# Jurnalul Oficial C 142/2019

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 142 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6223 aprilie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 142

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6223 aprilie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2019/C 142/01 | Recomandarea Consiliului din 9 aprilie 2019 privind obiectivele de siguranță și cerințele funcționale neobligatorii pntru navele de pasageri cu o lungime mai mică de 24 m | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2019/C 142/01

Recomandarea Consiliului din 9 aprilie 2019 privind obiectivele de siguranță și cerințele funcționale neobligatorii pntru navele de pasageri cu o lungime mai mică de 24 m

1

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 142/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8744 – Daimler/BMW/Car Sharing JV) (
  1
  ) | 19 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2019/C 142/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8744 – Daimler/BMW/Car Sharing JV) (
  1
  )

1

19

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2019/C 142/03 | Decizia Consiliului din 15 aprilie 2019 de numire a membrilor și a membrilor supleanți în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru Belgia, Grecia, Franța și Malta | 20 |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 142/04 | Rata de schimb a monedei euro | 22 |
| 2019/C 142/05 | Rata de schimb a monedei euro | 23 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2019/C 142/03

Decizia Consiliului din 15 aprilie 2019 de numire a membrilor și a membrilor supleanți în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru Belgia, Grecia, Franța și Malta

20

Comisia Europeană

2019/C 142/04

Rata de schimb a monedei euro

22

2019/C 142/05

Rata de schimb a monedei euro

23

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 142/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9348 – OMERS Infrastructure/Morgan Stanley/VTG) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 24 |
| 2019/C 142/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9304 – Tenaris/Severstal/JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 26 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2019/C 142/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9348 – OMERS Infrastructure/Morgan Stanley/VTG) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

24

2019/C 142/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9304 – Tenaris/Severstal/JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 23.4.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 9 aprilie 2019

privind obiectivele de siguranță și cerințele funcționale neobligatorii pntru navele de pasageri cu o lungime mai mică de 24 m

(2019/C 142/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292 și articolul 100 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Directiva (UE) 2017/2108 a Parlamentului European și a Consiliului (1), adoptată la 15 noiembrie 2017, a exclus navele de pasageri cu o lungime mai mică de 24 m („navele mici de pasageri”), fabricate din oțel sau dintr-un material echivalent, din domeniul de aplicare al Directivei 2009/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), ca urmare a recomandărilor formulate în urma verificării adecvării legislației UE privind siguranța navelor de pasageri, efectuate în temeiul Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) (3). Această modificare se va aplica începând cu 21 decembrie 2019. |
| --- | --- |

(1)

Directiva (UE) 2017/2108 a Parlamentului European și a Consiliului (1), adoptată la 15 noiembrie 2017, a exclus navele de pasageri cu o lungime mai mică de 24 m („navele mici de pasageri”), fabricate din oțel sau dintr-un material echivalent, din domeniul de aplicare al Directivei 2009/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), ca urmare a recomandărilor formulate în urma verificării adecvării legislației UE privind siguranța navelor de pasageri, efectuate în temeiul Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) (3). Această modificare se va aplica începând cu 21 decembrie 2019.

| (2) | Verificarea adecvării a arătat că cerințele prescriptive ale Directivei 2009/45/CE, care rezultă din Convenția internațională din 1974 pentru ocrotirea vieții omenești pe mare (denumită în continuare „Convenția SOLAS 1974”), s-au dovedit a fi dificil de adaptat la navele mici de pasageri. În absența unor probleme de siguranță specifice și a unor standarde adecvate prevăzute de Directiva 2009/45/CE, navele cu o lungime mai mică de 24 m, cu excepția ambarcațiunilor de mare viteză pentru pasageri, au fost așadar excluse din domeniul de aplicare al directivei respective. |
| --- | --- |

(2)

Verificarea adecvării a arătat că cerințele prescriptive ale Directivei 2009/45/CE, care rezultă din Convenția internațională din 1974 pentru ocrotirea vieții omenești pe mare (denumită în continuare „Convenția SOLAS 1974”), s-au dovedit a fi dificil de adaptat la navele mici de pasageri. În absența unor probleme de siguranță specifice și a unor standarde adecvate prevăzute de Directiva 2009/45/CE, navele cu o lungime mai mică de 24 m, cu excepția ambarcațiunilor de mare viteză pentru pasageri, au fost așadar excluse din domeniul de aplicare al directivei respective.

| (3) | Navele mici de pasageri sunt construite în principal din alte materiale decât oțelul, iar marea majoritate a acestei flote este așadar deja certificată în temeiul legislației naționale. Abordările diferite ale statelor membre în ceea ce privește reglementarea siguranței navelor mici de pasageri determină diferențe la nivelul normelor și al standardelor de siguranță. Aceste divergențe reprezintă o provocare importantă, în special pentru micii armatori din Uniune, care recurg la cumpărarea de nave uzate pentru transportul de pasageri cu nave mici. Acest lucru a fost confirmat de rezultatele consultării deschise în care majoritatea respondenților au fost microîntreprinderi sau întreprinderi mici. Consultarea a arătat că o abordare comună a normelor de siguranță pentru navele mici de pasageri ar putea avea un impact pozitiv asupra funcționării pieței interne în acest domeniu. |
| --- | --- |

(3)

Navele mici de pasageri sunt construite în principal din alte materiale decât oțelul, iar marea majoritate a acestei flote este așadar deja certificată în temeiul legislației naționale. Abordările diferite ale statelor membre în ceea ce privește reglementarea siguranței navelor mici de pasageri determină diferențe la nivelul normelor și al standardelor de siguranță. Aceste divergențe reprezintă o provocare importantă, în special pentru micii armatori din Uniune, care recurg la cumpărarea de nave uzate pentru transportul de pasageri cu nave mici. Acest lucru a fost confirmat de rezultatele consultării deschise în care majoritatea respondenților au fost microîntreprinderi sau întreprinderi mici. Consultarea a arătat că o abordare comună a normelor de siguranță pentru navele mici de pasageri ar putea avea un impact pozitiv asupra funcționării pieței interne în acest domeniu.

| (4) | Prin Directiva 94/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), a fost instituită o piață internă a ambarcațiunilor de agrement care armonizează caracteristicile de siguranță ale ambarcațiunilor de agrement din toate statele membre și, prin urmare, elimină obstacolele din calea comerțului între statele membre. Totuși, pentru navele mici de pasageri nu s-a instituit nicio astfel de piață internă. |
| --- | --- |

(4)

Prin Directiva 94/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), a fost instituită o piață internă a ambarcațiunilor de agrement care armonizează caracteristicile de siguranță ale ambarcațiunilor de agrement din toate statele membre și, prin urmare, elimină obstacolele din calea comerțului între statele membre. Totuși, pentru navele mici de pasageri nu s-a instituit nicio astfel de piață internă.

| (5) | Verificarea adecvării a recomandat un cadru al standardelor bazate pe performanță drept singura abordare care ar fi proporțională și ar putea genera o valoare adăugată la nivelul Uniunii. O astfel de abordare ar lăsa o marjă de libertate pentru adaptarea la contextul local, dacă se dovedește necesar, și ar promova proiecte inovatoare care ar urma să fie verificate pentru a se constata dacă respectă nivelul minim de siguranță prevăzut. În comparație cu un cadru de reglementare prescriptiv, ar reflecta mai bine diversitatea modelelor, a materialelor și a modurilor de funcționare a navelor mici de pasageri, precum și faptul că statele membre sunt mai în măsură să evalueze restricțiile locale privind navigația în cazul navelor mici de pasageri în ceea ce privește distanța până la port sau la coastă și condițiile meteorologice. |
| --- | --- |

(5)

Verificarea adecvării a recomandat un cadru al standardelor bazate pe performanță drept singura abordare care ar fi proporțională și ar putea genera o valoare adăugată la nivelul Uniunii. O astfel de abordare ar lăsa o marjă de libertate pentru adaptarea la contextul local, dacă se dovedește necesar, și ar promova proiecte inovatoare care ar urma să fie verificate pentru a se constata dacă respectă nivelul minim de siguranță prevăzut. În comparație cu un cadru de reglementare prescriptiv, ar reflecta mai bine diversitatea modelelor, a materialelor și a modurilor de funcționare a navelor mici de pasageri, precum și faptul că statele membre sunt mai în măsură să evalueze restricțiile locale privind navigația în cazul navelor mici de pasageri în ceea ce privește distanța până la port sau la coastă și condițiile meteorologice.

| (6) | Obiectivele de siguranță și cerințele funcționale neobligatorii anexate la prezenta recomandare se bazează pe un astfel de cadru al standardelor bazate pe performanță, precum și pe experiența la nivel internațional, la nivelul Uniunii și la nivel național. Ele au fost elaborate împreună cu experții și părțile interesate din statele membre și ar putea, dacă vor fi adoptate de statele membre și dezvoltate în continuare, să reprezinte un etalon pentru pasagerii care călătoresc pe aceste nave în apele Uniunii. De asemenea, ar putea să faciliteze accesul pe piața Uniunii al producătorilor și operatorilor din Uniune. Eventualele evoluții viitoare ale cadrului ar trebui să țină seama de interesele pasagerilor. |
| --- | --- |

(6)

Obiectivele de siguranță și cerințele funcționale neobligatorii anexate la prezenta recomandare se bazează pe un astfel de cadru al standardelor bazate pe performanță, precum și pe experiența la nivel internațional, la nivelul Uniunii și la nivel național. Ele au fost elaborate împreună cu experții și părțile interesate din statele membre și ar putea, dacă vor fi adoptate de statele membre și dezvoltate în continuare, să reprezinte un etalon pentru pasagerii care călătoresc pe aceste nave în apele Uniunii. De asemenea, ar putea să faciliteze accesul pe piața Uniunii al producătorilor și operatorilor din Uniune. Eventualele evoluții viitoare ale cadrului ar trebui să țină seama de interesele pasagerilor.

| (7) | Prezenta recomandare include obiective de siguranță și cerințe funcționale neobligatorii care sunt mai bine adaptate la navele mici de pasageri. Statele membre ar trebui, prin urmare, să fie invitate să se orienteze după obiectivele de siguranță și cerințele funcționale neobligatorii anexate la prezenta recomandare, în vederea realizării unei abordări comune în ceea ce privește normele de siguranță aplicabile navelor mici de pasageri, |
| --- | --- |

(7)

Prezenta recomandare include obiective de siguranță și cerințe funcționale neobligatorii care sunt mai bine adaptate la navele mici de pasageri. Statele membre ar trebui, prin urmare, să fie invitate să se orienteze după obiectivele de siguranță și cerințele funcționale neobligatorii anexate la prezenta recomandare, în vederea realizării unei abordări comune în ceea ce privește normele de siguranță aplicabile navelor mici de pasageri,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

| 1. | Statele membre sunt invitate să pregătească terenul în vederea unei abordări comune a normelor de siguranță pentru navele de pasageri cu o lungime mai mică de 24 m („navele mici de pasageri”) care operează curse interne în apele Uniunii și nu sunt nici ambarcațiuni de agrement, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2013/53/UE, și nici nave de pasageri care intră în domeniul de aplicare al articolului 3 alineatul (1) din Directiva 2009/45/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2017/2108 și aplicabilă începând cu 21 decembrie 2019. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În acest sens se recomandă ca, începând cu 21 decembrie 2019, în mod voluntar, statele membre:






  (a) | să se orienteze, dacă este cazul, după obiectivele de siguranță și cerințele funcționale neobligatorii pentru navele mici de pasageri care figurează în anexă; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

să se orienteze, dacă este cazul, după obiectivele de siguranță și cerințele funcționale neobligatorii pentru navele mici de pasageri care figurează în anexă;

| (b) | să sprijine lucrări analitice ulterioare în vederea identificării și evaluării suplimentare a obiectivelor și cerințelor menționate la litera (a) în cadrul bazat pe performanță, precum și în vederea identificării și evaluării posibilelor forme alternative de verificare și implementare a acestora. Această analiză ar trebui să includă evaluarea gamei largi de tipuri și dimensiuni ale navelor de pasageri, de materiale de construcție și de condiții de operare; |
| --- | --- |

(b)

să sprijine lucrări analitice ulterioare în vederea identificării și evaluării suplimentare a obiectivelor și cerințelor menționate la litera (a) în cadrul bazat pe performanță, precum și în vederea identificării și evaluării posibilelor forme alternative de verificare și implementare a acestora. Această analiză ar trebui să includă evaluarea gamei largi de tipuri și dimensiuni ale navelor de pasageri, de materiale de construcție și de condiții de operare;

| (c) | să încurajeze implicarea părților interesate, inclusiv a reprezentanților pasagerilor, în acest proces. |
| --- | --- |

(c)

să încurajeze implicarea părților interesate, inclusiv a reprezentanților pasagerilor, în acest proces.

| 3. | Prezenta recomandare nu aduce atingere normelor naționale de siguranță aplicabile navelor de pasageri cu o lungime mai mică de 24 m și nu interferează cu dreptul statelor membre de a defini normele de siguranță aplicabile unor astfel de nave menționate la punctul 1. |
| --- | --- |

3.

Adoptată la Luxemburg, 9 aprilie 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

G. CIAMBA

---

(1)  Directiva (UE) 2017/2108 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2017 de modificare a Directivei 2009/45/CE privind normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri (JO L 315, 30.11.2017, p. 40).

1

(2)  Directiva 2009/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri (JO L 163, 25.6.2009, p. 1).

2

(3)  COM(2015) 508.

3

(4)  Abrogată și înlocuită de Directiva 2013/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice (JO L 354, 28.12.2013, p. 90).

4

---

ANEXĂ

Ghidul navelor mici de pasageri

I.   DISPOZIȚII GENERALE

I.1.   Definiții

În lipsa unor dispoziții contrare, în sensul prezentului ghid neobligatoriu se aplică definițiile din Directiva 2009/45/CE.

Se aplică, de asemenea, următoarele definiții:

| (a) | „sisteme de supraviețuire” înseamnă sisteme independente de nava mamă, care pot primi toate persoanele aflate la bord, pentru a le proteja împotriva pericolelor la adresa vieții sau a sănătății, în cazul în care nava trebuie evacuată; |
| --- | --- |

(a)

„sisteme de supraviețuire” înseamnă sisteme independente de nava mamă, care pot primi toate persoanele aflate la bord, pentru a le proteja împotriva pericolelor la adresa vieții sau a sănătății, în cazul în care nava trebuie evacuată;

| (b) | „timp de evacuare” înseamnă timpul necesar plasării tuturor persoanelor de la bord în sisteme de supraviețuire. |
| --- | --- |

(b)

„timp de evacuare” înseamnă timpul necesar plasării tuturor persoanelor de la bord în sisteme de supraviețuire.

I.2.   Domeniu de aplicare

Prezentul ghid vizează navele de pasageri nou construite, cu punte continuă mai scurtă de 24 metri, atunci când sunt angajate în curse interne.

Prezentul ghid nu se aplică navelor de pasageri care sunt:

| (i) | nave de război sau nave destinate transportului de trupe; |
| --- | --- |

(i)

nave de război sau nave destinate transportului de trupe;

| (ii) | veliere; |
| --- | --- |

(ii)

veliere;

| (iii) | nave care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice; |
| --- | --- |

(iii)

nave care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice;

| (iv) | iahturi de agrement; |
| --- | --- |

(iv)

iahturi de agrement;

| (v) | nave care navighează exclusiv în zone portuare; |
| --- | --- |

(v)

nave care navighează exclusiv în zone portuare;

| (vi) | nave de servicii în larg; |
| --- | --- |

(vi)

nave de servicii în larg;

| (vii) | nave de serviciu; |
| --- | --- |

(vii)

nave de serviciu;

| (viii) | ambarcațiuni de mare viteză; |
| --- | --- |

(viii)

ambarcațiuni de mare viteză;

| (ix) | nave tradiționale; |
| --- | --- |

(ix)

nave tradiționale;

| (x) | bacuri fluviale trase cu cabluri; sau |
| --- | --- |

(x)

bacuri fluviale trase cu cabluri; sau

| (xi) | nave din lemn de construcție primitivă. |
| --- | --- |

(xi)

nave din lemn de construcție primitivă.

I.3.   Obiective

Principalele obiective ale prezentului ghid sunt următoarele:

| 1. | Prin proiectarea, construcția și întreținerea navei și a sistemelor acesteia ar trebui să se garanteze siguranța pe mare, prevenirea vătămării persoanelor și a pierderii de vieți omenești, precum și evitarea producerii de daune mediului, în special mediului marin, cât și producerea de pagube materiale. |
| --- | --- |

1.

Prin proiectarea, construcția și întreținerea navei și a sistemelor acesteia ar trebui să se garanteze siguranța pe mare, prevenirea vătămării persoanelor și a pierderii de vieți omenești, precum și evitarea producerii de daune mediului, în special mediului marin, cât și producerea de pagube materiale.

| 2. | Incendiile ar trebui prevenite, detectate și stinse, cu menținerea sistemelor de siguranță esențiale în timpul și după izbucnirea unui incendiu. |
| --- | --- |

2.

Incendiile ar trebui prevenite, detectate și stinse, cu menținerea sistemelor de siguranță esențiale în timpul și după izbucnirea unui incendiu.

| 3. | Reducerea riscurilor la adresa vieții, a navei, a încărcăturii și a mediului cauzate de un incendiu. |
| --- | --- |

3.

Reducerea riscurilor la adresa vieții, a navei, a încărcăturii și a mediului cauzate de un incendiu.

| 4. | Salvarea și susținerea vieții umane în timpul unei situații de urgență și ulterior, inclusiv o posibilă evacuare a navei. |
| --- | --- |

4.

Salvarea și susținerea vieții umane în timpul unei situații de urgență și ulterior, inclusiv o posibilă evacuare a navei.

| 5. | Asigurarea unei comunicări eficiente și transmiterea și recepționarea mesajelor de sinistru. |
| --- | --- |

5.

Asigurarea unei comunicări eficiente și transmiterea și recepționarea mesajelor de sinistru.

| 6. | Asigurarea siguranței navigației. |
| --- | --- |

6.

Asigurarea siguranței navigației.

I.4.   Condiții de operare

| 1. | Pentru fiecare navă ar trebui să fie definite condițiile de operare preconizate (atât parametrii, cât și restricțiile) și limitele de navigație. Aceste condiții ar urma să determine standardele pe care ar trebui să le îndeplinească nava. |
| --- | --- |

1.

Pentru fiecare navă ar trebui să fie definite condițiile de operare preconizate (atât parametrii, cât și restricțiile) și limitele de navigație. Aceste condiții ar urma să determine standardele pe care ar trebui să le îndeplinească nava.

| 2. | Navele ar trebui să își desfășoare activitatea numai în condițiile de operare prevăzute, care ar trebui să fie reflectate în documentația oficială a navei. |
| --- | --- |

2.

Navele ar trebui să își desfășoare activitatea numai în condițiile de operare prevăzute, care ar trebui să fie reflectate în documentația oficială a navei.

I.5.   Sistem de management al siguranței

Fiecare navă ar trebui să fie supusă unui sistem de management continuu al siguranței, adaptat la operațiunile efectuate. Sistemul de management al siguranței ar avea rolul de a garanta siguranța pe mare, de a preveni vătămarea persoanelor sau pierderea de vieți omenești și de a evita producerea de daune mediului, în special mediului marin, cât și producerea de pagube materiale.

I.6.   Transportul de marfă

În cazul în care transportul de marfă și cel de mărfuri periculoase sunt permise de legislația națională în cazul navelor de pasageri care intră în domeniul de aplicare al prezentului ghid, ar trebui luate în considerare următoarele principii:

| 1. | Mărfurile transportate la bordul navelor ar trebui să fie manipulate astfel încât siguranța celor aflați la bord, a navei și a împrejurimilor sale să nu fie pusă în pericol. |
| --- | --- |

1.

Mărfurile transportate la bordul navelor ar trebui să fie manipulate astfel încât siguranța celor aflați la bord, a navei și a împrejurimilor sale să nu fie pusă în pericol.

| 2. | Mărfurile ar trebui să fie arimate și fixate în așa fel încât riscul deplasării mărfurilor în timpul transportului să fie redus la minimum. Zonele de depozitare și încărcare, precum și dispozitivele de arimare a încărcăturii ar trebui să fie proiectate și întreținute astfel încât să poată absorbi forțele care pot apărea ca urmare a accelerației în timpul transportului. |
| --- | --- |

2.

Mărfurile ar trebui să fie arimate și fixate în așa fel încât riscul deplasării mărfurilor în timpul transportului să fie redus la minimum. Zonele de depozitare și încărcare, precum și dispozitivele de arimare a încărcăturii ar trebui să fie proiectate și întreținute astfel încât să poată absorbi forțele care pot apărea ca urmare a accelerației în timpul transportului.

| 3. | Mărfurile periculoase ar trebui să fie transportate în așa fel încât siguranța celor aflați la bord, a navei și a împrejurimilor sale să nu fie pusă în pericol și astfel încât impactul asupra mediului înconjurător să fie redus la minimum. |
| --- | --- |

3.

Mărfurile periculoase ar trebui să fie transportate în așa fel încât siguranța celor aflați la bord, a navei și a împrejurimilor sale să nu fie pusă în pericol și astfel încât impactul asupra mediului înconjurător să fie redus la minimum.

I.7.   Inovare tehnică

În cazul în care o soluție inovatoare presupune pericole suplimentare față de cele identificate în prezentul ghid, ar trebui să fie luate măsuri specifice pentru a aborda aceste pericole.

I.8.   Echipamentul maritim de bord

Cu excepția domeniilor vizate de legislația de armonizare a Uniunii privind produsele, în măsura în care aceasta se aplică echipamentului maritim de bord (1), echipamentele maritime instalate la bordul navelor de pasageri care intră în domeniul de aplicare al prezentului ghid ar trebui să respecte cerințele Directivei 2014/90/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2). În cazuri excepționale, justificate corespunzător, atunci când administrația statului de pavilion competent permite instalarea de echipamente care nu se conformează cerințelor din directiva respectivă, aceasta ar trebui să se asigure că echipamentele respective prezintă un nivel echivalent de siguranță în condițiile de operare prevăzute.

II.1   Construcție, stabilitate, instalații de guvernare și instalații de propulsie

II.1.1.   
  Rezistența structurală

Cerințe funcționale

Structura navei ar trebui să fie proiectată, construită și întreținută astfel încât să aibă forța necesară pentru a suporta sarcinile și eforturile la care va fi supusă nava în condițiile de operare prevăzute.

Pericole abordate

O defecțiune structurală din cauza eșantionajului insuficient pentru sarcinile și eforturile la care va fi supusă nava.

Cerințe privind performanța

Proiectarea, construcția și întreținerea structurii ar trebui să respecte standardele stabilite în vederea clasificării pe baza normelor unei organizații recunoscute sau a normelor echivalente aplicate de o administrație a statului de pavilion, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

II.1.2.   
  Ancorare

Cerințe funcționale

Navele ar trebui să poată fi fixate de fundul mării fără a se utiliza energie electrică.

Pericole abordate

Pierderea controlului – nava ar putea pluti în derivă, ceea ce ar putea conduce la coliziuni sau la eșuare (4).

Cerințe privind performanța

Ar trebui prevăzute mijloace care să permită fixarea navei de fundul mării, indiferent de disponibilitatea energiei electrice sau a propulsiei, ori a ambelor.

II.1.3.   
  Amarare

Cerințe funcționale

O navă ar trebui să poată fi amarată și, ulterior, fără a se folosi energia electrică, să rămână legată la chei sau în orice alt loc de amarare.

Pericole abordate

| — | Deriva navei în port. |
| --- | --- |

—

Deriva navei în port.

| — | Ruperea elementelor de amarare. |
| --- | --- |

—

Ruperea elementelor de amarare.

| — | Siguranța persoanelor la îmbarcare și debarcare. |
| --- | --- |

—

Siguranța persoanelor la îmbarcare și debarcare.

Cerințe privind performanța

| (a) | Ar trebui prevăzute mijloace care să permită legarea navei la chei sau la orice alt loc de amarare, indiferent de disponibilitatea energiei electrice sau a propulsiei, ori a ambelor. |
| --- | --- |

(a)

Ar trebui prevăzute mijloace care să permită legarea navei la chei sau la orice alt loc de amarare, indiferent de disponibilitatea energiei electrice sau a propulsiei, ori a ambelor.

| (b) | Veriga cea mai slabă din sistemul respectiv ar trebui să poată rezista la sarcinile prevăzute atunci când nava este amarată. |
| --- | --- |

(b)

Veriga cea mai slabă din sistemul respectiv ar trebui să poată rezista la sarcinile prevăzute atunci când nava este amarată.

| (c) | Ar trebui să se garanteze că nava este menținută în poziție în timp ce pasagerii se îmbarcă sau debarcă. |
| --- | --- |

(c)

Ar trebui să se garanteze că nava este menținută în poziție în timp ce pasagerii se îmbarcă sau debarcă.

II.1.4.   
  Sistemul de remorcare

Cerințe funcționale

Ar trebui prevăzute facilități pentru a permite navei să fie remorcată.

Pericole abordate

Pierderea controlului – trebuie să fie posibilă remorcarea navelor în caz de pierdere a propulsiei sau a direcției, ori a ambelor.

Cerințe privind performanța

Rezistența sistemului ar trebui să fie suficient de mare pentru a rezista la sarcinile de remorcare în cele mai defavorabile condiții de operare.

II.1.5.   
  Rezervoare

Cerințe funcționale

Rezervoarele și armăturile ar trebui proiectate, iar lichidele ar trebui depozitate în așa fel încât să nu cauzeze daune persoanelor aflate la bord și navei.

Pericole abordate

| — | Explozie cauzată de o acumulare de gaze periculoase în rezervoare. |
| --- | --- |

—

Explozie cauzată de o acumulare de gaze periculoase în rezervoare.

| — | Scurgerea lichidelor depozitate în rezervoare. |
| --- | --- |

—

Scurgerea lichidelor depozitate în rezervoare.

| — | Daune structurale din cauza suprapresiunii din rezervoare. |
| --- | --- |

—

Daune structurale din cauza suprapresiunii din rezervoare.

| — | Pierderea de putere: intrarea apei în rezervoarele de combustibil sau de ulei de lubrifiere, făcând imposibilă propulsia sau generarea de putere. |
| --- | --- |

—

Pierderea de putere: intrarea apei în rezervoarele de combustibil sau de ulei de lubrifiere, făcând imposibilă propulsia sau generarea de putere.

Cerințe privind performanța

| (a) | Ar trebui instituite măsuri pentru a preveni aprinderea vaporilor din rezervoare. |
| --- | --- |

(a)

Ar trebui instituite măsuri pentru a preveni aprinderea vaporilor din rezervoare.

| (b) | Ar trebui să fie posibil să se stabilească nivelul lichidului din rezervoare și din spațiile goale inaccesibile. |
| --- | --- |

(b)

Ar trebui să fie posibil să se stabilească nivelul lichidului din rezervoare și din spațiile goale inaccesibile.

| (c) | Ar trebui instituite măsuri de prevenire a suprapresiunii/subpresiunii. |
| --- | --- |

(c)

Ar trebui instituite măsuri de prevenire a suprapresiunii/subpresiunii.

| (d) | Ar trebui împiedicată intrarea apei de ploaie sau de mare în rezervoarele de combustibil sau de ulei de lubrifiere chiar dacă dispozitivele de prevenire a suprapresiunii sau a aprinderii vaporilor nu funcționează. |
| --- | --- |

(d)

Ar trebui împiedicată intrarea apei de ploaie sau de mare în rezervoarele de combustibil sau de ulei de lubrifiere chiar dacă dispozitivele de prevenire a suprapresiunii sau a aprinderii vaporilor nu funcționează.

| (e) | Acolo unde este necesar, ar trebui să se prevadă intrarea în rezervor în condiții de siguranță. |
| --- | --- |

(e)

Acolo unde este necesar, ar trebui să se prevadă intrarea în rezervor în condiții de siguranță.

II.1.6.   
  Îmbarcarea și debarcarea
   (5)

Cerințe funcționale

Pasagerii și echipajul ar trebui să poată să se îmbarce pe navă în condiții de siguranță și să debarce de pe navă în condiții de siguranță.

Pericole abordate

| — | Vătămări corporale în timpul îmbarcării sau debarcării. |
| --- | --- |

—

Vătămări corporale în timpul îmbarcării sau debarcării.

| — | Vătămări corporale provocate de vehicule în timpul îmbarcării sau debarcării. |
| --- | --- |

—

Vătămări corporale provocate de vehicule în timpul îmbarcării sau debarcării.

Cerințe privind performanța

| (a) | Ar trebui prevăzute modalități pentru a evita vătămarea pasagerilor și echipajului la îmbarcare sau la debarcare, acordând o atenție deosebită posibilității de cădere între navă și chei sau orice alt loc de amarare. |
| --- | --- |

(a)

Ar trebui prevăzute modalități pentru a evita vătămarea pasagerilor și echipajului la îmbarcare sau la debarcare, acordând o atenție deosebită posibilității de cădere între navă și chei sau orice alt loc de amarare.

| (b) | Platforma de îmbarcare și debarcare ar trebui să fie antiderapantă, mai ales atunci când este udă. |
| --- | --- |

(b)

Platforma de îmbarcare și debarcare ar trebui să fie antiderapantă, mai ales atunci când este udă.

| (c) | Traficul pietonal ar trebui separat de traficul auto. |
| --- | --- |

(c)

Traficul pietonal ar trebui separat de traficul auto.

| (d) | Ar trebui proiectate facilități pentru îmbarcarea și debarcarea pasagerilor cu mobilitate redusă, în funcție de nevoile specifice ale acestora. |
| --- | --- |

(d)

Ar trebui proiectate facilități pentru îmbarcarea și debarcarea pasagerilor cu mobilitate redusă, în funcție de nevoile specifice ale acestora.

II.1.7.   
  Bordul liber

Cerințe funcționale

| 1. | Înălțimea bordului liber și a etravei ar trebui să fie suficientă pentru condițiile de operare prevăzute:






  1.1. | Pentru a oferi o rezervă de flotabilitate. |
| --- | --- | --- |

1.

Înălțimea bordului liber și a etravei ar trebui să fie suficientă pentru condițiile de operare prevăzute:

1.1.

Pentru a oferi o rezervă de flotabilitate.

| 1.2. | Pentru a preveni acumularea unui volum excesiv de apă de mare. |
| --- | --- |

1.2.

Pentru a preveni acumularea unui volum excesiv de apă de mare.

| 2. | Rezistența structurală și stabilitatea navei ar trebui să fie suficiente pentru pescajul corespunzător bordului liber alocat. |
| --- | --- |

2.

Rezistența structurală și stabilitatea navei ar trebui să fie suficiente pentru pescajul corespunzător bordului liber alocat.

Pericole abordate

| — | Scufundare sau răsturnare. |
| --- | --- |

—

Scufundare sau răsturnare.

| — | Daune structurale cauzate de supraîncărcare. |
| --- | --- |

—

Daune structurale cauzate de supraîncărcare.

Cerințe privind performanța

| (a) | Nava ar trebui, în condițiile de operare prevăzute, să aibă un bord liber care:






  a.1. | să permită navei să mențină plutirea cu o rezervă de flotabilitate; |
| --- | --- | --- |

(a)

Nava ar trebui, în condițiile de operare prevăzute, să aibă un bord liber care:

a.1.

să permită navei să mențină plutirea cu o rezervă de flotabilitate;

| a.2. | să prevină împiedicarea flotabilității navei din cauza apei de mare aduse, în special în partea frontală. |
| --- | --- |

a.2.

să prevină împiedicarea flotabilității navei din cauza apei de mare aduse, în special în partea frontală.

| (b) | Pescajul corespunzător bordului liber alocat (pescajul maxim) ar trebui să fie marcat în așa fel încât să poată fi vizibil pentru un observator extern. |
| --- | --- |

(b)

Pescajul corespunzător bordului liber alocat (pescajul maxim) ar trebui să fie marcat în așa fel încât să poată fi vizibil pentru un observator extern.

| (c) | Pescajele de la provă și de la pupă ar trebui să fie marcate astfel încât să fie vizibile pentru un observator extern. |
| --- | --- |

(c)

Pescajele de la provă și de la pupă ar trebui să fie marcate astfel încât să fie vizibile pentru un observator extern.

| (d) | Ar trebui să se verifice dacă rezistența structurală și stabilitatea sunt suficiente pentru starea de încărcare corespunzătoare bordului liber alocat (pescajului maxim). |
| --- | --- |

(d)

Ar trebui să se verifice dacă rezistența structurală și stabilitatea sunt suficiente pentru starea de încărcare corespunzătoare bordului liber alocat (pescajului maxim).

II.1.8.   
  Stabilitate

Cerințe funcționale

| 1. | Nava ar trebui să aibă o rezistență la înclinare care să prevină răsturnarea în cazul unei perturbări și suficientă energie pentru restabilirea în poziție verticală în momentul în care perturbarea încetează, în condițiile de operare prevăzute. |
| --- | --- |

1.

Nava ar trebui să aibă o rezistență la înclinare care să prevină răsturnarea în cazul unei perturbări și suficientă energie pentru restabilirea în poziție verticală în momentul în care perturbarea încetează, în condițiile de operare prevăzute.

| 2. | În urma unei inundări survenite în interiorul zonei etanșe aflate în contact cu coca, nava ar trebui să poată să se mențină într-o stare de plutire care să permită evacuarea tuturor persoanelor de la bord. |
| --- | --- |

2.

În urma unei inundări survenite în interiorul zonei etanșe aflate în contact cu coca, nava ar trebui să poată să se mențină într-o stare de plutire care să permită evacuarea tuturor persoanelor de la bord.

Pericole abordate

| — | Scufundarea sau răsturnarea în stare intactă. |
| --- | --- |

—

Scufundarea sau răsturnarea în stare intactă.

| — | Scufundarea sau răsturnarea în stare de avarie. |
| --- | --- |

—

Scufundarea sau răsturnarea în stare de avarie.

Cerințe privind performanța

| (a) | În caz de valuri și vânt și în condițiile de încărcare prevăzute, nava ar trebui, în condițiile de operare prevăzute:






  a.1. | să reziste la ruliul sau la tangajul provocat de o perturbare; |
| --- | --- | --- |

(a)

În caz de valuri și vânt și în condițiile de încărcare prevăzute, nava ar trebui, în condițiile de operare prevăzute:

a.1.

să reziste la ruliul sau la tangajul provocat de o perturbare;

| a.2. | să revină la poziția verticală din ruliul sau tangajul cauzat de o perturbare, după încetarea perturbării. |
| --- | --- |

a.2.

să revină la poziția verticală din ruliul sau tangajul cauzat de o perturbare, după încetarea perturbării.

| (b) | În cazul unei inundări survenite în interiorul zonei etanșe aflate în contact cu coca, nava ar trebui să poată să se mențină în stare de plutire și să-și păstreze stabilitatea adecvată:






  b.1. | la un unghi compatibil cu utilizarea sistemelor de supraviețuire relevante, astfel cum se menționează în capitolul III; |
| --- | --- | --- |

(b)

În cazul unei inundări survenite în interiorul zonei etanșe aflate în contact cu coca, nava ar trebui să poată să se mențină în stare de plutire și să-și păstreze stabilitatea adecvată:

b.1.

la un unghi compatibil cu utilizarea sistemelor de supraviețuire relevante, astfel cum se menționează în capitolul III;

| b.2. | la un unghi compatibil cu deplasarea pasagerilor în interiorul navei. |
| --- | --- |

b.2.

la un unghi compatibil cu deplasarea pasagerilor în interiorul navei.

| (c) | La calculul parametrilor de flotabilitate și stabilitate în urma unei avarii, ar trebui luate în considerare momentele de bandare care vor apărea în legătură cu această situație în ceea ce privește amplasarea pasagerilor, utilizarea mijloacelor de salvare și condițiile meteorologice și maritime. |
| --- | --- |

(c)

La calculul parametrilor de flotabilitate și stabilitate în urma unei avarii, ar trebui luate în considerare momentele de bandare care vor apărea în legătură cu această situație în ceea ce privește amplasarea pasagerilor, utilizarea mijloacelor de salvare și condițiile meteorologice și maritime.

II.1.9.   
  Etanșeitatea la apă și la intemperii

Cerințe funcționale

Nava ar trebui să fie proiectată pentru a furniza un nivel de etanșeitate la apă și la intemperii care să protejeze nava împotriva mării dezlănțuite și pătrunderii apei, care ar putea pune în pericol stabilitatea sau flotabilitatea, în condițiile operaționale prevăzute.

Pericole abordate

Scufundare sau răsturnare din cauza acumulării involuntare de apă în interiorul navei.

Cerințe privind performanța

| (a) | Nava ar trebui să aibă limite etanșe la apă și la intemperii pentru a preveni acumularea de apă în incinte, fapt care ar periclita parametrii de proiectare referitori la stabilitate sau flotabilitate în condițiile de operare prevăzute. |
| --- | --- |

(a)

Nava ar trebui să aibă limite etanșe la apă și la intemperii pentru a preveni acumularea de apă în incinte, fapt care ar periclita parametrii de proiectare referitori la stabilitate sau flotabilitate în condițiile de operare prevăzute.

| (b) | Toate navele ar trebui să fie proiectate cu un nivel sub care să fie etanșe la apă în condițiile de operare prevăzute: nivelul de etanșeitate. |
| --- | --- |

(b)

Toate navele ar trebui să fie proiectate cu un nivel sub care să fie etanșe la apă în condițiile de operare prevăzute: nivelul de etanșeitate.

| (c) | Structura și echipamentele externe ale navei ar trebui să fie etanșe la intemperii deasupra nivelului de etanșeitate, cel puțin până la următoarea punte sau la următorul nivel. |
| --- | --- |

(c)

Structura și echipamentele externe ale navei ar trebui să fie etanșe la intemperii deasupra nivelului de etanșeitate, cel puțin până la următoarea punte sau la următorul nivel.

| (d) | Zona frontală a navei ar trebui să asigure etanșeitatea restului navei împotriva consecințelor unui abordaj. |
| --- | --- |

(d)

Zona frontală a navei ar trebui să asigure etanșeitatea restului navei împotriva consecințelor unui abordaj.

| (e) | Nava ar trebui echipată cu un sistem capabil să extragă lichidele acumulate în spațiile etanșe, în condițiile de operare prevăzute. În sălile mașinilor, ar trebui instalat un sistem de alarmă care să semnaleze nivelul ridicat al apei. |
| --- | --- |

(e)

Nava ar trebui echipată cu un sistem capabil să extragă lichidele acumulate în spațiile etanșe, în condițiile de operare prevăzute. În sălile mașinilor, ar trebui instalat un sistem de alarmă care să semnaleze nivelul ridicat al apei.

| (f) | Toate punțile expuse ar trebui să permită evacuarea apei. |
| --- | --- |

(f)

Toate punțile expuse ar trebui să permită evacuarea apei.

II.1.10.   
  Protecția persoanelor aflate la bord

Cerințe funcționale

Orice sistem, echipament sau accesoriu instalat pe navă ar trebui să fie proiectat și montat astfel încât să nu provoace vătămarea persoanelor de la bord.

Pericole abordate

Vătămarea persoanelor de la bord.

Cerințe privind performanța

| (a) | Persoanele de la bord ar trebui să fie protejate împotriva tuturor elementelor următoare:






  a.1. | piese în mișcare; |
| --- | --- | --- |

(a)

Persoanele de la bord ar trebui să fie protejate împotriva tuturor elementelor următoare:

a.1.

piese în mișcare;

| a.2. | elemente fierbinți; |
| --- | --- |

a.2.

elemente fierbinți;

| a.3. | piese care ar putea să curenteze; |
| --- | --- |

a.3.

piese care ar putea să curenteze;

| a.4. | suprafețe alunecoase; |
| --- | --- |

a.4.

suprafețe alunecoase;

| a.5. | niveluri excesive de zgomot și vibrații; |
| --- | --- |

a.5.

niveluri excesive de zgomot și vibrații;

| a.6. | elemente sub sarcină; |
| --- | --- |

a.6.

elemente sub sarcină;

| a.7. | substanțe toxice. |
| --- | --- |

a.7.

substanțe toxice.

| (b) | Ar trebui prevăzute modalități de a proteja persoanele de la bord împotriva căderilor peste bord. |
| --- | --- |

(b)

Ar trebui prevăzute modalități de a proteja persoanele de la bord împotriva căderilor peste bord.

II.1.11.   
  Propulsia și guvernarea

Cerințe funcționale

Ar trebui să fie posibil să se controleze viteza și cursul navei în condițiile de operare prevăzute, inclusiv în situația unor potențiale defecțiuni.

Pericole abordate

Imposibilitatea manevrării din cauza lipsei propulsiei sau a capacității de guvernare, care ar putea conduce la abordaje sau la eșuare.

Cerințe privind performanța

| (a) | Ar trebui asigurată redundanța sistemelor de propulsie și de guvernare, inclusiv a serviciilor auxiliare, luându-se în considerare dimensiunile navei și zona operațională. |
| --- | --- |

(a)

Ar trebui asigurată redundanța sistemelor de propulsie și de guvernare, inclusiv a serviciilor auxiliare, luându-se în considerare dimensiunile navei și zona operațională.

| (b) | Ar trebui să existe posibilitatea de a controla principalele funcții ale mașinilor de propulsie (mecanică, electrică, etc.) de pe punte, inclusiv viteza și direcția de împingere, la orice valoare de ruliu și tangaj, în condițiile operaționale prevăzute. |
| --- | --- |

(b)

Ar trebui să existe posibilitatea de a controla principalele funcții ale mașinilor de propulsie (mecanică, electrică, etc.) de pe punte, inclusiv viteza și direcția de împingere, la orice valoare de ruliu și tangaj, în condițiile operaționale prevăzute.

| (c) | Căpitanul aflat la puntea de comandă ar trebui să aibă la dispoziție indicatori operaționali care să genereze o alertă timpurie cu privire la orice avarie a sistemului de propulsie sau guvernare. |
| --- | --- |

(c)

Căpitanul aflat la puntea de comandă ar trebui să aibă la dispoziție indicatori operaționali care să genereze o alertă timpurie cu privire la orice avarie a sistemului de propulsie sau guvernare.

| (d) | Tipurile de defecțiune care ar putea determina pierderea controlului asupra propulsiei sau a guvernării ar trebui să fie indicate de o alarmă sonoră și vizuală pe puntea de comandă și, cu condiția prezenței unui echipaj, în sala mașinilor. |
| --- | --- |

(d)

Tipurile de defecțiune care ar putea determina pierderea controlului asupra propulsiei sau a guvernării ar trebui să fie indicate de o alarmă sonoră și vizuală pe puntea de comandă și, cu condiția prezenței unui echipaj, în sala mașinilor.

| (e) | Ar trebui să fie posibil controlul local al vitezei și al direcției. |
| --- | --- |

(e)

Ar trebui să fie posibil controlul local al vitezei și al direcției.

| (f) | Ar trebui prevăzute mijloace de comunicare a comenzilor de la puntea de comandă la posturile de control pentru propulsie și guvernare. |
| --- | --- |

(f)

Ar trebui prevăzute mijloace de comunicare a comenzilor de la puntea de comandă la posturile de control pentru propulsie și guvernare.

| (g) | Ar trebui să fie posibile pornirea și oprirea sistemului principal de propulsie, precum și operarea acestuia din condiția de navă fără propulsie, fără a se recurge la surse externe de alimentare. |
| --- | --- |

(g)

Ar trebui să fie posibile pornirea și oprirea sistemului principal de propulsie, precum și operarea acestuia din condiția de navă fără propulsie, fără a se recurge la surse externe de alimentare.

| (h) | Proiectarea, construcția și întreținerea mașinilor principale și auxiliare necesare controlului vitezei și al cursei navei ar trebui să respecte standardele stabilite în vederea clasificării pe baza normelor unei organizații recunoscute sau a normelor echivalente aplicate de o administrație a statului de pavilion, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009. |
| --- | --- |

(h)

Proiectarea, construcția și întreținerea mașinilor principale și auxiliare necesare controlului vitezei și al cursei navei ar trebui să respecte standardele stabilite în vederea clasificării pe baza normelor unei organizații recunoscute sau a normelor echivalente aplicate de o administrație a statului de pavilion, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009.

II.1.12.   
  Sursa de energie electrică de avarie

Cerințe funcționale

Sistemele esențiale de siguranță ar trebui să fie alimentate de la cel puțin două surse de curent independente una de cealaltă, una dintre ele, respectiv sursa de energie electrică de avarie, fiind dedicată exclusiv sistemelor esențiale de siguranță.

Pericole abordate

| — | Nefuncționarea sistemelor esențiale de siguranță din cauza lipsei alimentării. |
| --- | --- |

—

Nefuncționarea sistemelor esențiale de siguranță din cauza lipsei alimentării.

| — | Nepornirea sau nefuncționarea surselor de energie electrică de avarie din cauza temperaturii sau a ruliului ori tangajului. |
| --- | --- |

—

Nepornirea sau nefuncționarea surselor de energie electrică de avarie din cauza temperaturii sau a ruliului ori tangajului.

Cerințe privind performanța

| (a) | Sursa de energie electrică de avarie ar trebui activată automat în cazul defectării altor surse de alimentare a sistemelor esențiale de siguranță. |
| --- | --- |

(a)

Sursa de energie electrică de avarie ar trebui activată automat în cazul defectării altor surse de alimentare a sistemelor esențiale de siguranță.

| (b) | Sursa de energie electrică de avarie și sistemul de distribuție aferent ar trebui să fie plasate astfel încât sistemul să nu cedeze în cazul unui incendiu, al pătrunderii apei sau al altui accident care afectează celelalte surse de energie care alimentează sistemele esențiale de siguranță. |
| --- | --- |

(b)

Sursa de energie electrică de avarie și sistemul de distribuție aferent ar trebui să fie plasate astfel încât sistemul să nu cedeze în cazul unui incendiu, al pătrunderii apei sau al altui accident care afectează celelalte surse de energie care alimentează sistemele esențiale de siguranță.

| (c) | Sistemele esențiale de siguranță, atunci când sunt instalate, sunt următoarele:






  c.1. | sisteme de drenaj; |
| --- | --- | --- |

(c)

Sistemele esențiale de siguranță, atunci când sunt instalate, sunt următoarele:

c.1.

sisteme de drenaj;

| c.2. | echipamente de stingere a incendiilor; |
| --- | --- |

c.2.

echipamente de stingere a incendiilor;

| c.3. | pompa de urgență pentru stingerea incendiilor și, unde este relevant, sisteme de sprinklere; |
| --- | --- |

c.3.

pompa de urgență pentru stingerea incendiilor și, unde este relevant, sisteme de sprinklere;

| c.4. | echipamentele de comunicații necesare pentru a alerta toate persoanele aflate la bord, pentru a alerta și vorbi cu serviciile de căutare și de salvare și a transmite semnale active care permit localizarea navei; |
| --- | --- |

c.4.

echipamentele de comunicații necesare pentru a alerta toate persoanele aflate la bord, pentru a alerta și vorbi cu serviciile de căutare și de salvare și a transmite semnale active care permit localizarea navei;

| c.5. | alarme și alerte; |
| --- | --- |

c.5.

alarme și alerte;

| c.6. | lumini de navigație și echipamentele necesare pentru menținerea funcțiilor de navigație; |
| --- | --- |

c.6.

lumini de navigație și echipamentele necesare pentru menținerea funcțiilor de navigație;

| c.7. | iluminatul de urgență, inclusiv iluminatul necesar rutelor de evacuare; |
| --- | --- |

c.7.

iluminatul de urgență, inclusiv iluminatul necesar rutelor de evacuare;

| c.8. | orice alt sistem necesar pentru a permite evacuarea tuturor persoanelor de la bordul navei. |
| --- | --- |

c.8.

orice alt sistem necesar pentru a permite evacuarea tuturor persoanelor de la bordul navei.

| (d) | Sistemele esențiale de siguranță ar trebui menținute cel puțin pentru perioada de timp preconizată pentru primirea asistenței sau pentru salvarea prin mijloace externe. |
| --- | --- |

(d)

Sistemele esențiale de siguranță ar trebui menținute cel puțin pentru perioada de timp preconizată pentru primirea asistenței sau pentru salvarea prin mijloace externe.

| (e) | Sursele de energie electrică de avarie ar trebui:






  e.1. | să funcționeze în mod eficient în orice ruliu și tangaj, în condițiile de operare prevăzute și în limita daunelor previzibile; și |
| --- | --- | --- |

(e)

Sursele de energie electrică de avarie ar trebui:

e.1.

să funcționeze în mod eficient în orice ruliu și tangaj, în condițiile de operare prevăzute și în limita daunelor previzibile; și

| e.2. | să poată fi operate cu ușurință la orice temperatură în condițiile de operare prevăzute. |
| --- | --- |

e.2.

să poată fi operate cu ușurință la orice temperatură în condițiile de operare prevăzute.

| (f) | Proiectarea, construcția și întreținerea surselor de energie electrică de avarie și a sistemelor de distribuție aferente ar trebui să respecte standardele stabilite în vederea clasificării pe baza normelor unei organizații recunoscute sau a normelor echivalente aplicate de o administrație a statului de pavilion, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009. |
| --- | --- |

(f)

Proiectarea, construcția și întreținerea surselor de energie electrică de avarie și a sistemelor de distribuție aferente ar trebui să respecte standardele stabilite în vederea clasificării pe baza normelor unei organizații recunoscute sau a normelor echivalente aplicate de o administrație a statului de pavilion, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009.

II.2   Siguranța în caz de incendiu

II.2.1.   
  Aprinderea

Cerințe funcționale

| 1. | Aprinderea materialelor combustibile și a lichidelor, a gazelor și vaporilor inflamabili ar trebui prevenită. |
| --- | --- |

1.

Aprinderea materialelor combustibile și a lichidelor, a gazelor și vaporilor inflamabili ar trebui prevenită.

| 2. | Ar trebui identificate și marcate materialele inflamabile, lichidele inflamabile și zonele în care se pot acumula gaze sau vapori inflamabili, precum și posibilele surse de aprindere, cum ar fi bateriile de propulsie. |
| --- | --- |

2.

Ar trebui identificate și marcate materialele inflamabile, lichidele inflamabile și zonele în care se pot acumula gaze sau vapori inflamabili, precum și posibilele surse de aprindere, cum ar fi bateriile de propulsie.

Pericole abordate

Aprinderea materialelor inflamabile sau a lichidelor și a gazelor și vaporilor inflamabili.

Cerințe privind performanța

| (a) | Ar trebui prevăzute mijloace pentru a evita și controla scurgerile de lichide inflamabile. |
| --- | --- |

(a)

Ar trebui prevăzute mijloace pentru a evita și controla scurgerile de lichide inflamabile.

| (b) | Ar trebui prevăzute mijloace pentru a limita acumularea de gaze și vapori inflamabili. |
| --- | --- |

(b)

Ar trebui prevăzute mijloace pentru a limita acumularea de gaze și vapori inflamabili.

| (c) | Sursele de aprindere ar trebui să fie separate de materialele inflamabile, de lichidele și de gazele inflamabile. |
| --- | --- |

(c)

Sursele de aprindere ar trebui să fie separate de materialele inflamabile, de lichidele și de gazele inflamabile.

| (d) | Lichidele și gazele inflamabile ar trebui să fie depozitate în spații dedicate. |
| --- | --- |

(d)

Lichidele și gazele inflamabile ar trebui să fie depozitate în spații dedicate.

| (e) | În cazul în care este utilizat un combustibil cu punctul de aprindere sub 60 °C, ar trebui luate măsuri suplimentare de siguranță, inclusiv utilizarea Codului internațional privind siguranța navelor care utilizează gaze sau alți combustibili cu punct de aprindere scăzut (Codul IGF). |
| --- | --- |

(e)

În cazul în care este utilizat un combustibil cu punctul de aprindere sub 60 °C, ar trebui luate măsuri suplimentare de siguranță, inclusiv utilizarea Codului internațional privind siguranța navelor care utilizează gaze sau alți combustibili cu punct de aprindere scăzut (Codul IGF).

II.2.2.   
  Intensitatea incendiului

Cerințe funcționale

| 1. | Ar trebui prevăzute mijloace de control al alimentării cu aer pentru fiecare spațiu închis. |
| --- | --- |

1.

Ar trebui prevăzute mijloace de control al alimentării cu aer pentru fiecare spațiu închis.

| 2. | Ar trebui prevăzute mijloace de control care să oprească fluxul de lichide inflamabile. |
| --- | --- |

2.

Ar trebui prevăzute mijloace de control care să oprească fluxul de lichide inflamabile.

| 3. | Sarcina calorifică a spațiilor aflate la bord ar trebui să fie limitată. |
| --- | --- |

3.

Sarcina calorifică a spațiilor aflate la bord ar trebui să fie limitată.

Pericole abordate

Propagarea incendiului.

Cerințe privind performanța

| (a) | Ar trebui să fie posibil să se închidă toate conductele de ventilație din spațiile cu risc ridicat de incendiu și din spațiile care necesită un nivel ridicat de protecție împotriva incendiilor, dintr-o poziție din afara spațiului respectiv. |
| --- | --- |

(a)

Ar trebui să fie posibil să se închidă toate conductele de ventilație din spațiile cu risc ridicat de incendiu și din spațiile care necesită un nivel ridicat de protecție împotriva incendiilor, dintr-o poziție din afara spațiului respectiv.

| (b) | Ar trebui să existe posibilitatea de a opri orice ventilație mecanică, dintr-o poziție din afara spațiului unde este instalată ventilația. |
| --- | --- |

(b)

Ar trebui să existe posibilitatea de a opri orice ventilație mecanică, dintr-o poziție din afara spațiului unde este instalată ventilația.

| (c) | Ventilația spațiilor de cazare ar trebui să fie independentă de ventilația oricărui spațiu cu risc ridicat de incendiu. |
| --- | --- |

(c)

Ventilația spațiilor de cazare ar trebui să fie independentă de ventilația oricărui spațiu cu risc ridicat de incendiu.

| (d) | Ar trebui prevăzute mijloace de control pentru oprirea oricărui sistem care folosește lichide inflamabile, de exemplu, pompele de carburant, pompele de ulei de lubrifiere, pompele de ulei termic și separatoarele (epuratoarele) de ulei. |
| --- | --- |

(d)

Ar trebui prevăzute mijloace de control pentru oprirea oricărui sistem care folosește lichide inflamabile, de exemplu, pompele de carburant, pompele de ulei de lubrifiere, pompele de ulei termic și separatoarele (epuratoarele) de ulei.

| (e) | Următoarele suprafețele expuse ar trebui să aibă caracteristici de limitare a propagării flăcării:






  e.1. | coridoarele și scările care fac parte dintr-o rută de evacuare; |
| --- | --- | --- |

(e)

Următoarele suprafețele expuse ar trebui să aibă caracteristici de limitare a propagării flăcării:

e.1.

coridoarele și scările care fac parte dintr-o rută de evacuare;

| e.2. | tavanele și căptușelile din spațiile de cazare, de servicii și din posturile de comandă. |
| --- | --- |

e.2.

tavanele și căptușelile din spațiile de cazare, de servicii și din posturile de comandă.

| (f) | Materialele combustibile, dacă sunt instalate, ar trebui să aibă o valoare calorifică limitată. O astfel de limită ar trebui să depindă de materialul de construcție al navei, dar să nu fie în niciun caz mai mare de 45 MJ/m2. |
| --- | --- |

(f)

Materialele combustibile, dacă sunt instalate, ar trebui să aibă o valoare calorifică limitată. O astfel de limită ar trebui să depindă de materialul de construcție al navei, dar să nu fie în niciun caz mai mare de 45 MJ/m2.

| (g) | Valoarea maximă a sarcinii calorifice din fiecare spațiu ar trebui să fie limitată în conformitate cu MSC.1/Circ. 1003 sau cu alt standard echivalent. |
| --- | --- |

(g)

Valoarea maximă a sarcinii calorifice din fiecare spațiu ar trebui să fie limitată în conformitate cu MSC.1/Circ. 1003 sau cu alt standard echivalent.

II.2.3.   
  Generarea de fum și toxicitatea

Cerințe funcționale

Cantitatea de fum și produși toxici eliberată din materiale în timpul incendiilor, inclusiv din finisajele de suprafață, ar trebui să fie limitată.

Pericole abordate

Pericol de moarte din cauza fumului și a produșilor toxici generați în timpul unui incendiu în spațiile în care au acces persoanele.

Cerințe privind performanța

| (a) | Vopselele, lacurile și alte materiale de finisare utilizate pe suprafețele expuse interioare nu ar trebui să poată produce cantități excesive de fum și produși toxici. |
| --- | --- |

(a)

Vopselele, lacurile și alte materiale de finisare utilizate pe suprafețele expuse interioare nu ar trebui să poată produce cantități excesive de fum și produși toxici.

| (b) | Îmbrăcămințile primare de punte, dacă sunt aplicate în spațiile de cazare și serviciu și în posturile de comandă, ar trebui să fie dintr-un material omologat care să nu genereze fum sau să nu prezinte pericol de toxicitate sau de explozie la temperaturi ridicate. |
| --- | --- |

(b)

Îmbrăcămințile primare de punte, dacă sunt aplicate în spațiile de cazare și serviciu și în posturile de comandă, ar trebui să fie dintr-un material omologat care să nu genereze fum sau să nu prezinte pericol de toxicitate sau de explozie la temperaturi ridicate.

II.2.4.   
  Sistemele de detectare a incendiilor și de alarmă de incendiu

Cerințe funcționale

Sistemele fixe de detectare a incendiului și de alarmă de incendiu ar trebui să fie adecvate tipului de spațiu, potențialului de propagare și potențialului de generare de fum și gaze.

Pericole abordate

Nedetectarea unui incendiu la bord într-un stadiu incipient care să permită suficient timp pentru stingerea incendiului și/sau abandonarea navei în condiții de siguranță.

Cerințe privind performanța

| (a) | Ar trebui prevăzute mijloace de detectare a incendiilor în spațiile cu risc ridicat de incendiu și în spațiile considerate ca necesitând un nivel înalt de protecție împotriva incendiilor în conformitate cu punctul II.2.5(a). |
| --- | --- |

(a)

Ar trebui prevăzute mijloace de detectare a incendiilor în spațiile cu risc ridicat de incendiu și în spațiile considerate ca necesitând un nivel înalt de protecție împotriva incendiilor în conformitate cu punctul II.2.5(a).

| (b) | Mijloacele de detectare a incendiilor ar trebui să declanșeze un semnal pe punte în caz de incendiu. Acest semnal ar trebui însoțit de o alarmă sonoră. |
| --- | --- |

(b)

Mijloacele de detectare a incendiilor ar trebui să declanșeze un semnal pe punte în caz de incendiu. Acest semnal ar trebui însoțit de o alarmă sonoră.

| (c) | În cazul în care nu este confirmată într-un interval de timp rezonabil, alarma sonoră de pe punte ar trebui să se poată auzi în fiecare spațiu al navei în care are acces echipajul. |
| --- | --- |

(c)

În cazul în care nu este confirmată într-un interval de timp rezonabil, alarma sonoră de pe punte ar trebui să se poată auzi în fiecare spațiu al navei în care are acces echipajul.

| (d) | Nivelul sonor al alarmei ar trebui ajustat în funcție de nivelul de zgomot de pe navă în stare normală de funcționare, astfel încât alarma să poată fi percepută de către echipaj. |
| --- | --- |

(d)

Nivelul sonor al alarmei ar trebui ajustat în funcție de nivelul de zgomot de pe navă în stare normală de funcționare, astfel încât alarma să poată fi percepută de către echipaj.

| (e) | Ar trebui să fie posibilă identificarea spațiului în care a fost detectat incendiul. |
| --- | --- |

(e)

Ar trebui să fie posibilă identificarea spațiului în care a fost detectat incendiul.

II.2.5.   
  Protecția structurală contra incendiilor

Cerințe funcționale

| 1. | Incendiile ar trebui ținute sub control în spațiul de origine, astfel încât să fie timp suficient pentru stingerea incendiilor și/sau pentru evacuarea tuturor persoanelor de la bord. |
| --- | --- |

1.

Incendiile ar trebui ținute sub control în spațiul de origine, astfel încât să fie timp suficient pentru stingerea incendiilor și/sau pentru evacuarea tuturor persoanelor de la bord.

| 2. | Fiecare navă ar trebui compartimentată cu limite termice și constructive. |
| --- | --- |

2.

Fiecare navă ar trebui compartimentată cu limite termice și constructive.

Pericole abordate

Persoane vătămate de un incendiu înainte să ajungă la un sistem de supraviețuire.

Cerințe privind performanța

| (a) | Spațiile aflate la bord ar trebui să fie clasificate după cum urmează:






  a.1. | Spații cu risc ridicat de incendiu, inclusiv:






  — | spațiile care conțin mașini cu ardere internă; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Spațiile aflate la bord ar trebui să fie clasificate după cum urmează:

a.1.

Spații cu risc ridicat de incendiu, inclusiv:

—

spațiile care conțin mașini cu ardere internă;

| — | spațiile ro-ro; |
| --- | --- |

—

spațiile ro-ro;

| — | spațiile care conțin lichide inflamabile; |
| --- | --- |

—

spațiile care conțin lichide inflamabile;

| — | anumite compartimente de baterii electrice de mare capacitate. |
| --- | --- |

—

anumite compartimente de baterii electrice de mare capacitate.

| a.2. | Spații care necesită un nivel ridicat de protecție împotriva incendiilor, inclusiv:






  — | rutele de evacuare, inclusiv scările și coridoarele; |
| --- | --- | --- |

a.2.

Spații care necesită un nivel ridicat de protecție împotriva incendiilor, inclusiv:

—

rutele de evacuare, inclusiv scările și coridoarele;

| — | posturile de comandă; |
| --- | --- |

—

posturile de comandă;

| — | spațiile de cazare; |
| --- | --- |

—

spațiile de cazare;

| — | spațiile de adunare și de îmbarcare; |
| --- | --- |

—

spațiile de adunare și de îmbarcare;

| — | sălile mașinilor de propulsie și de guvernare; |
| --- | --- |

—

sălile mașinilor de propulsie și de guvernare;

| — | compartimentele folosite pentru conversia energiei electrice, echipamente de distribuție și depozitare (baterii). |
| --- | --- |

—

compartimentele folosite pentru conversia energiei electrice, echipamente de distribuție și depozitare (baterii).

| (b) | Între un spațiu cu risc ridicat de incendiu și un spațiu care necesită un nivel ridicat de protecție împotriva incendiilor ar trebui să existe una sau mai multe limite termice care să asigure protecție structurală împotriva incendiilor (SFP). |
| --- | --- |

(b)

Între un spațiu cu risc ridicat de incendiu și un spațiu care necesită un nivel ridicat de protecție împotriva incendiilor ar trebui să existe una sau mai multe limite termice care să asigure protecție structurală împotriva incendiilor (SFP).

| (c) | SFP a limitei sau limitelor termice ar trebui să împiedice trecerea flăcării și a fumului timp de 60 de minute, ca regulă generală. Această perioadă poate fi redusă în funcție de timpul de evacuare calculat în conformitate cu punctul II.2.6, dar nu ar trebui, în niciun caz, să fie mai mică de 30 de minute. |
| --- | --- |

(c)

SFP a limitei sau limitelor termice ar trebui să împiedice trecerea flăcării și a fumului timp de 60 de minute, ca regulă generală. Această perioadă poate fi redusă în funcție de timpul de evacuare calculat în conformitate cu punctul II.2.6, dar nu ar trebui, în niciun caz, să fie mai mică de 30 de minute.

| (d) | În cazul limitelor termice din oțel, temperatura medie a suprafeței neexpuse nu ar trebui să crească cu mai mult de 140 °C peste temperatura inițială, iar temperatura din orice punct, inclusiv din îmbinări, nu ar trebui să crească cu mai mult de 180 °C peste temperatura inițială din perioada SFP atunci când se face încercarea standard de incendiu. |
| --- | --- |

(d)

În cazul limitelor termice din oțel, temperatura medie a suprafeței neexpuse nu ar trebui să crească cu mai mult de 140 °C peste temperatura inițială, iar temperatura din orice punct, inclusiv din îmbinări, nu ar trebui să crească cu mai mult de 180 °C peste temperatura inițială din perioada SFP atunci când se face încercarea standard de incendiu.

| (e) | În cazul în care la limitele termice sunt utilizate alte materiale decât oțelul, izolația ar trebui să asigure că miezul structural nu ajunge la o temperatură care să determine pierderea proprietăților structurale în perioada SFP. De exemplu, la aluminiu, temperatura care ar trebui să fie luată în considerare este de 200 °C. |
| --- | --- |

(e)

În cazul în care la limitele termice sunt utilizate alte materiale decât oțelul, izolația ar trebui să asigure că miezul structural nu ajunge la o temperatură care să determine pierderea proprietăților structurale în perioada SFP. De exemplu, la aluminiu, temperatura care ar trebui să fie luată în considerare este de 200 °C.

| (f) | Pentru toate navele din alte materiale decât oțelul, fiecare delimitare a unui spațiu cu risc ridicat de incendiu în contact cu coca ar trebui să fie prevăzută cu o limită termică. |
| --- | --- |

(f)

Pentru toate navele din alte materiale decât oțelul, fiecare delimitare a unui spațiu cu risc ridicat de incendiu în contact cu coca ar trebui să fie prevăzută cu o limită termică.

| (g) | Protecția împotriva incendiilor la conductele de ventilație ar trebui să fie aceeași ca a spațiului în care sunt instalate. |
| --- | --- |

(g)

Protecția împotriva incendiilor la conductele de ventilație ar trebui să fie aceeași ca a spațiului în care sunt instalate.

II.2.6.   
  Timpul de evacuare

Cerințe funcționale

Timpul necesar evacuării navei ar trebui să fie calculat (6) și/sau demonstrat la bord, la fiecare navă.

Pericole abordate

Decese sau vătămări în cazul unei situații de urgență care necesită evacuarea navei.

Cerințe privind performanța

| (a) | La stabilirea timpului de evacuare, ar trebui să fie considerate utilizabile toate mijloacele de salvare. |
| --- | --- |

(a)

La stabilirea timpului de evacuare, ar trebui să fie considerate utilizabile toate mijloacele de salvare.

| (b) | Timpul de evacuare exprimat în minute ar trebui să se situeze sub următoarele valori: | Timpul maxim = (SFP-7)/3 |
| --- | --- | --- |

(b)

Timpul de evacuare exprimat în minute ar trebui să se situeze sub următoarele valori:

Timpul maxim = (SFP-7)/3

| | unde SFP reprezintă, în minute, timpul de protecție structurală împotriva incendiului. |
| --- | --- |

unde SFP reprezintă, în minute, timpul de protecție structurală împotriva incendiului.

II.2.7.   
  Stingerea incendiilor

Cerințe funcționale

Incendiile ar trebui suprimate și stinse în spațiul de origine.

Pericole abordate

Propagarea incendiului.

Cerințe privind performanța

| (a) | Ar trebui să fie posibil să se ajungă la fiecare spațiu al navei în care au acces persoanele și la punțile deschise cu un jet de apă cu presiune eficace și o capacitate adaptată la nava în cauză. |
| --- | --- |

(a)

Ar trebui să fie posibil să se ajungă la fiecare spațiu al navei în care au acces persoanele și la punțile deschise cu un jet de apă cu presiune eficace și o capacitate adaptată la nava în cauză.

| (b) | La bord ar trebui instalate cel puțin două pompe de apă de incendiu, una dintre ele fiind alimentată de la sursa de energie electrică de avarie (pompa de incendiu de urgență). |
| --- | --- |

(b)

La bord ar trebui instalate cel puțin două pompe de apă de incendiu, una dintre ele fiind alimentată de la sursa de energie electrică de avarie (pompa de incendiu de urgență).

| (c) | Pompa de incendiu de urgență și admisia acesteia ar trebui să se afle într-un spațiu separat de cele cu alte pompe de incendiu și ar trebui separate printr-o barieră termică de sălile mașinilor de propulsie. |
| --- | --- |

(c)

Pompa de incendiu de urgență și admisia acesteia ar trebui să se afle într-un spațiu separat de cele cu alte pompe de incendiu și ar trebui separate printr-o barieră termică de sălile mașinilor de propulsie.

| (d) | Toate spațiile cu risc ridicat de incendiu ar trebui să fie prevăzute cu un sistem fix de stingere a incendiilor. |
| --- | --- |

(d)

Toate spațiile cu risc ridicat de incendiu ar trebui să fie prevăzute cu un sistem fix de stingere a incendiilor.

| (e) | În spațiile de dormit ar trebui să fie amplasate sisteme de sprinklere automate. |
| --- | --- |

(e)

În spațiile de dormit ar trebui să fie amplasate sisteme de sprinklere automate.

| (f) | Extinctoarele portabile ar trebui să fie amplasate în apropierea intrărilor în spațiile cu risc de incendiu ridicat sau care necesită un nivel ridicat de protecție împotriva incendiilor. |
| --- | --- |

(f)

Extinctoarele portabile ar trebui să fie amplasate în apropierea intrărilor în spațiile cu risc de incendiu ridicat sau care necesită un nivel ridicat de protecție împotriva incendiilor.

| (g) | Agentul utilizat pentru mijloacele fixe sau portabile de stingere a incendiilor ar trebui:






  g.1. | să fie adecvat pentru tipul de incendiu cel mai probabil a fi întâlnit în spațiul protejat; și |
| --- | --- | --- |

(g)

Agentul utilizat pentru mijloacele fixe sau portabile de stingere a incendiilor ar trebui:

g.1.

să fie adecvat pentru tipul de incendiu cel mai probabil a fi întâlnit în spațiul protejat; și

| g.2. | să nu fie dăunător sănătății umane, cu excepția cazului în care există:






  — | mijloace care să permită închiderea totală a spațiului, în condițiile în care toate deschiderile pot fi închise din afara spațiului; și |
| --- | --- | --- |

g.2.

să nu fie dăunător sănătății umane, cu excepția cazului în care există:

—

mijloace care să permită închiderea totală a spațiului, în condițiile în care toate deschiderile pot fi închise din afara spațiului; și

| — | mijloace care să asigure că nicio persoană nu se află în spațiul respectiv înainte de începerea procedurilor de stingere. |
| --- | --- |

—

mijloace care să asigure că nicio persoană nu se află în spațiul respectiv înainte de începerea procedurilor de stingere.

II.2.8.   
  Mijloacele de salvare

Cerințe funcționale

Persoanele aflate la bord ar trebui să poată să ajungă la un sistem de supraviețuire urmând căi de evacuare accesibile, marcate vizibil, fără obstacole și protejate împotriva incendiilor și inundațiilor.

Pericole abordate

Persoane la bord care nu pot părăsi nava în caz de evacuare.

Cerințe privind performanța

| (a) | Navele ar trebui prevăzute cu cel puțin două mijloace de evacuare diferite din fiecare spațiu ocupat în mod obișnuit, care să conducă în cele din urmă la posturile de îmbarcare. |
| --- | --- |

(a)

Navele ar trebui prevăzute cu cel puțin două mijloace de evacuare diferite din fiecare spațiu ocupat în mod obișnuit, care să conducă în cele din urmă la posturile de îmbarcare.

| (b) | Cele două mijloace de evacuare ar trebui dispuse astfel încât, în niciun scenariu plauzibil de incendiu, să nu fie blocate ambele. |
| --- | --- |

(b)

Cele două mijloace de evacuare ar trebui dispuse astfel încât, în niciun scenariu plauzibil de incendiu, să nu fie blocate ambele.

| (c) | Mijloacele de evacuare ar trebui:






  c.1. | să fie prevăzute cu mânere; |
| --- | --- | --- |

(c)

Mijloacele de evacuare ar trebui:

c.1.

să fie prevăzute cu mânere;

| c.2. | să nu fie obstrucționate; |
| --- | --- |

c.2.

să nu fie obstrucționate;

| c.3. | să fie marcate clar, cu marcaje vizibile în condiții de vizibilitate redusă; |
| --- | --- |

c.3.

să fie marcate clar, cu marcaje vizibile în condiții de vizibilitate redusă;

| c.4. | să fie prevăzute cu iluminare din două surse de energie, una dintre acestea fiind sursa de energie electrică de avarie; și |
| --- | --- |

c.4.

să fie prevăzute cu iluminare din două surse de energie, una dintre acestea fiind sursa de energie electrică de avarie; și

| c.5. | să fie suficient de late pentru a permite libera circulație a persoanelor de la bord, inclusiv a persoanelor care poartă echipamente de protecție, transportul persoanelor pe tărgi și deplasarea persoanelor cu handicap. |
| --- | --- |

c.5.

să fie suficient de late pentru a permite libera circulație a persoanelor de la bord, inclusiv a persoanelor care poartă echipamente de protecție, transportul persoanelor pe tărgi și deplasarea persoanelor cu handicap.

| (d) | Planurile care prezintă rutele de evacuare ar trebui afișate în interiorul fiecărei cabine, dacă este cazul, și în spațiile publice. |
| --- | --- |

(d)

Planurile care prezintă rutele de evacuare ar trebui afișate în interiorul fiecărei cabine, dacă este cazul, și în spațiile publice.

III.   MIJLOACE ȘI DISPOZITIVE DE SALVARE

III.1.   Disponibilitatea generală a mijloacelor de salvare

Cerințe funcționale

Toate mijloacele de salvare (LSA) ar trebui să fie permanent disponibile, indiferent de gradul de aprovizionare al navei în condițiile de operare prevăzute.

Pericole abordate

| — | Vătămarea persoanelor de la bord în timpul operațiunilor normale, al pregătirii, al întreținerii sau al situațiilor de urgență. |
| --- | --- |

—

Vătămarea persoanelor de la bord în timpul operațiunilor normale, al pregătirii, al întreținerii sau al situațiilor de urgență.

| — | Funcționarea defectuoasă sau utilizarea tardivă a LSA în situații reale de urgență sau în timpul pregătirii sau al exercițiilor. |
| --- | --- |

—

Funcționarea defectuoasă sau utilizarea tardivă a LSA în situații reale de urgență sau în timpul pregătirii sau al exercițiilor.

Cerințe privind performanța

Mijloacele de salvare ar trebui să fie:

| (a) | ușor accesibile; |
| --- | --- |

(a)

ușor accesibile;

| (b) | neobstrucționate și neîncuiate; |
| --- | --- |

(b)

neobstrucționate și neîncuiate;

| (c) | utilizabile și desfășurate independent de sursele de alimentare cu energie a navei; |
| --- | --- |

(c)

utilizabile și desfășurate independent de sursele de alimentare cu energie a navei;

| (d) | menținute într-o stare de disponibilitate permanentă; |
| --- | --- |

(d)

menținute într-o stare de disponibilitate permanentă;

| (e) | funcționale în condițiile de operare prevăzute; și |
| --- | --- |

(e)

funcționale în condițiile de operare prevăzute; și

| (f) | capabile de desfășurare în orice ruliu sau tangaj, în condițiile de operare prevăzute și în limita daunelor previzibile. |
| --- | --- |

(f)

capabile de desfășurare în orice ruliu sau tangaj, în condițiile de operare prevăzute și în limita daunelor previzibile.

III.2.   Furnizarea de informații în situații de urgență

Cerințe funcționale

Furnizarea de informații de urgență ușor accesibile și de instrucțiuni tuturor persoanelor de la bord, în funcție de mijloacele de salvare care li s-au alocat.

Pericole abordate

Lipsa de informații și de instrucțiuni adecvate privind procedurile de urgență adresate pasagerilor, care poate cauza întârzieri suplimentare, confuzie sau panică.

Cerințe privind performanța

| (a) | Informațiile și instrucțiunile adresate tuturor persoanelor de la bord ar trebui să fie:






  a.1. | prezentate într-un mod care să le facă ușor de înțeles (de exemplu, stilul și limbajul); și |
| --- | --- | --- |

(a)

Informațiile și instrucțiunile adresate tuturor persoanelor de la bord ar trebui să fie:

a.1.

prezentate într-un mod care să le facă ușor de înțeles (de exemplu, stilul și limbajul); și

| a.2. | distribuite vizibil pe navă. |
| --- | --- |

a.2.

distribuite vizibil pe navă.

| (b) | Informațiile și instrucțiunile privind procedurile de urgență, amplasarea și utilizarea echipamentelor ar trebui să includă cel puțin:






  b.1. | indicații de deplasare către posturile de adunare; |
| --- | --- | --- |

(b)

Informațiile și instrucțiunile privind procedurile de urgență, amplasarea și utilizarea echipamentelor ar trebui să includă cel puțin:

b.1.

indicații de deplasare către posturile de adunare;

| b.2. | amplasarea LSA; și |
| --- | --- |

b.2.

amplasarea LSA; și

| b.3. | funcționarea și utilizarea LSA. |
| --- | --- |

b.3.

funcționarea și utilizarea LSA.

| (c) | Instrucțiunile pentru LSA ar trebui să fie ușor de citit și de înțeles în condiții de vizibilitate redusă (de exemplu, în iluminatul de urgență), iar locurile unde se află LSA ar trebui marcate clar. |
| --- | --- |

(c)

Instrucțiunile pentru LSA ar trebui să fie ușor de citit și de înțeles în condiții de vizibilitate redusă (de exemplu, în iluminatul de urgență), iar locurile unde se află LSA ar trebui marcate clar.

III.3.   Comunicații

Cerințe funcționale

| 1. | Ar trebui prevăzute mijloace de alertare și orientare a echipelor de căutare și salvare (SAR) către locația navei și sistemele de supraviețuire. |
| --- | --- |

1.

Ar trebui prevăzute mijloace de alertare și orientare a echipelor de căutare și salvare (SAR) către locația navei și sistemele de supraviețuire.

| 2. | Ar trebui prevăzute mijloace care să permită comandantului sau echipajului să comunice simultan cu toate persoanele de la bord în timpul situațiilor de urgență. |
| --- | --- |

2.

Ar trebui prevăzute mijloace care să permită comandantului sau echipajului să comunice simultan cu toate persoanele de la bord în timpul situațiilor de urgență.

| 3. | Ar trebui prevăzute mijloace pentru avertizarea tuturor persoanelor de la bord cu privire la situațiile de urgență. |
| --- | --- |

3.

Ar trebui prevăzute mijloace pentru avertizarea tuturor persoanelor de la bord cu privire la situațiile de urgență.

Pericole abordate

| — | Găsirea cu dificultate de către echipele SAR în caz de urgență (fie a navei, fie a sistemelor de supraviețuire ajunse pe mare). |
| --- | --- |

—

Găsirea cu dificultate de către echipele SAR în caz de urgență (fie a navei, fie a sistemelor de supraviețuire ajunse pe mare).

| — | Incapacitatea de a stabili comunicația bidirecțională eficace între membrii echipajului pentru sprijinirea activităților de ieșire, de evacuare și de salvare. |
| --- | --- |

—

Incapacitatea de a stabili comunicația bidirecțională eficace între membrii echipajului pentru sprijinirea activităților de ieșire, de evacuare și de salvare.

| — | Incapacitatea de a furniza în timp util informații și instrucțiuni eficace persoanelor aflate la bord cu privire la orice situație de urgență. |
| --- | --- |

—

Incapacitatea de a furniza în timp util informații și instrucțiuni eficace persoanelor aflate la bord cu privire la orice situație de urgență.

| — | Incapacitatea de a alerta persoanele de la bord în timp util în cazul unei situații de urgență. |
| --- | --- |

—

Incapacitatea de a alerta persoanele de la bord în timp util în cazul unei situații de urgență.

| — | Întârzieri și deficiențe organizatorice. |
| --- | --- |

—

Întârzieri și deficiențe organizatorice.

Cerințe privind performanța

| (a) | Ar trebui prevăzute următoarele mijloace care să ghideze echipele SAR către navă și către sistemele de supraviețuire:






  a.1. | un semnal electronic care poate fi detectat automat și de la distanță de către serviciile SAR (inclusiv semnalele emise de sistemele de navigație prin satelit, cum ar fi Galileo); |
| --- | --- | --- |

(a)

Ar trebui prevăzute următoarele mijloace care să ghideze echipele SAR către navă și către sistemele de supraviețuire:

a.1.

un semnal electronic care poate fi detectat automat și de la distanță de către serviciile SAR (inclusiv semnalele emise de sistemele de navigație prin satelit, cum ar fi Galileo);

| a.2. | un semnal care poate fi perceput vizual în apropiere; și |
| --- | --- |

a.2.

un semnal care poate fi perceput vizual în apropiere; și

| a.3. | un sistem portabil de comunicații, care să fie folosit între sistemele de supraviețuire și SAR. |
| --- | --- |

a.3.

un sistem portabil de comunicații, care să fie folosit între sistemele de supraviețuire și SAR.

| (b) | Mijloacele de comunicații interne ar trebui:






  b.1. | să asigure o comunicație bidirecțională între membrii echipajului, indiferent de locul unde aceștia se află pe navă; |
| --- | --- | --- |

(b)

Mijloacele de comunicații interne ar trebui:

b.1.

să asigure o comunicație bidirecțională între membrii echipajului, indiferent de locul unde aceștia se află pe navă;

| b.2. | să furnizeze permanent informații și instrucțiuni audibile în toate spațiile în care au acces persoanele. |
| --- | --- |

b.2.

să furnizeze permanent informații și instrucțiuni audibile în toate spațiile în care au acces persoanele.

| (c) | Mijloacele pentru alertarea tuturor persoanelor aflate la bord ar trebui:






  c.1. | să fie audibile în spațiile în care au acces persoanele; și |
| --- | --- | --- |

(c)

Mijloacele pentru alertarea tuturor persoanelor aflate la bord ar trebui:

c.1.

să fie audibile în spațiile în care au acces persoanele; și

| c.2. | să permită comunicarea verbală la bord. |
| --- | --- |

c.2.

să permită comunicarea verbală la bord.

III.4.   Evacuare

Cerințe funcționale

| 1. | Fiecare navă ar trebui să dispună de posturi de adunare, către care ar trebui să fie dirijate toate persoanele aflate la bord înainte de a fi transferate către sistemele de supraviețuire. |
| --- | --- |

1.

Fiecare navă ar trebui să dispună de posturi de adunare, către care ar trebui să fie dirijate toate persoanele aflate la bord înainte de a fi transferate către sistemele de supraviețuire.

| 2. | Ar trebui să se poată realiza transferul oricărei persoane de la postul de adunare la sistemul de supraviețuire fără a se produce vătămări și cu picioarele „uscate”, adică fără a fi nevoie să intre în apă, nici măcar o perioadă limitată de timp. |
| --- | --- |

2.

Ar trebui să se poată realiza transferul oricărei persoane de la postul de adunare la sistemul de supraviețuire fără a se produce vătămări și cu picioarele „uscate”, adică fără a fi nevoie să intre în apă, nici măcar o perioadă limitată de timp.

| 3. | Ar trebui furnizate mijloace care să permită supraviețuirea tuturor persoanelor după evacuare. |
| --- | --- |

3.

Ar trebui furnizate mijloace care să permită supraviețuirea tuturor persoanelor după evacuare.

Pericole abordate

| — | Sisteme de supraviețuire necorespunzătoare, care nu sunt nici suficiente, nici adecvate, nici accesibile tuturor persoanelor aflate la bord. |
| --- | --- |

—

Sisteme de supraviețuire necorespunzătoare, care nu sunt nici suficiente, nici adecvate, nici accesibile tuturor persoanelor aflate la bord.

| — | Adunarea necorespunzătoare a pasagerilor, care provoacă întârzieri și confuzie la evacuare. |
| --- | --- |

—

Adunarea necorespunzătoare a pasagerilor, care provoacă întârzieri și confuzie la evacuare.

| — | Posibilitatea ca anumite sisteme de supraviețuire să nu fie disponibile ca urmare a pierderilor cauzate de incendii sau inundații ori de alte avarii. |
| --- | --- |

—

Posibilitatea ca anumite sisteme de supraviețuire să nu fie disponibile ca urmare a pierderilor cauzate de incendii sau inundații ori de alte avarii.

| — | Avarierea sistemelor de supraviețuire și/sau vătămarea persoanelor în timpul lansării. |
| --- | --- |

—

Avarierea sistemelor de supraviețuire și/sau vătămarea persoanelor în timpul lansării.

| — | Înec. |
| --- | --- |

—

Înec.

| — | Hipotermie. |
| --- | --- |

—

Hipotermie.

Cerințe privind performanța

| (a) | Fiecare navă ar trebui să fie prevăzută cu sisteme de supraviețuire distribuite pe navă într-o cantitate care să permită ca, în cazul în care oricare dintre sistemele de supraviețuire se pierde sau devine inutilizabil, sistemele de supraviețuire rămase să poată deservi numărul total de persoane pe care nava este autorizată să le transporte. |
| --- | --- |

(a)

Fiecare navă ar trebui să fie prevăzută cu sisteme de supraviețuire distribuite pe navă într-o cantitate care să permită ca, în cazul în care oricare dintre sistemele de supraviețuire se pierde sau devine inutilizabil, sistemele de supraviețuire rămase să poată deservi numărul total de persoane pe care nava este autorizată să le transporte.

| (b) | Distribuirea, desfășurarea și capacitatea sistemelor de supraviețuire ar trebui să permită tuturor persoanelor pe care nava este autorizată să le transporte să fie plasate pe ambele părți ale navei (7). |
| --- | --- |

(b)

Distribuirea, desfășurarea și capacitatea sistemelor de supraviețuire ar trebui să permită tuturor persoanelor pe care nava este autorizată să le transporte să fie plasate pe ambele părți ale navei (7).

| (c) | Posturile de adunare ar trebui să ofere suficient spațiu pentru gruparea persoanelor de la bord. |
| --- | --- |

(c)

Posturile de adunare ar trebui să ofere suficient spațiu pentru gruparea persoanelor de la bord.

| (d) | Nimeni nu ar trebui să aibă de sărit mai mult de un metru în înălțime pentru a ajunge la sistemul de supraviețuire. Pentru înălțimi mai mari, ar trebui prevăzut un dispozitiv pentru facilitarea îmbarcării (de exemplu, un tobogan sau o scară de evacuare). |
| --- | --- |

(d)

Nimeni nu ar trebui să aibă de sărit mai mult de un metru în înălțime pentru a ajunge la sistemul de supraviețuire. Pentru înălțimi mai mari, ar trebui prevăzut un dispozitiv pentru facilitarea îmbarcării (de exemplu, un tobogan sau o scară de evacuare).

| (e) | Lansarea sistemului de supraviețuire ar trebui efectuată fără niciun obstacol sau interferență cu alte structuri, în special cu elicea. |
| --- | --- |

(e)

Lansarea sistemului de supraviețuire ar trebui efectuată fără niciun obstacol sau interferență cu alte structuri, în special cu elicea.

| (f) | Fiecare navă ar trebui să aibă la bord un dispozitiv individual de flotabilitate corespunzător pentru fiecare persoană aflată bord. |
| --- | --- |

(f)

Fiecare navă ar trebui să aibă la bord un dispozitiv individual de flotabilitate corespunzător pentru fiecare persoană aflată bord.

| (g) | În funcție de condițiile de operare, persoanelor de la bord ar trebui să li se furnizeze o protecție termică adecvată. |
| --- | --- |

(g)

În funcție de condițiile de operare, persoanelor de la bord ar trebui să li se furnizeze o protecție termică adecvată.

III.5.   Salvare

Cerințe funcționale

Ar trebui prevăzute modalități pentru recuperarea persoanelor din apă.

Pericole abordate

Imposibilitatea de a recupera o persoană din apă în mod eficace și rapid, care ar putea produce deteriorarea sănătății supraviețuitorului sau chiar pierderea de vieți omenești.

Cerințe privind performanța

| (a) | Navele ar trebui să transporte mijloace auxiliare de flotabilitate care să poată fi lansate de pe navă în direcția unui om la apă. |
| --- | --- |

(a)

Navele ar trebui să transporte mijloace auxiliare de flotabilitate care să poată fi lansate de pe navă în direcția unui om la apă.

| (b) | Recuperarea persoanei căzute în apă ar trebui să fie efectuată fie de către navă, fie de către o unitate specializată. |
| --- | --- |

(b)

Recuperarea persoanei căzute în apă ar trebui să fie efectuată fie de către navă, fie de către o unitate specializată.

IV.   COMUNICAȚIILE RADIO

Cerințe funcționale

| 1. | Nava ar trebui să fie capabilă să emită și să recepționeze informații relevante privind siguranța maritimă. |
| --- | --- |

1.

Nava ar trebui să fie capabilă să emită și să recepționeze informații relevante privind siguranța maritimă.

| 2. | Fiecare navă ar trebui să fie capabilă să transmită și să recepționeze mesaje de sinistru. |
| --- | --- |

2.

Fiecare navă ar trebui să fie capabilă să transmită și să recepționeze mesaje de sinistru.

| 3. | Ar trebui să fie posibil să se comunice cu asistența externă, aeriană sau maritimă, în timpul unei operațiuni SAR (de căutare și salvare). |
| --- | --- |

3.

Ar trebui să fie posibil să se comunice cu asistența externă, aeriană sau maritimă, în timpul unei operațiuni SAR (de căutare și salvare).

Pericole abordate

| — | Incapacitatea de a recepționa și de a emite informațiile relevante privind siguranța maritimă. |
| --- | --- |

—

Incapacitatea de a recepționa și de a emite informațiile relevante privind siguranța maritimă.

| — | Absența comunicațiilor cu mijloacele externe în caz de urgență. |
| --- | --- |

—

Absența comunicațiilor cu mijloacele externe în caz de urgență.

| — | Incapacitatea de a acorda asistență navelor din zonă aflate în pericol. |
| --- | --- |

—

Incapacitatea de a acorda asistență navelor din zonă aflate în pericol.

Cerințe privind performanța

Fiecare navă ar trebui să poată realiza:

| (a) | emiterea mesajelor de sinistru navă-țărm; |
| --- | --- |

(a)

emiterea mesajelor de sinistru navă-țărm;

| (b) | recepționarea mesajelor de sinistru țărm-navă; |
| --- | --- |

(b)

recepționarea mesajelor de sinistru țărm-navă;

| (c) | emiterea și recepționarea mesajelor de sinistru navă-navă (inclusiv prin intermediul unor sisteme satelitare); |
| --- | --- |

(c)

emiterea și recepționarea mesajelor de sinistru navă-navă (inclusiv prin intermediul unor sisteme satelitare);

| (d) | emiterea și recepționarea comunicațiilor coordonatoare de căutare și salvare; |
| --- | --- |

(d)

emiterea și recepționarea comunicațiilor coordonatoare de căutare și salvare;

| (e) | emiterea și recepționarea comunicațiilor on-scene (la fața locului); |
| --- | --- |

(e)

emiterea și recepționarea comunicațiilor on-scene (la fața locului);

| (f) | emiterea și recepționarea informațiilor privind siguranța maritimă; |
| --- | --- |

(f)

emiterea și recepționarea informațiilor privind siguranța maritimă;

| (g) | emiterea și recepționarea comunicațiilor radio generale către și dinspre sistemele sau rețelele radio terestre; și |
| --- | --- |

(g)

emiterea și recepționarea comunicațiilor radio generale către și dinspre sistemele sau rețelele radio terestre; și

| (h) | emiterea și recepționarea comunicațiilor punte-la-punte. |
| --- | --- |

(h)

emiterea și recepționarea comunicațiilor punte-la-punte.

V.   NAVIGAȚIA

Cerințe funcționale

Nava ar trebui să fie proiectată, construită, echipată și întreținută astfel încât, atunci când se află pe mare, să poată:

| 1. | să fie navigată independent; și |
| --- | --- |

1.

să fie navigată independent; și

| 2. | să alerteze echipajele în privința tuturor pericolelor de navigație, fixe sau mobile. |
| --- | --- |

2.

să alerteze echipajele în privința tuturor pericolelor de navigație, fixe sau mobile.

Pericole abordate

| — | Abordări și eșuări. |
| --- | --- |

—

Abordări și eșuări.

| — | Incapacitatea de a stabili poziția navei. |
| --- | --- |

—

Incapacitatea de a stabili poziția navei.

Cerințe privind performanța

| (a) | Ar trebui să fie puse la dispoziție informații detaliate despre aria geografică maritimă în care operează nava. |
| --- | --- |

(a)

Ar trebui să fie puse la dispoziție informații detaliate despre aria geografică maritimă în care operează nava.

| (b) | Ar trebui prevăzute modalități pentru a stabili poziția, cursul și viteza navei (cum ar fi sistemele de navigație prin satelit, inclusiv Galileo). |
| --- | --- |

(b)

Ar trebui prevăzute modalități pentru a stabili poziția, cursul și viteza navei (cum ar fi sistemele de navigație prin satelit, inclusiv Galileo).

| (c) | Ar trebui prevăzute modalități pentru a facilita navigația și pentru evitarea abordajelor (cum ar fi sistemele de navigație prin satelit, inclusiv Galileo). |
| --- | --- |

(c)

Ar trebui prevăzute modalități pentru a facilita navigația și pentru evitarea abordajelor (cum ar fi sistemele de navigație prin satelit, inclusiv Galileo).

| (d) | Configurația punții ar trebui să ofere vizibilitate panoramică pentru cartul de navigație. |
| --- | --- |

(d)

Configurația punții ar trebui să ofere vizibilitate panoramică pentru cartul de navigație.

| (e) | Ar trebui prevăzute mijloace pentru a stabili direcția de rotație și necesarul de putere al elicei, precum și poziția cârmei față direcția principală a navei. |
| --- | --- |

(e)

Ar trebui prevăzute mijloace pentru a stabili direcția de rotație și necesarul de putere al elicei, precum și poziția cârmei față direcția principală a navei.

| (f) | Ar trebui prevăzute modalități pentru a determina adâncimea apei. |
| --- | --- |

(f)

Ar trebui prevăzute modalități pentru a determina adâncimea apei.

| (g) | Ar trebui să fie posibilă detectarea navei de către navele înconjurătoare. |
| --- | --- |

(g)

Ar trebui să fie posibilă detectarea navei de către navele înconjurătoare.

---

(1)  Ar trebui reamintit faptul că legislația de armonizare a Uniunii privind siguranța produselor se aplică anumitor echipamente maritime de bord, în special, Directiva 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio și de abrogare a Directivei 1999/5/CE (JO L 153, 22.5.2014, p. 62).

(2)  Directiva 2014/90/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 privind echipamentele maritime și de abrogare a Directivei 96/98/CE a Consiliului (JO L 257, 28.8.2014, p. 146).

(3)  Regulamentul (CE) nr. 391/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind normele și standardele comune pentru organizațiile cu rol de inspecție și control al navelor (JO L 131, 28.5.2009, p. 11).

(4)  Este recunoscut faptul că fixarea navei de fundul mării nu poate fi garantată în orice situație. Depinde de mai mulți factori, cum ar fi tipul de sol, adâncimea mării, condițiile de mediu etc., însă, în circumstanțe corespunzătoare, ar putea atenua deriva unei nave.

(5)  Sistemele terestre nu sunt vizate.

(6)  MSC.1/Circ.1533 și MSC.1/Circ.1166, astfel cum au fost modificate, ar putea servi ca referință pentru conceptul de calcul.

(7)  Această cerință nu înseamnă neapărat că este nevoie de 100 % din capacitate pe fiecare parte a navei. Este posibil să se utilizeze sisteme de supraviețuire care ar putea fi desfășurate dintr-o parte sau alta a navei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.4.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/19

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.8744 – Daimler/BMW/Car Sharing JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 142/02)

La 7 noiembrie 2018, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) coroborat cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32018M8744. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32018M8744. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 23.4.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/20

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 15 aprilie 2019

de numire a membrilor și a membrilor supleanți în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru Belgia, Grecia, Franța și Malta

(2019/C 142/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia Consiliului din 22 iulie 2003 de instituire a unui Comitet consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă (1), în special articolul 3,

având în vedere lista candidaților prezentată Consiliului de către guvernele statelor membre,

întrucât:

| (1) | Prin decizia sa din 12 martie 2019 (2), Consiliul a numit membrii și membrii supleanți în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru perioada 1 martie 2019-28 februarie 2022. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia sa din 12 martie 2019 (2), Consiliul a numit membrii și membrii supleanți în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru perioada 1 martie 2019-28 februarie 2022.

| (2) | Guvernele Belgiei, Greciei și Maltei, organizațiile lucrătorilor din Belgia, Grecia, Franța și Malta și organizațiile patronale din Belgia, Grecia, Franța și Malta au prezentat noi candidaturi pentru o serie de posturi care urmează să fie ocupate, |
| --- | --- |

(2)

Guvernele Belgiei, Greciei și Maltei, organizațiile lucrătorilor din Belgia, Grecia, Franța și Malta și organizațiile patronale din Belgia, Grecia, Franța și Malta au prezentat noi candidaturi pentru o serie de posturi care urmează să fie ocupate,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Următoarele persoane sunt numite în calitatea de membri și de membri supleanți în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru perioada care se încheie la 28 februarie 2022:

I.   REPREZENTANȚI AI GUVERNELOR

| Țara | Membri | Membri supleanți |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Dna Godelieve PONNET | Dna Véronique CRUTZEN
  Dl Xavier LEBICHOT |
| Grecia | Dl Ioannis KONSTANTAKOPOULOS | Dl Georgios GOURZOULIDIS
  Dna Aggeliki MOIROU |
| Malta | Dl Mark GAUCI | Dl David SALIBA
  Dl Melhino MERCIECA |

Țara

Membri

Membri supleanți

Belgia

Dna Godelieve PONNET

Dna Véronique CRUTZEN

Dl Xavier LEBICHOT

Grecia

Dl Ioannis KONSTANTAKOPOULOS

Dl Georgios GOURZOULIDIS

Dna Aggeliki MOIROU

Malta

Dl Mark GAUCI

Dl David SALIBA

Dl Melhino MERCIECA

II.   REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR SINDICALE

| Țara | Membri | Membri supleanți |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Dna Caroline VERDOOT | Dl Herman FONCK
  Dl Kris VAN EYCK |
| Grecia | Dl Andreas STOIMENIDIS | Dl Ioannis ADAMAKIS
  Dl Alexandros KOMINIS |
| Franța | Dl Abderrafik ZAIGOUCHE | Dna Edwina LAMOUREUX
  Dl Jean-Paul ZERBIB |
| Malta | Dl Alfred LIA | Dl Edwin BALZAN
  Dl Anthony CASARU |

Țara

Membri

Membri supleanți

Belgia

Dna Caroline VERDOOT

Dl Herman FONCK

Dl Kris VAN EYCK

Grecia

Dl Andreas STOIMENIDIS

Dl Ioannis ADAMAKIS

Dl Alexandros KOMINIS

Franța

Dl Abderrafik ZAIGOUCHE

Dna Edwina LAMOUREUX

Dl Jean-Paul ZERBIB

Malta

Dl Alfred LIA

Dl Edwin BALZAN

Dl Anthony CASARU

III.   REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR PATRONALE

| Țara | Membri | Membri supleanți |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Dl Kris DE MEESTER | Dna Dorothée DUPUIS
  Dl Marc JUNIUS |
| Grecia | Dl Christos KAVALOPOULOS | Dl Antonios MEGOULIS
  Dna Anastasia AVLONITOU |
| Franța | Dna Nathalie BUET | Dl Franck GAMBELLI
  Dl Pierre THILLAUD |
| Malta | Dna Abigail MAMO | Dl Joe DELIA
  Dl Andy TANTI |

Țara

Membri

Membri supleanți

Belgia

Dl Kris DE MEESTER

Dna Dorothée DUPUIS

Dl Marc JUNIUS

Grecia

Dl Christos KAVALOPOULOS

Dl Antonios MEGOULIS

Dna Anastasia AVLONITOU

Franța

Dna Nathalie BUET

Dl Franck GAMBELLI

Dl Pierre THILLAUD

Malta

Dna Abigail MAMO

Dl Joe DELIA

Dl Andy TANTI

Articolul 2

Consiliul numește membrii și membrii supleanți încă nenominalizați la o dată ulterioară.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică, în scop informativ, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Luxemburg, 15 aprilie 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

P. DAEA

---

(1)  JO C 218, 13.9.2003, p. 1.

1

(2)  JO C 100, 15.3.2019, p. 1.

2

---

Comisia Europeană

| 23.4.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/22

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 aprilie 2019

(2019/C 142/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1301 |
| JPY | yen japonez | 126,51 |
| DKK | coroana daneză | 7,4652 |
| GBP | lira sterlină | 0,86593 |
| SEK | coroana suedeză | 10,4408 |
| CHF | franc elvețian | 1,1400 |
| ISK | coroana islandeză | 135,60 |
| NOK | coroana norvegiană | 9,5778 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,657 |
| HUF | forint maghiar | 319,69 |
| PLN | zlot polonez | 4,2731 |
| RON | leu românesc nou | 4,7625 |
| TRY | lira turcească | 6,4967 |
| AUD | dolar australian | 1,5712 |
| CAD | dolar canadian | 1,5070 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,8656 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6784 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5286 |
| KRW | won sud-coreean | 1 280,65 |
| ZAR | rand sud-african | 15,7872 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,5594 |
| HRK | kuna croată | 7,4375 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 917,46 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6724 |
| PHP | peso Filipine | 58,381 |
| RUB | rubla rusească | 72,1887 |
| THB | baht thailandez | 35,926 |
| BRL | real brazilian | 4,4046 |
| MXN | peso mexican | 21,2813 |
| INR | rupie indiană | 78,4570 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1301

JPY

yen japonez

126,51

DKK

coroana daneză

7,4652

GBP

lira sterlină

0,86593

SEK

coroana suedeză

10,4408

CHF

franc elvețian

1,1400

ISK

coroana islandeză

135,60

NOK

coroana norvegiană

9,5778

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,657

HUF

forint maghiar

319,69

PLN

zlot polonez

4,2731

RON

leu românesc nou

4,7625

TRY

lira turcească

6,4967

AUD

dolar australian

1,5712

CAD

dolar canadian

1,5070

HKD

dolar Hong Kong

8,8656

NZD

dolar neozeelandez

1,6784

SGD

dolar Singapore

1,5286

KRW

won sud-coreean

1 280,65

ZAR

rand sud-african

15,7872

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,5594

HRK

kuna croată

7,4375

IDR

rupia indoneziană

15 917,46

MYR

ringgit Malaiezia

4,6724

PHP

peso Filipine

58,381

RUB

rubla rusească

72,1887

THB

baht thailandez

35,926

BRL

real brazilian

4,4046

MXN

peso mexican

21,2813

INR

rupie indiană

78,4570

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 23.4.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/23

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

18 aprilie 2019

(2019/C 142/05)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1250 |
| JPY | yen japonez | 125,86 |
| DKK | coroana daneză | 7,4663 |
| GBP | lira sterlină | 0,86470 |
| SEK | coroana suedeză | 10,4760 |
| CHF | franc elvețian | 1,1383 |
| ISK | coroana islandeză | 135,60 |
| NOK | coroana norvegiană | 9,5978 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,682 |
| HUF | forint maghiar | 320,09 |
| PLN | zlot polonez | 4,2786 |
| RON | leu românesc nou | 4,7618 |
| TRY | lira turcească | 6,5486 |
| AUD | dolar australian | 1,5719 |
| CAD | dolar canadian | 1,5065 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,8265 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6819 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5251 |
| KRW | won sud-coreean | 1 278,95 |
| ZAR | rand sud-african | 15,8482 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,5445 |
| HRK | kuna croată | 7,4350 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 797,81 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6609 |
| PHP | peso Filipine | 58,147 |
| RUB | rubla rusească | 71,9719 |
| THB | baht thailandez | 35,792 |
| BRL | real brazilian | 4,4206 |
| MXN | peso mexican | 21,2303 |
| INR | rupie indiană | 78,0680 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1250

JPY

yen japonez

125,86

DKK

coroana daneză

7,4663

GBP

lira sterlină

0,86470

SEK

coroana suedeză

10,4760

CHF

franc elvețian

1,1383

ISK

coroana islandeză

135,60

NOK

coroana norvegiană

9,5978

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,682

HUF

forint maghiar

320,09

PLN

zlot polonez

4,2786

RON

leu românesc nou

4,7618

TRY

lira turcească

6,5486

AUD

dolar australian

1,5719

CAD

dolar canadian

1,5065

HKD

dolar Hong Kong

8,8265

NZD

dolar neozeelandez

1,6819

SGD

dolar Singapore

1,5251

KRW

won sud-coreean

1 278,95

ZAR

rand sud-african

15,8482

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,5445

HRK

kuna croată

7,4350

IDR

rupia indoneziană

15 797,81

MYR

ringgit Malaiezia

4,6609

PHP

peso Filipine

58,147

RUB

rubla rusească

71,9719

THB

baht thailandez

35,792

BRL

real brazilian

4,4206

MXN

peso mexican

21,2303

INR

rupie indiană

78,0680

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 23.4.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/24

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9348 – OMERS Infrastructure/Morgan Stanley/VTG)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 142/06)

1.

Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:

| — | OMERS Infrastructure European Holdings B.V. („OMERS Infrastructure”, Țările de Jos); |
| --- | --- |

—

OMERS Infrastructure European Holdings B.V. („OMERS Infrastructure”, Țările de Jos);

| — | Morgan Stanley („Morgan Stanley”, Statele Unite). |
| --- | --- |

—

Morgan Stanley („Morgan Stanley”, Statele Unite).

OMERS Infrastructure și Morgan Stanley dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii VTG Aktiengesellschaft („VTG”, Germania).

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

—   în cazul întreprinderii OMERS Infrastructure: platformă europeană de investiții dedicată investițiilor în infrastructură pentru OMERS Administration Corporation, Canada, care gestionează un portofoliu diversificat la nivel mondial de titluri de capital și de obligațiuni, precum și investiții imobiliare, în infrastructură și în societăți necotate pentru un plan de pensii canadian,

—   în cazul întreprinderii Morgan Stanley: societate americană de vârf în domeniul serviciilor financiare la nivel mondial, care furnizează o gamă largă de servicii bancare de investiții, valori mobiliare și de gestionare a investițiilor,

—   în cazul întreprinderii VTG: furnizor de servicii de închiriere de vagoane și de logistică feroviară cu sediul în Hamburg, Germania, cu un parc extins de vehicule, constând în principal din vagoane-cisternă, vagoane intermodale, vagoane de marfă standard și vagoane cu pereți culisanți. În afara serviciilor de închiriere de vagoane feroviare de marfă, VTG oferă servicii logistice multimodale, concentrate pe transportul feroviar și pe transportul containerizat la nivel mondial.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9348 – OMERS Infrastructure/Morgan Stanley/VTG

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax: +32 22964301 |
| Adresă poștală: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Adresă poștală:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 23.4.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/26

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9304 – Tenaris/Severstal/JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 142/07)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Tenaris S.A. (Luxemburg); |
| --- | --- |

—

Tenaris S.A. (Luxemburg);

| — | PAO Severstal (Federația Rusă); |
| --- | --- |

—

PAO Severstal (Federația Rusă);

| — | întreprinderea comună (Joint Venture Company) (Singapore). |
| --- | --- |

—

întreprinderea comună (Joint Venture Company) (Singapore).

Tenaris S.A și PAO Severstal dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii comune.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată, care constituie o întreprindere comună.

2.

—   în cazul întreprinderii Tenaris S.A: fabricarea și furnizarea de produse tubulare fără sudură și sudate și prestarea unor servicii conexe pentru industria petrolului și a gazelor;

—   în cazul întreprinderii PAO Severstal: mineritul și fabricarea și furnizarea de produse din oțel;

—   în cazul întreprinderii comune: construirea și exploatarea, în Federația Rusă, a unei instalații pentru fabricarea și furnizarea anumitor tipuri de produse tubulare pentru industria petrolului și a gazelor din Federația Rusă și din Comunitatea Statelor Independente.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9304 – Tenaris/Severstal/JV

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax: +32 22964301 |
| Adresă poștală: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Adresă poștală:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---