skladu s členom 4(5). |
| --- | --- |

(d)

zastopa centralne banke Eurosistema v razmerju do ponudnikov omrežnih storitev za ESMIG in drugih tretjih oseb ter upravlja koncesijske pogodbe v skladu s členom 4(5).

Člen 3

Pogoji za izbor in podelitev koncesije

1.   Pooblaščena centralna banka izvede postopek za izbiro ponudnikov omrežnih storitev za ESMIG v skladu z Direktivo 2014/23/EU, kakor se izvaja v nacionalnem pravu njene države članice. Skupno število ponudnikov omrežnih storitev za ESMIG v nobenem trenutku ne sme preseči števila tri.

2.   Pri izvedbi izbirnega postopka pooblaščena centralna banka upošteva zlasti naslednje pogoje:

| (a) | pooblaščena centralna banka izvede odprti postopek za podelitev koncesij, v katerem lahko odda ponudbo vsak zainteresirani gospodarski subjekt; |
| --- | --- |

(a)

pooblaščena centralna banka izvede odprti postopek za podelitev koncesij, v katerem lahko odda ponudbo vsak zainteresirani gospodarski subjekt;

| (b) | celotno razpisno dokumentacijo skupaj pripravijo centralne banke Eurosistema in pooblaščena centralna banka, odobri pa jo Odbor za tržno infrastrukturo; |
| --- | --- |

(b)

celotno razpisno dokumentacijo skupaj pripravijo centralne banke Eurosistema in pooblaščena centralna banka, odobri pa jo Odbor za tržno infrastrukturo;

| (c) | ponudniki omrežnih storitev za ESMIG se izberejo na podlagi najnižje skupne cene za standardni nabor storitev, ki jih je treba zagotoviti skupini neposredno povezanih tržnih udeležencev, v skladu z modelom, ki ga odobri Odbor za tržno infrastrukturo; celotna razpisna dokumentacija se objavi v angleščini. Pooblaščena centralna banka lahko objavi obvestilo o koncesiji tudi v svojem uradnem jeziku. Udeleženci v izbirnem postopku morajo ponudbe in vse dodatne dokumente predložiti v angleščini; |
| --- | --- |

(c)

ponudniki omrežnih storitev za ESMIG se izberejo na podlagi najnižje skupne cene za standardni nabor storitev, ki jih je treba zagotoviti skupini neposredno povezanih tržnih udeležencev, v skladu z modelom, ki ga odobri Odbor za tržno infrastrukturo; celotna razpisna dokumentacija se objavi v angleščini. Pooblaščena centralna banka lahko objavi obvestilo o koncesiji tudi v svojem uradnem jeziku. Udeleženci v izbirnem postopku morajo ponudbe in vse dodatne dokumente predložiti v angleščini;

| (d) | pooblaščena centralna banka v obvestilu o koncesiji navede, da izbirni postopek izvaja v svojem imenu in interesu ter v interesu centralnih bank Eurosistema; |
| --- | --- |

(d)

pooblaščena centralna banka v obvestilu o koncesiji navede, da izbirni postopek izvaja v svojem imenu in interesu ter v interesu centralnih bank Eurosistema;

| (e) | pooblaščena centralna banka obvestilo o koncesiji objavi vsaj v: (a) Uradnem listu Evropske unije; (b) ustreznem nacionalnem uradnem listu države članice pooblaščene centralne banke; (c) dveh nacionalnih časnikih ter (d) časnikih Financial Times in The Economist. Razpisna dokumentacija se objavi na spletni strani pooblaščene centralne banke. Obvestilo o koncesiji se objavi tudi na spletni strani ECB, s povezavo na spletno stran pooblaščene centralne banke, da se omogoči dostop do celotne razpisne dokumentacije; |
| --- | --- |

(e)

pooblaščena centralna banka obvestilo o koncesiji objavi vsaj v: (a) Uradnem listu Evropske unije; (b) ustreznem nacionalnem uradnem listu države članice pooblaščene centralne banke; (c) dveh nacionalnih časnikih ter (d) časnikih Financial Times in The Economist. Razpisna dokumentacija se objavi na spletni strani pooblaščene centralne banke. Obvestilo o koncesiji se objavi tudi na spletni strani ECB, s povezavo na spletno stran pooblaščene centralne banke, da se omogoči dostop do celotne razpisne dokumentacije;

| (f) | pooblaščena centralna banka se odzove na zahteve po pojasnilih v izbirnem postopku, ki se pošljejo na elektronski naslov, naveden v obvestilu o koncesiji. Odzive, ki so v splošnem interesu, pooblaščena centralna banka in ECB objavita na svojih spletnih straneh; |
| --- | --- |

(f)

pooblaščena centralna banka se odzove na zahteve po pojasnilih v izbirnem postopku, ki se pošljejo na elektronski naslov, naveden v obvestilu o koncesiji. Odzive, ki so v splošnem interesu, pooblaščena centralna banka in ECB objavita na svojih spletnih straneh;

| (g) | člane izbirne komisije določi Odbor za tržno infrastrukturo, formalno pa jih imenuje pooblaščena centralna banka nemudoma po izteku roka za oddajo ponudb; |
| --- | --- |

(g)

člane izbirne komisije določi Odbor za tržno infrastrukturo, formalno pa jih imenuje pooblaščena centralna banka nemudoma po izteku roka za oddajo ponudb;

| (h) | člani izbirne komisije so dolžni podpisati izjavo o odsotnosti nasprotja interesov, ki jo odobri Odbor za tržno infrastrukturo; |
| --- | --- |

(h)

člani izbirne komisije so dolžni podpisati izjavo o odsotnosti nasprotja interesov, ki jo odobri Odbor za tržno infrastrukturo;

| (i) | pooblaščena centralna banka prevzame operativne vidike izbirnega postopka; |
| --- | --- |

(i)

pooblaščena centralna banka prevzame operativne vidike izbirnega postopka;

| (j) | izbirna komisija med drugim pregleda administrativno dokumentacijo ter odloči o izločitvi udeležencev, ki ne izpolnjujejo zahtev za udeležbo, iz izbirnega postopka. Izbirna komisija oceni neobičajno nizke ponudbe na podlagi pravil, določenih v razpisni dokumentaciji. Izbirna komisija razvrsti udeležence, ki niso bili izločeni iz izbirnega postopka, po naraščajočem vrstnem redu njihovih ekonomskih ponudb; |
| --- | --- |

(j)

izbirna komisija med drugim pregleda administrativno dokumentacijo ter odloči o izločitvi udeležencev, ki ne izpolnjujejo zahtev za udeležbo, iz izbirnega postopka. Izbirna komisija oceni neobičajno nizke ponudbe na podlagi pravil, določenih v razpisni dokumentaciji. Izbirna komisija razvrsti udeležence, ki niso bili izločeni iz izbirnega postopka, po naraščajočem vrstnem redu njihovih ekonomskih ponudb;

| (k) | pooblaščena centralna banka uradno obvešča zadevne udeležence o vseh odločitvah izbirne komisije z uporabo varnih in hitrih sredstev pisne komunikacije. |
| --- | --- |

(k)

pooblaščena centralna banka uradno obvešča zadevne udeležence o vseh odločitvah izbirne komisije z uporabo varnih in hitrih sredstev pisne komunikacije.

3.   Potem ko izbirna komisija razvrsti udeležence v skladu z odstavkom 2(j) (predlog podelitve koncesije), pooblaščena centralna banka na lastno odgovornost izvede interno preverjanje zakonitosti, s katerim preveri, ali je bil izbirni postopek izveden pravilno. Po uspešno opravljenem preverjanju pooblaščena centralna banka opravi končno podelitev koncesije in preveri, ali vsi izbrani udeleženci izpolnjujejo zahteve za udeležbo in ali so njihove izjave resnične. Če preverjanje zakonitosti ni uspešno opravljeno, se končna podelitev koncesije odloži, pooblaščena centralna banka pa sprejme vse potrebne ukrepe po nacionalnem pravu svoje države članice, s katerimi zagotovi, da se nepravilnost odpravi ter preverjanje zakonitosti znova izvede in uspešno opravi. Brez poseganja v neodvisnost pooblaščene centralne banke kot javnega naročnika po nacionalnem pravu njene države članice se pooblaščena centralna banka lahko posvetuje z Odborom za tržno infrastrukturo o vprašanjih politike v zvezi z odpravo nepravilnosti.

4.   Pooblaščena centralna banka deluje v svojem imenu in interesu ter v interesu centralnih bank Eurosistema glede vseh pravic in obveznosti, ki izhajajo iz izbirnega postopka. Odboru za tržno infrastrukturo poroča o napredku v izbirnem postopku ter se, brez poseganja v njeno neodvisnost v vlogi javnega naročnika po nacionalnem pravu, z njim posvetuje ob nastopu okoliščin, ki negativno vplivajo na projektni načrt.

5.   Pooblaščena centralna banka nosi lastne stroške, povezane z nalogami, ki jih opravi v izbirnem postopku.

Člen 4

Koncesijska pogodba

1.   Potem ko pooblaščena centralna banka na podlagi zgoraj navedenih pogojev zaključi postopke izbora in podelitve koncesije, sprejme vse potrebne pripravljalne ukrepe za sklenitev koncesijske pogodbe z vsakim izbranim udeležencem v imenu in interesu centralnih bank Eurosistema. V ta namen centralne banke Eurosistema pooblastijo pooblaščeno centralno banko za podpis koncesijske pogodbe, in sicer z ločenim pooblastilom za delovanje v imenu in interesu centralnih bank Eurosistema (neposredno zastopanje).

2.   Po podpisu koncesijske pogodbe ponudnik omrežnih storitev za ESMIG opravi prevzemni test omrežja. Če ponudnik omrežnih storitev za ESMIG prevzemnega testa omrežja ne opravi uspešno, koncesijska pogodba preneha. V tem primeru pooblaščena centralna banka koncesijo podeli udeležencu, ki je v vrstnem redu uvrščen takoj za izbranimi udeleženci, pod enakimi pogoji, kot so bili v prvotni koncesijski pogodbi, in na podlagi ponudbe, ki jo je navedeni udeleženec predložil v izbirnem postopku.

3.   Brez poseganja v naslednje odstavke velja koncesija, podeljena v izbirnem postopku, deset let od datuma začetka delovanja, da se ponudniku omrežnih storitev za ESMIG omogoči povrnitev naložb, ki jih je izvedel pri opravljanju storitev, ter donos na vloženi kapital, pri čemer se upoštevajo naložbe, ki so potrebne za doseganje posebnih pogodbenih ciljev.

4.   Kadar koncesijska pogodba s ponudnikom omrežnih storitev za ESMIG preneha pred iztekom veljavnosti, vendar po uspešno opravljenem prevzemnem testu omrežja, lahko Odbor za tržno infrastrukturo po lastni presoji odloči, da ne podeli nadomestne koncesijske pogodbe, da jo ponudi udeležencu v izbirnem postopku, ki je v vrstnem redu uvrščen takoj za izbranimi udeleženci, ali da, če vrstni red prejšnje možnosti ne omogoča, podeli novo koncesijsko pogodbo drugemu ponudniku omrežnih storitev na podlagi novega izbirnega postopka, ki ga izvede pooblaščena centralna banka. Nova koncesijska pogodba velja deset let.

5.   Pooblaščena centralna banka je pooblaščena za zastopanje centralnih bank Eurosistema v razmerju do ponudnikov omrežnih storitev za ESMIG in drugih tretjih oseb v povezavi s storitvami povezljivosti ter za redno upravljanje koncesijskih pogodb v imenu in interesu centralnih bank Eurosistema, in sicer med drugim z izvrševanjem pravic in obveznosti centralnih bank Eurosistema, tudi v sodnih postopkih, kar med drugim vključuje primere kršitev pogodbe, odškodnine, prenehanja, izpodbijanja ali drugih sprememb pogodbe. Pooblaščena centralna banka o tem poroča Odboru za tržno infrastrukturo in upošteva njegova navodila.

6.   Pooblaščena centralna banka sprejme vse ukrepe, ki so potrebni za izpolnitev dolžnosti in obveznosti centralnih bank Eurosistema in morebitnih njenih dolžnosti in obveznosti v zvezi s koncesijskimi pogodbami, in o tem poroča Odboru za tržno infrastrukturo ter spoštuje vsa njegova s tem povezana navodila.

7.   Pooblaščena centralna banka prejme vsa obvestila, izjave in sodna pisanja, vključno z vročitvami, ki se nanašajo na koncesijsko pogodbo, da se ji omogoči izpolnjevanje pravic in obveznosti centralnih bank Eurosistema in morebitnih njenih pravic in obveznosti v zvezi s koncesijsko pogodbo.

8.   Brez poseganja v člen 5 centralne banke Eurosistema povrnejo pooblaščeni centralni banki vse razumne izdatke, ki ji nastanejo z upravljanjem in spremljanjem koncesijskih pogodb po odstavkih 5 do 7.

Člen 5

Odškodninski zahtevki

1.   Pooblaščena centralna banka je centralnim bankam Eurosistema neomejeno odgovorna za kakršno koli izgubo ali škodo, ki je posledica prevare ali namernega ravnanja pri izvrševanju njenih pravic in obveznosti po tem sklepu. Centralnim bankam Eurosistema je odgovorna za kakršno koli izgubo ali škodo, ki je posledica njene hude malomarnosti pri izpolnjevanju njenih obveznosti po tem sklepu, in v tem primeru je njena odgovornost omejena na največji skupni znesek v višini 2 000 000 EUR na koledarsko leto.

2.   Kadar tretja oseba utrpi izgubo ali škodo, ki je posledica prevare ali namernega ravnanja pooblaščene centralne banke pri izvrševanju njenih dolžnosti po tem sklepu, je pooblaščena centralna banka odgovorna za vso odškodnino, ki jo je treba plačati tej tretji osebi.

3.   Kadar tretja oseba utrpi izgubo ali škodo, ki je posledica hude ali lahke malomarnosti pooblaščene centralne banke pri izvrševanju njenih dolžnosti po tem sklepu, je pooblaščena centralna banka odgovorna za vso odškodnino, ki jo je treba plačati tej tretji osebi. Centralne banke Eurosistema povrnejo pooblaščeni centralni banki vso tako odškodnino, ki presega največji skupni znesek v višini 2 000 000 EUR na koledarsko leto, na podlagi sodne odločbe ali sporazuma o poravnavi med pooblaščeno centralno banko in katero koli tako tretjo osebo, pod pogojem, da je sporazum o poravnavi predhodno odobril Odbor za tržno infrastrukturo.

4.   Centralne banke Eurosistema v celoti in nemudoma povrnejo pooblaščeni centralni banki vso odškodnino, ki jo je plačala tretjim osebam, če izvira iz: (a) zahtev za udeležbo in meril za podelitev koncesije; (b) odločitve izbirne komisije na podlagi zahtev za udeležbo in meril za podelitev koncesije; (c) nepravilnega ravnanja izbirne komisije, razen če je ta delovala v skladu s pisnim navodilom pooblaščene centralne banke ali če od pooblaščene centralne banke v zvezi zadevnim vprašanjem ni prejela ustreznega predhodnega pisnega navodila, ki ga je pravočasno pisno zahtevala; (d) katere koli odločitve ali dogodka, ki je zunaj nadzora pooblaščene centralne banke, vključno s tistimi, ki lahko vplivajo na učinkovanje podeljenih koncesij.

5.   Centralne banke Eurosistema pooblaščeni centralni banki ne povrnejo odškodnine, plačane tretjim osebam, ki izvira iz operativnih dejavnosti in drugih postopkovnih dejanj, za katere je odgovorna, razen če je pooblaščena centralna banka v nasprotju z lastnim navodilom ravnala v skladu z navodili Odbora za tržno infrastrukturo po členu 3(4).

6.   Kadar tretje osebe vložijo tožbe, ki se nanašajo na dejanja ali opustitve v zvezi z izbirnim postopkom, za katere so centralne banke Eurosistema izključno odgovorne, dajo centralne banke Eurosistema pooblaščeni centralni banki po posvetovanju z njo pravočasna navodila glede ukrepov, ki naj jih sprejme, npr. o morebitnem zastopanju, ki naj ga prevzame zunanji pravni svetovalec ali notranja pravna služba pooblaščene centralne banke. Po sprejetju odločitve glede ukrepanja v katerem koli takem postopku nosijo sodne stroške in takse, ki izvirajo iz takega ukrepanja, centralne banke Eurosistema.

7.   Centralne banke Eurosistema prevzamejo odgovornost za dejanja in opustitve posameznih članov izbirne komisije v zvezi z izbirnim postopkom.

8.   Kadar tretje osebe vložijo tožbe zaradi dejanj ali opustitev v zvezi z izbirnim postopkom, za katere je izključno odgovorna pooblaščena centralna banka, pooblaščena centralna banka polno sodeluje s centralnimi bankami Eurosistema glede ukrepov, ki naj jih sprejme, npr. glede morebitnega zastopanja, ki naj ga prevzame zunanji pravni svetovalec ali njena notranja pravna služba, in nosi posledične stroške.

9.   Kadar so centralne banke Eurosistema in pooblaščena centralna banka skupaj odgovorne za izgubo ali škodo, ki jo utrpi tretja oseba, nosi vsaka od njih enak delež stroškov.

Člen 6

Končne določbe

1.   To pooblastilo ostane v veljavi deset let od datuma začetka delovanja.

2.   Iztek pooblastila ne vpliva na uporabo zadevnih koncesijskih pogodb.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 25. januarja 2019.

V Frankfurtu na Majni, 23. januarja 2019

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

1

---