# Официален вестник C 110/22 м

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 110 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6222 март 2019 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 110

Издание на български език

Информация и известия

Година 6222 март 2019 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 539-а пленарна сесия на ЕИСК, 12.12.2018 г. – 13.12.2018 г. |
| 2019/C 110/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цената на отказа от имиграция и „отказа от интеграция (становище по собствена инициатива) | 1 |
| 2019/C 110/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Устойчива и приобщаваща биоикономика — нови възможности за европейската икономика (становище по собствена инициатива) | 9 |
| 2019/C 110/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Улесняване на достъпа на недържавни участници до финансиране за борба с изменението на климата (становище по собствена инициатива) | 14 |
| 2019/C 110/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Положението на жените от ромски произход (проучвателно становище по искане на Европейския парламент) | 20 |
| 2019/C 110/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Равенство между половете на европейските пазари на труда (Проучвателно становище по искане на Европейския парламент) | 26 |
| 2019/C 110/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда: качество на въздуха, водите и отпадъците (проучвателно становище) | 33 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

539-а пленарна сесия на ЕИСК, 12.12.2018 г. – 13.12.2018 г.

2019/C 110/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цената на отказа от имиграция и „отказа от интеграция (становище по собствена инициатива)

1

2019/C 110/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Устойчива и приобщаваща биоикономика — нови възможности за европейската икономика (становище по собствена инициатива)

9

2019/C 110/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Улесняване на достъпа на недържавни участници до финансиране за борба с изменението на климата (становище по собствена инициатива)

14

2019/C 110/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Положението на жените от ромски произход (проучвателно становище по искане на Европейския парламент)

20

2019/C 110/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Равенство между половете на европейските пазари на труда (Проучвателно становище по искане на Европейския парламент)

26

2019/C 110/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда: качество на въздуха, водите и отпадъците (проучвателно становище)

33

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| | 539-а пленарна сесия на ЕИСК, 12.12.2018 г. – 13.12.2018 г. |
| 2019/C 110/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски сектор на търговията на дребно, пригоден за XXI век[COM(2018) 219 final] | 41 |
| 2019/C 110/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Доклад относно политиката в областта на конкуренцията за 2017 г.[COM(2018) 482 final] | 46 |
| 2019/C 110/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2015/1588 на Съвета от 13 юли 2015 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към определени категории хоризонтална държавна помощ[COM(2018) 398 final — 2018/0222 (NLE)] | 52 |
| 2019/C 110/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно действието на Европейския съюз след присъединяването му към Женевския акт на Лисабонската спогодба за наименованията за произход и географските указания[COM(2018) 365 final — 2018/0189 (COD)] | 55 |
| 2019/C 110/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1093/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган); Регламент (ЕС) No 1094/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване); Регламент (ЕС) No 1095/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари); Регламент (ЕС) 345/2013 относно европейските фондове за рисков капитал; Регламент (ЕС) 346/2013 относно европейски фондове за социално предприемачество; Регламент No 600/2014 относно пазарите на финансови инструменти; Регламент (ЕС) 2015/760 относно европейски фондове за дългосрочни инвестиции; Регламент (ЕС) 2016/1011 относно индекси, използвани като бенчмаркове за целите на финансови инструменти и финансови договори или за измерване на резултатите на инвестиционни фондове; Регламент (ЕС) 2017/1129 относно проспекта, който трябва да се публикува при публично предлагане или допускане на ценни книжа до търговия на регулиран пазар; и Директива (ЕС) 2015/849 за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма[COM(2018) 646 final — 2017/0230 (COD)] | 58 |
| 2019/C 110/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно европейската гранична и брегова охрана и за отмяна на Съвместно действие 98/700/ПВР на Съвета, Регламент (ЕС) No 1052/2013 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕС) 2016/1624 на Европейския парламент и на Съвета — Принос на Европейската комисия за срещата на лидерите в Залцбург на 19 и 20 септември 2018 г.[COM(2018) 631 final — 2018/0330 (COD)] | 62 |
| 2019/C 110/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за предотвратяване на разпространението на терористично съдържание онлайн — Принос на Европейската комисия за срещата на лидерите в Залцбург на 19—20 септември 2018 г.[COM(2018) 640 final — 2018-0331 (COD)] | 67 |
| 2019/C 110/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014 по отношение на процедура за проверка, свързана с нарушения на правилата за защита на личните данни в контекста на изборите за Европейски парламент[COM(2018) 636 final — 2018/0328 (COD)] | 72 |
| 2019/C 110/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски фонд за отбрана[COM(2018) 476 final] | 75 |
| 2019/C 110/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ)[COM(2018) 380 final] | 82 |
| 2019/C 110/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма Творческа Европа (2021—2027 г.) и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1295/2013)[COM(2018) 366 final] | 87 |
| 2019/C 110/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно минималните изисквания за повторното използване на водата (непрекъсната програма)[COM(2018) 337 final] | 94 |
| 2019/C 110/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно привеждането в съответствие на задълженията за докладване в рамките на политиката в областта на околната среда и в тази връзка за изменение на директиви 86/278/ЕИО, 2002/49/ЕО, 2004/35/ЕО, 2007/2/ЕО, 2009/147/ЕО и 2010/63/ЕС, Регламент (ЕО) No 166/2006, Регламент (ЕС) No 995/2010, Регламент (ЕО) No 338/97 на Съвета и Регламент (ЕО) No 2173/2005 на Съвета[COM(2018) 381 final — 2018/0205 (COD)] | 99 |
| 2019/C 110/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за морско дело и рибарство и за отмяна на Регламент (ЕО) No 508/2014 на Европейския парламент и на Съвета[COM(2018) 390 final — 2018/0210 (COD)] | 104 |
| 2019/C 110/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Европа, която закриля: чист въздух за всички[COM(2018) 330 final] | 112 |
| 2019/C 110/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета и за изменение на регламенти (ЕО) No 768/2005, (ЕО) No 1967/2006, (ЕО) No 1005/2008 на Съвета и Регламент (ЕС) 2016/1139 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на контрола на рибарството[COM(2018) 368 final — 2018/0193 (COD)] | 118 |
| 2019/C 110/23 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2008/106/ЕО относно минималното ниво на обучение на морските лица и за отмяна на Директива 2005/45/ЕО[COM(2018) 315 final — 2018/0162 (COD)] | 125 |
| 2019/C 110/24 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за създаване на Програма за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия за периода 2021—2025 г. в допълнение към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа[COM(2018) 437 final — 2018/0226] | 132 |
| 2019/C 110/25 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Съвета за изменение на Решение 2007/198/Евратом за създаване на Европейско съвместно предприятие за ITER и развитието на термоядрената енергия и за предоставяне на предимства на същото[COM (2018) 445 final — 2018/0235 (NLE)] | 136 |
| 2019/C 110/26 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за създаване на програма за подпомагане на извеждането от експлоатация на ядрената централа Игналина в Литва (програма Игналина и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1369/2013 на Съвета[COM(2018) 466 final — 2018/0251 (NLE)], Предложение за регламент на Съвета за създаване на специална финансова програма за извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения и управление на радиоактивни отпадъци и за отмяна на Регламент (Евратом) No 1368/2013 на Съвета[COM(2018) 467 final — 2018/0252 (NLE)] иДоклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета за оценката и изпълнението на програмите на ЕС за подпомагане на извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения в България, Словакия и Литва[COM(2018) 468 final] | 141 |
| 2019/C 110/27 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Препоръка за решение на Съвета за разрешаване на започването на преговори за Конвенция за създаване на многостранен съд за уреждане на инвестиционни спорове[COM(2017) 493 final] | 145 |
| 2019/C 110/28 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП III) [COM(2018) 465 final — 2018/0247 (COD)] | 156 |
| 2019/C 110/29 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество и Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност[COM(2018) 460 final — 2018/0243 (COD)] | 163 |

III   Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

539-а пленарна сесия на ЕИСК, 12.12.2018 г. – 13.12.2018 г.

2019/C 110/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски сектор на търговията на дребно, пригоден за XXI век[COM(2018) 219 final]

[COM(2018) 219 final]

41

2019/C 110/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Доклад относно политиката в областта на конкуренцията за 2017 г.[COM(2018) 482 final]

[COM(2018) 482 final]

46

2019/C 110/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2015/1588 на Съвета от 13 юли 2015 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към определени категории хоризонтална държавна помощ[COM(2018) 398 final — 2018/0222 (NLE)]

[COM(2018) 398 final — 2018/0222 (NLE)]

52

2019/C 110/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно действието на Европейския съюз след присъединяването му към Женевския акт на Лисабонската спогодба за наименованията за произход и географските указания[COM(2018) 365 final — 2018/0189 (COD)]

[COM(2018) 365 final — 2018/0189 (COD)]

55

2019/C 110/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1093/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган); Регламент (ЕС) No 1094/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване); Регламент (ЕС) No 1095/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари); Регламент (ЕС) 345/2013 относно европейските фондове за рисков капитал; Регламент (ЕС) 346/2013 относно европейски фондове за социално предприемачество; Регламент No 600/2014 относно пазарите на финансови инструменти; Регламент (ЕС) 2015/760 относно европейски фондове за дългосрочни инвестиции; Регламент (ЕС) 2016/1011 относно индекси, използвани като бенчмаркове за целите на финансови инструменти и финансови договори или за измерване на резултатите на инвестиционни фондове; Регламент (ЕС) 2017/1129 относно проспекта, който трябва да се публикува при публично предлагане или допускане на ценни книжа до търговия на регулиран пазар; и Директива (ЕС) 2015/849 за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма[COM(2018) 646 final — 2017/0230 (COD)]

[COM(2018) 646 final — 2017/0230 (COD)]

58

2019/C 110/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно европейската гранична и брегова охрана и за отмяна на Съвместно действие 98/700/ПВР на Съвета, Регламент (ЕС) No 1052/2013 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕС) 2016/1624 на Европейския парламент и на Съвета — Принос на Европейската комисия за срещата на лидерите в Залцбург на 19 и 20 септември 2018 г.[COM(2018) 631 final — 2018/0330 (COD)]

[COM(2018) 631 final — 2018/0330 (COD)]

62

2019/C 110/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за предотвратяване на разпространението на терористично съдържание онлайн — Принос на Европейската комисия за срещата на лидерите в Залцбург на 19—20 септември 2018 г.[COM(2018) 640 final — 2018-0331 (COD)]

[COM(2018) 640 final — 2018-0331 (COD)]

67

2019/C 110/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014 по отношение на процедура за проверка, свързана с нарушения на правилата за защита на личните данни в контекста на изборите за Европейски парламент[COM(2018) 636 final — 2018/0328 (COD)]

[COM(2018) 636 final — 2018/0328 (COD)]

72

2019/C 110/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски фонд за отбрана[COM(2018) 476 final]

[COM(2018) 476 final]

75

2019/C 110/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ)[COM(2018) 380 final]

[COM(2018) 380 final]

82

2019/C 110/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма Творческа Европа (2021—2027 г.) и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1295/2013)[COM(2018) 366 final]

[COM(2018) 366 final]

87

2019/C 110/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно минималните изисквания за повторното използване на водата (непрекъсната програма)[COM(2018) 337 final]

[COM(2018) 337 final]

94

2019/C 110/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно привеждането в съответствие на задълженията за докладване в рамките на политиката в областта на околната среда и в тази връзка за изменение на директиви 86/278/ЕИО, 2002/49/ЕО, 2004/35/ЕО, 2007/2/ЕО, 2009/147/ЕО и 2010/63/ЕС, Регламент (ЕО) No 166/2006, Регламент (ЕС) No 995/2010, Регламент (ЕО) No 338/97 на Съвета и Регламент (ЕО) No 2173/2005 на Съвета[COM(2018) 381 final — 2018/0205 (COD)]

[COM(2018) 381 final — 2018/0205 (COD)]

99

2019/C 110/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за морско дело и рибарство и за отмяна на Регламент (ЕО) No 508/2014 на Европейския парламент и на Съвета[COM(2018) 390 final — 2018/0210 (COD)]

[COM(2018) 390 final — 2018/0210 (COD)]

104

2019/C 110/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Европа, която закриля: чист въздух за всички[COM(2018) 330 final]

[COM(2018) 330 final]

112

2019/C 110/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета и за изменение на регламенти (ЕО) No 768/2005, (ЕО) No 1967/2006, (ЕО) No 1005/2008 на Съвета и Регламент (ЕС) 2016/1139 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на контрола на рибарството[COM(2018) 368 final — 2018/0193 (COD)]

[COM(2018) 368 final — 2018/0193 (COD)]

118

2019/C 110/23

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2008/106/ЕО относно минималното ниво на обучение на морските лица и за отмяна на Директива 2005/45/ЕО[COM(2018) 315 final — 2018/0162 (COD)]

[COM(2018) 315 final — 2018/0162 (COD)]

125

2019/C 110/24

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за създаване на Програма за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия за периода 2021—2025 г. в допълнение към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа[COM(2018) 437 final — 2018/0226]

[COM(2018) 437 final — 2018/0226]

132

2019/C 110/25

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Съвета за изменение на Решение 2007/198/Евратом за създаване на Европейско съвместно предприятие за ITER и развитието на термоядрената енергия и за предоставяне на предимства на същото[COM (2018) 445 final — 2018/0235 (NLE)]

[COM (2018) 445 final — 2018/0235 (NLE)]

136

2019/C 110/26

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за създаване на програма за подпомагане на извеждането от експлоатация на ядрената централа Игналина в Литва (програма Игналина и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1369/2013 на Съвета[COM(2018) 466 final — 2018/0251 (NLE)], Предложение за регламент на Съвета за създаване на специална финансова програма за извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения и управление на радиоактивни отпадъци и за отмяна на Регламент (Евратом) No 1368/2013 на Съвета[COM(2018) 467 final — 2018/0252 (NLE)] иДоклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета за оценката и изпълнението на програмите на ЕС за подпомагане на извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения в България, Словакия и Литва[COM(2018) 468 final]

[COM(2018) 466 final — 2018/0251 (NLE)]

[COM(2018) 467 final — 2018/0252 (NLE)] и

[COM(2018) 468 final]

141

2019/C 110/27

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Препоръка за решение на Съвета за разрешаване на започването на преговори за Конвенция за създаване на многостранен съд за уреждане на инвестиционни спорове[COM(2017) 493 final]

[COM(2017) 493 final]

145

2019/C 110/28

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП III) [COM(2018) 465 final — 2018/0247 (COD)]

[COM(2018) 465 final — 2018/0247 (COD)]

156

2019/C 110/29

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество и Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност[COM(2018) 460 final — 2018/0243 (COD)]

[COM(2018) 460 final — 2018/0243 (COD)]

163

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

539-а пленарна сесия на ЕИСК, 12.12.2018 г. – 13.12.2018 г.

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цената на „отказа от имиграция“ и „отказа от интеграция“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 110/01)

| Докладчик: | Pavel TRANTINA |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | José Antonio MORENO DÍAZ |

Докладчик:

Pavel TRANTINA

Съдокладчик:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Решение на Пленарната асамблея | 15.2.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| | |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 149/09/13 |

Решение на Пленарната асамблея

15.2.2018 г.

Правно основание

Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

149/09/13

1.   Обобщение на заключенията и препоръките

| 1.1. | ЕИСК е на мнение, че имиграцията оказва благотворно влияние върху прираста на населението и на работната сила. Ако естественият прираст на населението стане отрицателен, имиграцията може да спомогне за поддържане на постоянен брой на общото население и на работната сила. Разбира се, имиграцията не е единственото решение за справяне с последиците от демографското застаряване в Европа. Въпреки това тя би могла да бъде и решение за недостига на работна ръка и умения, които не са свързани с демографските процеси. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | При сценарий за „отказ от имиграция“ в Европа би могло да се очаква следното:






  — | Икономиките на държавите членки биха пострадали значително; вероятно пазарите на труда биха изпитали непосилен натиск, цели индустрии биха фалирали, селскостопанското производство би намаляло, строителният сектор не би бил в състояние да отговори на търсенето. |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

Икономиките на държавите членки биха пострадали значително; вероятно пазарите на труда биха изпитали непосилен натиск, цели индустрии биха фалирали, селскостопанското производство би намаляло, строителният сектор не би бил в състояние да отговори на търсенето.

| — | Демографските предизвикателства биха се влошили; пенсионните системи биха могли да станат неустойчиви, секторът на здравеопазването и грижите би се сринал; обезлюдяването на определени райони би продължило с бързи темпове; на практика социалното сближаване би било подкопано. |
| --- | --- |

—

Демографските предизвикателства биха се влошили; пенсионните системи биха могли да станат неустойчиви, секторът на здравеопазването и грижите би се сринал; обезлюдяването на определени райони би продължило с бързи темпове; на практика социалното сближаване би било подкопано.

| — | Пълната забрана на легалната миграция неизбежно би довела до увеличаване на опитите за незаконна миграция; това от своя страна би довело до свръхголеми мерки за безопасност, репресии и полицейщина, свързани с огромни разходи; това би стимулирало черните пазари на труда, би увеличило експлоатацията и съвременното робство, както и отчаяните опити за събиране на семействата. |
| --- | --- |

—

Пълната забрана на легалната миграция неизбежно би довела до увеличаване на опитите за незаконна миграция; това от своя страна би довело до свръхголеми мерки за безопасност, репресии и полицейщина, свързани с огромни разходи; това би стимулирало черните пазари на труда, би увеличило експлоатацията и съвременното робство, както и отчаяните опити за събиране на семействата.

| — | Расизмът и ксенофобията биха процъфтявали много повече, отколкото в момента; заселилите се по-рано хора от мигрантски произход, включително втори или трето поколение, биха се превърнали в мишени на всеобщо недоверие и възмущение. |
| --- | --- |

—

Расизмът и ксенофобията биха процъфтявали много повече, отколкото в момента; заселилите се по-рано хора от мигрантски произход, включително втори или трето поколение, биха се превърнали в мишени на всеобщо недоверие и възмущение.

| 1.3. | За разлика от това, в приемащите държави може да се установи следният потенциал във връзка с миграцията: свободните работни места и недостигът на квалификации могат да бъдат запълнени, икономическият растеж може да бъде запазен, а услугите за застаряващото население могат да бъдат поддържани при недостиг на млади хора на местно равнище. Недостигът на средства за пенсии може да бъде преодолян с вноските на новите млади работници мигранти. Имигрантите привнасят енергия и иновации. Приемащите държави се обогатяват с културно и етническо многообразие. Обезлюдените райони могат да бъдат съживени, включително училищата могат да бъдат преобразени. Държавите на произход се ползват от парични преводи (паричните средства, които мигрантите изпращат у дома), които надхвърлят размера на чуждестранната помощ. Завръщащите се мигранти привнасят спестявания, умения и международни контакти. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Реализирането на пълния потенциал на миграцията изисква подход, който, наред с другото, оползотворява по-добре уменията на мигриращото население. ЕИСК е убеден, че това трябва да бъде подкрепено от адекватни политики и механизми за валидиране на уменията, и призовава ЕС и държавите членки да подпомогнат бързото им разработване. Освен това подходящото осъществяване на партньорства с държавите извън ЕС в областта на уменията ще бъде от взаимна полза за ЕС и държавите на произход на мигрантите. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕС следва да приеме политики и мерки за подкрепа на сигурна, регламентирана и законна миграция, както и да укрепи приобщаването и социалното сближаване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Отказът от интеграция носи икономически, социално-културни и политически рискове, както и разходи. Следователно най-добрата застраховка срещу потенциални бъдещи разходи, проблеми и напрежение са инвестициите в интеграция на мигрантите. В публичните политики следва да се обръща внимание на страховете, опасенията и безпокойствата на разнородните части на населението в обществата на ЕС, за да се избегнат настроения, насочени срещу ЕС, и ксенофобски изказвания. За тази цел съответните политики следва да включват ясен, съгласуван и обоснован набор от задължения за самите мигранти, но и също толкова съгласувано отхвърляне на антимиграционната реторика и поведения. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава факта, че насърчаването на интеграцията е от ключово значение за укрепване на основните ценности и принципи на ЕС, сред които основно място заемат многообразието, равенството и недискриминацията. Интеграцията засяга цялото общество, включително мигрантите, които се установяват в приемаща страна, независимо от техния статут или произход. Въпреки това са необходими специални политики за хората от специфични уязвими групи (например бежанци), като най-добри резултати могат да бъдат постигнати от един основан на общността и съобразен с индивидуалните потребности, а не унифициран подход. Ето защо е наложително държавите — членки на ЕС, да черпят опит една от друга и действително да се стремят да насърчават среда, в която е възможна интеграцията на мигрантите и в която се избягват рисковете. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Контекст и цели на становището

| 2.1. | Най-големите миграционни потоци в Европа от Втората световна война насам засилиха опасенията на гражданите от по-нататъшни неконтролирани потоци от мигранти и изведоха на преден план значението на съвместния подход в борбата срещу незаконната миграция и осигуряването на възможност за действие на ЕС. Държавите членки са изправени пред предизвикателства по отношение на управлението, финансирането и предаването на информация относно миграцията, както и на страховете на гражданите, свързани с това. Въпреки че някои политици злоупотребяват с тази информация, ЕИСК е убеден, че е налице спешна необходимост от промяна на отправяното послание относно миграцията и от връщане към смислен дебат, основан на факти. На бежанците и мигрантите не бива да се гледа като на заплаха, а като на възможност за икономическия и социалния модел на Европа. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Настоящите политики, които поставят като приоритет в международните отношения контрола на миграцията, подкопават позицията на ЕС на международната сцена, като го излагат на изнудване и загуба на доверие към него по въпросите на правата на човека. ЕИСК е убеден, че ЕС и държавите членки трябва да преминат отвъд сегашния модел и да гарантират насърчаването на законни начини на влизане през граница, улесняващи законната миграция и успешното приобщаване. Безопасните и законни пътища може да отслабят натиска върху системата на ЕС за убежище. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Същевременно, докато на пазарите в ЕС има търсене на работна сила, миграция ще има: законна или не. Търсенето, поне за определени професии, ще нараства (в сектора на услугите за предоставяне на грижи, домакинския труд, социалните услуги, строителството и т.н.) (1). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | През месец юни в рамките на дните на гражданското общество за 2017 г. Федерика Могерини, върховен представител на Европейския съюз по въпросите на външните работи и политиката на сигурност, направи важно изказване на тема „Глобална Европа и ролята ѝ за мира и стабилността“ (2). В него тя заяви, че Европа се нуждае от миграция поради икономически и културни причини. Тя предложи ЕИСК да подготви проучване или доклад относно цената на „отказа от миграция“, тъй като нейното впечатление е, че цели сектори на европейските икономики биха се сринали, ако всички мигранти изчезнат изведнъж. Докладът излага гледната точка на икономическите и социалните участници относно това как би изглеждала Европа без мигранти. В настоящия доклад по собствена инициатива се разработва нейната идея. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Миграцията има много лица — тя може да е законна, незаконна или — както се наблюдава през изминалите три години — предизвикана от хуманитарна криза вследствие от войната в Сирия и в други краища на света. Миграционните потоци също така са смесени, като трудовата миграция може да бъде сезонна, може да включва лица, извършващи ръчен труд, или висококвалифицирани лица. Настоящият документ се спира основно на безопасната, законна, подкрепяна от ЕС трудова миграция (и свързаното с това събиране на семейството); в него обаче се разглеждат и други форми на имиграция в ЕС и потенциалният принос на мигрантите, пристигащи поради (временна) хуманитарна криза (лица, търсещи убежище) и незаконните мигранти. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи бележки

3.1.   Демографски аспекти — застаряване на населението и намаляване на неговия брой в ЕС

| 3.1.1. | В началото на 21 век в Европа се наблюдава застаряващо население, стагнация или дори намаляващ брой на местното население, висока безработица и — в някои от основните държави членки — бавен икономически растеж. Същевременно Европа продължава да бъде една от основните дестинации за миграция (3). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Промените в размера на работната сила са едно от главните предизвикателства за Европейския съюз. Макар че предлагането на труд (размерът на работната сила) не се развива независимо от търсенето на труд, неговите бъдещи траектории могат да бъдат измерени чрез комбинирането на различни сценарии за участието на работната сила с проекции за населението, съгласно посоченото от авторите на Европейския информационен лист с демографски данни от 2018 г. (4). В момента работната сила в Европейския съюз се състои от около 245 милиона работници. За да определят бъдещото предлагане на труд до 2060 г., авторите определят три сценария за участие на работната сила, които са между 214, 227 или 245 милиона работници. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Според други предвиждания, като например посоченото в информационния документ на Европейската комисия за Социалната среща на върха в Гьотеборг през 2017 г., през 2060 г. на всеки възрастен човек ще се падат по двама души в трудоспособна възраст. В момента се падат по четирима. Това създава сериозни рискове за запазването на европейския социален модел такъв, какъвто го познаваме днес. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | От друга страна, имиграцията има благотворно влияние върху прираста на населението и на работната сила. Ако естественият прираст на населението стане отрицателен, имиграцията може да спомогне за поддържане на постоянен брой на общото население и на работната сила. Имиграцията би могла да бъде и решение за недостига на работна ръка и умения, които не са свързани с демографските процеси. Въпреки това, както е посочено в доклада на Хамбургския институт за международна икономика (HWWI), озаглавен „Цената и ползите, свързани с европейската имиграция“ (5), имиграцията не е единственото решение за справяне с последиците от демографското застаряване в Европа (тъй като мигрантите също остаряват). |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Потенциалът на трудовата миграция от трети държави

Могат да бъдат посочени следните въздействия (6):

| 3.2.1. | За приемащите държави:






  — | Свободните работни места и недостигът на умения могат да бъдат запълнени. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

—

Свободните работни места и недостигът на умения могат да бъдат запълнени.

| — | Икономическият растеж може да бъде запазен. |
| --- | --- |

—

Икономическият растеж може да бъде запазен.

| — | Услугите за застаряващото население могат да бъдат поддържани при недостиг на млади хора на местно равнище. |
| --- | --- |

—

Услугите за застаряващото население могат да бъдат поддържани при недостиг на млади хора на местно равнище.

| — | Недостигът в областта на пенсиите може да бъде запълнен от вноските на новите млади работници мигранти, които също плащат данъци. |
| --- | --- |

—

Недостигът в областта на пенсиите може да бъде запълнен от вноските на новите млади работници мигранти, които също плащат данъци.

| — | Имигрантите привнасят енергия и иновации. |
| --- | --- |

—

Имигрантите привнасят енергия и иновации.

| — | Приемащите държави се обогатяват с културно и етническо многообразие. |
| --- | --- |

—

Приемащите държави се обогатяват с културно и етническо многообразие.

| — | Обезлюдените райони могат да бъдат съживени, включително училищата с намаляващ брой ученици. |
| --- | --- |

—

Обезлюдените райони могат да бъдат съживени, включително училищата с намаляващ брой ученици.

| 3.2.2. | За държавите на произход:






  — | Развиващите се държави се ползват от парични преводи (паричните средства, които мигрантите изпращат у дома), които сега често надхвърлят размера на чуждестранната помощ (7), а също и от културен обмен. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

Развиващите се държави се ползват от парични преводи (паричните средства, които мигрантите изпращат у дома), които сега често надхвърлят размера на чуждестранната помощ (7), а също и от културен обмен.

| — | Намаляване на безработицата и увеличаване на перспективите за живот на младите мигранти. |
| --- | --- |

—

Намаляване на безработицата и увеличаване на перспективите за живот на младите мигранти.

| — | Завръщащите се мигранти привнасят спестявания, умения и международни контакти. |
| --- | --- |

—

Завръщащите се мигранти привнасят спестявания, умения и международни контакти.

4.   Цената на отказа от имиграция

4.1.   Запазване на икономическия растеж и посрещане на нуждите на пазара на труда

| 4.1.1. | Имиграцията от страни извън ЕС има пряко и непряко отражение върху икономическия растеж: изглежда е налице ясна корелация между прираста на работната сила, дължащ се на имиграцията, и ръста на общия БВП. Например през последните години Швеция е издала хиляди разрешения за работа на разработчици в областта на информационните технологии, на берачи на дребни безкостилкови плодове и на готвачи. Трудовата миграция носи значителна стойност за шведската икономика: броят на дружествата, които наемат на работа имигранти, нараства значително в сравнение с останалите. Трудовите имигранти от държави извън ЕС/ЕИП допринасят с над 1 милиард евро към БВП на Швеция и с над 400 милиона от данъчни приходи годишно (8). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Между 2004 и 2014 г. населението от мигранти увеличи работната сила на Европа със 70 % (9). Трудно е да се определи ефектът, който би оказал недостигът на работна сила в такъв размер върху европейската икономика и отделните държави членки. Освен това населението от чуждестранен произход обикновено се интегрира в пазарните ниши (сегментация), които или са в процес на бързо разрастване, или на свиване, осигурявайки по-голяма гъвкавост за посрещане на търсенето на пазара на труда в ЕС. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | По подобен начин мигрантското население има дял и в заетостта във всяка държава, допринасяйки за потреблението и за създаването на нови работни места. Мигрантите предприемачи допринасят за икономическия растеж и заетостта, като често вдъхват нов живот на западнали занаяти и професии и участват все по-активно в предоставянето на стоки и услуги с добавена стойност (10). За да се укрепят „творческите и новаторските способности“ на мигрантите предприемачи, ЕИСК препоръчва да бъдат предприети специфични мерки на европейско, национално и местно равнище. Целта е да се изкорени дискриминацията и да се създадат равни условия за всички, така че да могат да допринасят за приобщаващия растеж и създаването на качествени работни места (11). |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | ЕИСК счита също така, че като се има предвид тяхната особена склонност да участват в сектори за полагане на грижи и в дейностите на икономиката на споделянето и на кръговата икономика, предприятията от социалната икономика могат да насърчават и подкрепят както създаването на нови работни места, така и предприемачеството и достъпа на мигранти и бежанци от държави извън ЕС до икономически дейности (12). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Измерването на фискалното въздействие на имиграцията е сложен въпрос. Въпреки това ОИСР твърди (13), че общо казано през последните петдесет години фискалното въздействие на мигрантите е било неутрално, т.е. всички генерирани от тях разходи са били компенсирани от приходите от събраните данъци и такси. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Според заключенията от едно научно изследване на Oxford Economics (14) работниците мигранти са спомогнали за поддържането на адекватно ниво на предлагане на труд, което е захранило икономическия бум от периода 2004 — 2008 г. Изглежда наличието на мигрантска работна сила е помогнало на някои предприятия да оцелеят или да не им се налага да преместват производството си в чужбина (авторите цитират анкета, проведена сред 600 предприятия, в която 31 % от отговорилите посочват, че мигрантите са били от значение за оцеляването на тяхната организация, като тази стойност нараства на 50 % в секторите на здравеопазването, социалните грижи и селското стопанство). |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Ясно е, че имиграцията може да бъде от икономическа полза както за държавите на произход, така и за приемащите държави. При настоящите икономически и търговски структури обаче най-много ползи извличат богатите и силни държави. Миграцията има и потенциала да носи културно сближаване на народите и да насърчава разбирането, но ако не бъдат положени усилия за опровергаване на неразбирането, предразсъдъците или митовете, битуващи сред местното население, както и сред мигрантите, се появяват търкания. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Запълване на недостига от умения

| 4.2.1. | По принцип съгласно изследване, проведено от Института за пазарна икономика (IME) (15) по поръчка на ЕИСК и публикувано на 24 юли 2018 г., ежегодно европейската икономика губи повече от 5 % от производителността си поради несъответствие между уменията на работниците и нуждите на пазара на труда. Според изследването това възлиза на загуба от 80 евроцента за всеки изработен час. Най-тежко засегнатите професии са в областта на информационните технологии и комуникациите, лекарската професия и в по-общ план — професиите в научната област, технологиите и инженерството. Явлението засяга също така учителите, медицинските сестри и акушерките. Според авторите тенденцията се влошава поради демографския спад и развитието в областта на технологиите. Недостигът от умения би могъл отчасти да бъде преодолян с помощта на трудовата миграция. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Реализирането на пълния потенциал на миграцията в тази сфера обаче изисква прилагането на подход, чрез който, наред с друго, да се оползотворяват по-добре уменията на мигриращото население. Имигрантите обикновено са по-високо квалифицирани за позициите, които им се предлагат (16). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Недостигът от умения може отчасти да бъде преодолян само ако уменията и квалификациите на имигрантите бъдат валидирани. Механизмите на ЕС за валидиране обаче все още са в процес на разработване и зависят от държавите членки. Инструментът на ЕС за съставяне на профил на уменията не се използва в достатъчна степен от държавите членки и участниците на място. Въпреки това са налице неправителствени инициативи, като например картите на фондация Бертелсман за компетентностите или професионалната самооценка онлайн (17). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Осъществяването на добри партньорства с държавите извън ЕС в областта на уменията ще бъде от взаимна полза за ЕС и държавите на произход на мигрантите. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Укрепване на сектора на услугите за предоставяне на грижи

| 4.3.1. | Дефицитът на предлагането на работна ръка в сектора на здравните грижи е „тиктакаща бомба“. Налице е продължаваща криза (18) и недостигът на работна ръка ще се увеличава, освен ако не бъдат намерени подходящи политически решения. Още през 1994 г. Европейската комисия определи полагането на грижи като стратегически сектор. През 2010 г. тя предупреди, че до 2020 г. ще възникне недостиг на 2 милиона здравни работници, ако не се вземат спешни мерки за преодоляване на проблемите, свързани с дефицита на предлагането, достигащ 1 милион работници в сектора на дългосрочните грижи (19). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | В много държави членки се наблюдава недостиг на работна сила в областта на полагането на грижи. Наемането на полагащи грижи лица както с редовни документи, така и без документи, намалява недостига в сектора на услугите за предоставяне на грижи. Системите на услугите за полагане на грижи, по-специално в Южна Европа, разчитат в голяма степен на полагащи грижи лица, настанени в дома на работодателя. В Италия например мигрантите, които се трудят като полагащи грижи работници с настаняване в дома на работодателя, представляват около три четвърти от заетите в сектора на грижите в домашни условия (20). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Държавите от Централна и Източна Европа също за засегнати от недостига на работна сила в сектора на услугите за предоставяне на грижи, а също и от растящото търсене на грижи в Западна Европа. Например Полша предоставя за други държави множество полагащи грижи работници, въпреки силно намалялата работна ръка в сектора на услугите за полагане на грижи в самата нея. Този недостиг се запълва чрез идването в Полша на работници от Украйна и други държави извън ЕС (21). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Важно е да се отбележи значителният икономически принос на жените мигранти за семействата и общностите чрез наемането им на платена работа, както и необходимостта от преодоляване на неравенствата между мъжете и жените (22). Научните изследвания сочат, че по-голяма част от работниците — жени мигранти, са заети в сектора на услугите (напр. кетъринг, домакински дейности, здравни грижи). Незаконният труд, непълната заетост и работата на временен трудов договор биха могли да поставят жените мигранти в неравностойно положение на пазара на труда в ЕС, поради което следва допълнително да се разработят мерки за гарантиране на равното третиране и за предоставяне на закрила на уязвимите хора. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Преодоляване на обезлюдяването на селските и отдалечените райони

| 4.4.1. | Селските, планинските и островните райони се обезлюдяват, което създава низходяща икономическа и социална спирала, която става все по-силно изразена с увеличаването на миграцията на хората към градовете. Загубата на население намалява размера на средствата в обращение в дадена общност, което на свой ред засяга жизнеспособността на местните предприятия, магазини и транспортни връзки, както и наличието на важни съоръжения и услуги. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | В някои райони на ЕС, например Ирландия или Бранденбург, обезлюдяването се преодолява със заселването на мигранти. Що се отнася до селското стопанство, например, приносът на мигрантската работна сила в Северна Ирландия е от ключово значение за оцеляването на сектора, който сериозно е засегнат от проблеми, свързани с недостиг на работна сила и застаряващо население. Мигрантското население е готово да приема работни места, предлагащи заплащане и условия, които са отхвърлени от местното население, както и да живее в села, изложени на голям риск от обезлюдяване, въпреки факта, че това може да е силно нерегулиран сектор с риск от експлоатация на труда (23). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Съществуват възможности за подпомагане на селските общности при пристигането на мигранти по линия на политиката за развитие на селските райони на Европейския съюза. Редица организации, работещи в областта на развитието на селските райони, посочват потенциалната подкрепа, която селските райони могат да предложат на мигрантите, които биха могли да играят роля за съживяването на регионите, страдащи от обезлюдяване и/или икономически упадък. В проучването си от 2017 г. Европейският парламент подчерта значението на предоставянето на подкрепа за социалното приобщаване на мигрантите и интеграцията им на пазара на труда (24). |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Осигуряване на културно многообразие

| 4.5.1. | Липсата на мигрантско население би се отразила неблагоприятно върху многообразието в държавите в ЕС, а това би довело до ксенофобски и надменен дискурс, който е в противоречие с водещите принципи на ЕС. Освен това бихме загубили ползите от широкото разпространяване на ценностите като равно третиране и недискриминация;в този аспект видимостта на населението с мигрантски произход спомогна за постигане на напредък през последните години. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.6. | Поради всичко, посочено по-горе, сценарият „отказ от имиграция“ в ЕС трябва да бъде отхвърлен като нереалистичен, неосъществим и изключително вреден. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Цената на отказа от интеграция (и как да избегнем тази цена)

| 5.1. | За да се реализира пълният потенциал на миграцията в Европа, посочен по-горе, и същевременно да се сведат до минимум свързаните с нея дълготрайни рискове и социално-икономическите разходи, които могат да бъдат избегнати, от първостепенно значение е да има условия за успешната интеграция на мигрантите. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Основните моменти, свързани с разбирането на ЕС на това понятие, са изброени в Общите основни принципи на политиката за интеграция на имигрантите в ЕС, приета от Съвета през 2004 г. (25). Там интеграцията се разглежда като „динамичен, двустранен процес на взаимно приспособяване от страна на всички имигранти и лицата, постоянно пребиваващи в държавите членки“. Това противоречи на широко споделяното невярно схващане за интеграцията като асимилация — едностранен процес, при който лицата изоставят своите национални и културни характеристики и ги заменят с тези на новата държава на пребиваване (26). Както обаче беше отново заявено в Плана за действие на ЕС за 2016 г. относно интеграцията на граждани на трети държави, съществен елемент на живота и участието в ЕС е разбирането и спазването на основните му ценности (27). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Следва да се подчертае, че интеграцията засяга всички мигранти, които се установяват в приемаща държава, независимо от техния статут или произход. Въпреки това са необходими специални политики за хората от специфични уязвими групи (например бежанци), като най-добри резултати могат да бъдат постигнати от един основан на общността, а не унифициран подход. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Заетостта е в сърцевината на интеграционния процес. Поради това държавите членки и икономическите и социалните партньори разглеждат приобщаването на мигрантите на пазара на труда като приоритет. Действително търсенето на работници мигранти продължава да бъде по начало един от основните двигатели на имиграцията. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Сред другите важни фактори, определящи интеграцията на мигрантите от страна на приемащата държава, са сигурност и предвидимост на мигрантския статут, възможности за и пречки пред придобиването на гражданство, възможности за събиране на семейството, наличие на езиково обучение, изисквания за познаване на езика и културата, политически права и обща отвореност на всяко общество и готовността му да приеме, да подпомага и да взаимодейства с новодошлите и обратно. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Освен това интеграцията на мигрантите е тясно обвързана с редица политики, свързани със защитата на работното място, жилищното настаняване, здравеопазването, образованието, правата на жените, равенството и недискриминацията, като това са само няколко примера. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | С цел количествено измерване на прилаганите политики беше въведен индексът за политиката на интеграция на мигрантите (MIPEX), който осигурява сравними данни относно държавите — членки на ЕС, и няколко други държави (28). Резултатите от него подчертават съществуващите несъответствия между държавите членки, включително продължаващото разделение изток — запад. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Съгласно логиката на сценария „отказ от интеграция на мигрантите“, могат да бъдат посочени следните рискове и/или разходи: |
| --- | --- |

5.8.

5.8.1.   В икономическо отношение

| — | изключване на мигрантите от официалната работна сила (и увеличаване на недекларираната заетост); |
| --- | --- |

—

изключване на мигрантите от официалната работна сила (и увеличаване на недекларираната заетост);

| — | увеличени разходи за справяне със социални проблеми след възникването им, вместо да бъдат предотвратени; |
| --- | --- |

—

увеличени разходи за справяне със социални проблеми след възникването им, вместо да бъдат предотвратени;

| — | невъзможност мигрантите да реализират целия си потенциал (това често се предава на следващите поколения). |
| --- | --- |

—

невъзможност мигрантите да реализират целия си потенциал (това често се предава на следващите поколения).

5.8.2.   В социално-културно отношение

| — | липса на идентифициране с ценностите и нормите на приемащата държава и на тяхното приемане; |
| --- | --- |

—

липса на идентифициране с ценностите и нормите на приемащата държава и на тяхното приемане;

| — | задълбочаване на социално-културните различия между мигрантите и приемащите общности; |
| --- | --- |

—

задълбочаване на социално-културните различия между мигрантите и приемащите общности;

| — | структурна дискриминация на мигрантите, в това число липса на адекватен достъп до услуги; |
| --- | --- |

—

структурна дискриминация на мигрантите, в това число липса на адекватен достъп до услуги;

| — | увеличаване на ксенофобията и взаимното недоверие; |
| --- | --- |

—

увеличаване на ксенофобията и взаимното недоверие;

| — | възпроизвеждане на езиковите бариери; |
| --- | --- |

—

възпроизвеждане на езиковите бариери;

| — | пространствена сегрегация, водеща до гетоизация; |
| --- | --- |

—

пространствена сегрегация, водеща до гетоизация;

| — | разрушаване на общото социално сближаване. |
| --- | --- |

—

разрушаване на общото социално сближаване.

5.8.3.   По отношение на сигурността

| — | увеличаване на изказванията, подбуждащи към омраза, и на престъпленията от омраза; |
| --- | --- |

—

увеличаване на изказванията, подбуждащи към омраза, и на престъпленията от омраза;

| — | влошаване на правоприлагането и възможно повишаване на престъпността в социално изолирани райони; |
| --- | --- |

—

влошаване на правоприлагането и възможно повишаване на престъпността в социално изолирани райони;

| — | потенциална радикализация и увеличена подкрепа за крайни идеологии (както от страна на мигрантските общности, така и от приемащото общество). |
| --- | --- |

—

потенциална радикализация и увеличена подкрепа за крайни идеологии (както от страна на мигрантските общности, така и от приемащото общество).

| 5.9. | Предвид горепосоченото, най-добрата застраховка срещу потенциални бъдещи разходи, проблеми и напрежение е инвестицията в интеграция на мигрантите. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Съответните политики следва да включват ясен, съгласуван и обоснован набор от задължения за самите мигранти, но и също толкова съгласувано отхвърляне на антимиграционната реторика и поведения. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Ето защо е наложително държавите — членки на ЕС, да черпят опит една от друга и действително да се стремят да насърчават среда, в която е възможна интеграцията на мигрантите и в която се избягват посочените по-горе рискове. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Следва да бъде заявено съвсем открито, че водени от правителства усилия за криминализиране или друг вид маргинализиране на мигрантите, подклаждането на етнически национализъм и орязването на финансирането на мерките за интеграция (включително неразпределянето на фондовете, предоставени от ЕС) — както беше наблюдавано в някои държави членки — са в пряко противоречие с тези цели и в дългосрочен план могат да причинят непоправими вреди. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | И накрая, но не на последно място, насърчаването на интеграцията е от ключово значение за укрепване на основните ценности и принципи на ЕС, съществено място сред които заемат многообразието, равенството и недискриминацията. |
| --- | --- |

5.13.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Например около 2 милиона от 4,3 милиона имигранти в ЕС през 2016 г. са били граждани на държави извън ЕС, 1,3 милиона души — граждани на държава — членка на ЕС, различна от тази, от която са мигрирали, а около 929 000 души са мигрирала в държава — членка на ЕС, на която са граждани (например завръщащи се или родени в чужбина граждани) и около 16 000 лица без гражданство.

1

(2)  Програмна реч на Федерика Могерини по време на „Дните на гражданското общество“, 2017 г.

2

(3)  Migration data portal (Портал с данни за миграцията).

3

(4)  European Demographic Data Sheet 2018 (Европейски демографски данни за 2018 г.).

4

(5)  The costs and benefits of European immigration, Econstor („Цената и ползите, свързани с европейската имиграция“).

5

(6)  Въз основа на заключенията на „The pros and cons of Migration“, Embrace („Ползите и недостатъците, свързани с миграцията“).

6

(7)  Perspectives on Global Development 2017, OECD („Перспективи относно глобалното развитие“, ОИСР, 2017 г.).

7

(8)  DAMVAD Analytics (2016 г.): Labour immigration contributes to Swedish economic development. (Приносът на трудовата имиграция за икономическото развитие на Швеция).

8

(9)  ОИСР (2014 г.): „Is migration good for the economy?“ („Полезна ли е миграцията за икономиката?“) Обсъждане на миграционната политика.

9

(10)  Rath, J., Eurofound (2011 г), „Promoting ethnic entrepreneurship in European cities“, („Насърчаване на етническото предприемачество в европейските градове“), Служба за официални публикации на Европейските общности, Люксембург.

10

(11)  ОВ C 351, 15.11.2012 г. стр. 16.

11

(12)  ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 1.

12

(13)  International Migration Outlook 2013, OECD (Преглед на тенденциите в областта на международната миграция, ОИСР 2013 г.).

13

(14)  Министерство на образованието и заетостта, Обединено кралство: The Economic, Labour Market and Skills Impacts of Migrant Workers in Northern Ireland (Въздействието, което оказват работниците мигранти върху икономиката, пазара на труда и уменията в Северна Ирландия).

14

(15)  ЕИСК (2018 г.): Skills Mismatches — An Impediment to the Competitiveness of EU Businesses, (Несъответствие на уменията — пречки пред конкурентоспособността на предприятията от ЕС) (ISBN: 978-92-830-4159-7).

15

(16)  LABOUR-INT: „Integration of migrants and refugees in the labour market through a multi-stakeholder approach“ („Интеграция за мигрантите и бежанците на пазара на труда чрез подход, основаващ се на участието на множество заинтересовани страни“).

16

(17)  Meine Berufserfahrung zählt (Професионалният ми опит си струва).

17

(18)  UNI Europa UNICARE (2016 г.).

18

(19)  Европейска комисия (2013 г.).

19

(20)  Служба на ЕП за парламентарни изследвания (2016 г.).

20

(21)  ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 7.

21

(22)  Report „Migrant women in the EU labour force. Summary of findings“, ЕК (Доклад „Жените мигранти в състава на работната сила на ЕС. Обобщение на констатациите“).

22

(23)  Nori, M. (2017 г.). „The shades of green: migrants' contribution to EU agriculture: context, trends, opportunities, challenges“ („Нюанси на зеленото: приносът на мигрантите за селското стопанство на ЕС: контекст, тенденции, възможности, предизвикателства“).

23

(24)  „EU rural development policy and the integration of migrants“, ЕП („Политиката на ЕС за развитие на селските райони и интеграцията на мигрантите“).

24

(25)  Common Basic Principles for Immigrant Integration Policy in the EU („Общи основни принципи за политиката на интеграция на имигрантите в ЕС“).

25

(26)  За повече информация относно концептуалната разлика, вж. напр. Assimilation vs integration, Centre for the Study of Islam in the UK, RE teachers Resource Area („Асимилация срещу интеграция“, Център за проучване на исляма в Обединеното кралство).

26

(27)  План за действие относно интеграцията на граждани на трети държави.

27

(28)  Migrant Integration Policy Index 2015: How countries are promoting integration of immigrants (Индекс за интегрирането на мигрантите за 2015 г.: как държавите насърчават интегрирането на имигранти).

28

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/9

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Устойчива и приобщаваща биоикономика — нови възможности за европейската икономика“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 110/02)

Докладчик:

Съдокладчик:

| Решение на пленарната асамблея | 15.2.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| | |
| Компетентен орган | Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) |
| Приемане от CCMI | 25.9.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 205/3/3 |

Решение на пленарната асамблея

15.2.2018 г.

Правно основание

Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентен орган

Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)

Приемане от CCMI

25.9.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

205/3/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Въвеждане на дългосрочна, последователна и прозрачна политика и рамка от стимули за насърчаване на биоикономиката. Необходим е ангажимент на високо политическо равнище за справяне с многото междусекторни обществени предизвикателства, като средата за изготвяне на политиката на ЕС може да бъде по-отворена към иновативни продукти на биологична основа и устойчиво произведени в ЕС суровини. Финансовите или данъчните стимули биха могли да помогнат за стимулирането на необходимите инвестиции, като в тези области компетентни са държавите членки и регионите, а не ЕС. Клъстерните организации, обединяващи МСП, както и първичните производители на устойчива биомаса, играят основна роля за развитие на връзки между участниците във веригата на доставки. Чрез непрекъснат актуализиран процес на картографиране (1), съчетан с измерване на въздействието на биоикономиката, би могло да се установи кои от съществуващите клъстери извършват активна дейност в сферата на биологична основа, както и да се предприемат действия за улесняване на развитието на нови такива на европейско, регионално и национално равнище, където съществуват пропуски. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ролята на земеделските стопани, собствениците на гори и техните кооперации е съществено важна, за да се гарантира ефективното използване на природните ресурси и за принос към кръговата биоикономика. Необходими са стабилна многогодишна финансова рамка, обща селскостопанска политика и европейска стратегия за горите в подкрепа на консултантските услуги, обучението и обмена на знания, с цел по-добро задоволяване на нуждите на земеделските стопани и на земеделските кооперации. Трябва да се популяризират конкретни примери за повишаване на осведомеността и да се демонстрират ползите от биоикономиката за цялата верига за създаване на стойност. Това ще привлече млади селскостопански производители и нови участници за започване на нови стопански дейности в тази област. Следва също да се стимулират организациите на производители и кооперациите като важни инструменти за повишаване на добавената стойност и мобилизиране на добавена стойност от съществуващата биомаса в ЕС. Поради това подкрепата от ЕС за секторите на селското и горското стопанство е от решаващо значение, за да се правят и занапред инвестиции и нововъведения в устойчивото производство на биомаса. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Подкрепа за създаването на пазар и помагане на потребителите и обществеността да правят информиран избор относно продуктите и индустриите, които подпомагат чрез своите ежедневни покупки. За преодоляването на неосведомеността сред потребителите и излъчването на разбираеми и точни послания относно продуктите на биологична основа Европейският съюз трябва да създаде комуникационна стратегия с участието на всички партньори по веригата на стойността и всички други заинтересовани страни. Важна първа стъпка е установяването на ясни стандарти за целия ЕС за продуктите на биологична основа, което може да проправи пътя за въвеждането на мерки за създаване на пазар за допълнително насърчаване на потребителите и възложителите на обществени поръчки да използват произведени в ЕС продукти на биологична основа. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Осигуряване на устойчива финансова възвращаемост на инвестициите чрез фонд за „обслужване на едно гише“. Интелигентното регулиране и последователното многостепенно прилагане в рамките на ЕС следва да се превърнат в приоритет, за да се премахнат пречките и да се намали административната тежест, като същевременно се осигури устойчивост. Например, интернет-базиран инструмент би могъл да помага за установяване на наличното финансиране и на това дали заявителят отговаря на критериите за ползване на този механизъм. Системата би могла да осигурява и връзките и ресурсите, необходими да се кандидатства направо към механизма за финансиране. Тя може да служи като борса, предоставяща информация за наличното финансиране, която да свързва търсещите финансиране с потенциални финансиращи организации (например като сайтовете за колективно финансиране). Освен това продължаването на съвместното предприятие „Биотехнологични производства“ (Съвместно предприятие „БП“ 2.0) и в периода след настоящата многогодишна финансова рамка е от решаващо значение за насърчаването на новите и съществуващите вериги за създаване на стойност за продукти на биологична основа и за засилването на конкурентоспособността на действащите съоръжения за производство, както и за принос към развитието на селските райони чрез създаване на работни места и насърчаване на стопанската дейност. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Политиката на ЕС за регионално развитие следва да предостави достатъчно финансиране за по-нататъшното развитие на селските райони. Акцентът трябва да бъде поставен основно върху подкрепата за инвестиции в инфраструктурата и услугите, необходими за ефикасна и устойчива селска биоикономика. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Възползване от научните възможности и подкрепа за усвояването на иновациите чрез гъвкава, пропорционална и стабилна правна рамка. Научните изследвания са от решаващо значение за създаването на условия за иновации в биоикономиката, тяхното утвърждаване и оценка. Търговската експлоатация зависи не само от отличната научноизследователска дейност, но и от подходящата стратегическа, правна и социална рамка, която да гарантира бърз трансфер на знания към промишлеността. Лидерите в тази област следва да получат възможности и подкрепа, необходими за новаторство и ускоряване на растежа в рамките на регулаторните граници. Заинтересованите страни следва да се стремят към постигането на споразумения за иновации и „зелени“ сделки в ситуации, при които регулирането би могло да окаже по-добра подкрепа на развитието на биоикономиката като цяло и когато са необходими креативни решения. Освен това иновациите играят и ключова роля за повишаване на устойчивостта на производството на биомаса в ЕС. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Насърчаване на програмите за образование, обучение и квалификация на нови таланти и действащи служители. Отключването на потенциала на биоикономиката може да доведе до създаването на нови работни места. Все пак, въвеждането на нови технологии създава сериозни предизвикателства по отношение на организацията на работата и необходимостта от умения на работниците. Ето защо гарантирането на непрекъснато развитие и адаптиране на уменията на хората по време на техния живот е от изключително значение. Ангажиментът на всички съответни заинтересовани страни — производители на биомаса, образователни институции, дружества, синдикати, публични служби по заетостта и правителства — за подобряване на качеството и способността на образованието и професионалното обучение да отговорят на потребностите е от първостепенно значение за намаляването на несъответствието между търсените и предлаганите умения чрез заздравяване на връзките между образователните системи и пазарите на труда. Общите политики за развиване на умения и за съответствие между търсените и предлаганите умения обаче следва да бъдат неразделна част от един по-широк набор от действия, които включват политиките в областта на заетостта, промишлеността, инвестициите, иновациите и околната среда. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Проучване на употребата на биомаса. Приоритет трябва да бъде по-ефективното използване на съществуващото предлагане на биомаса, за да се отговори на все по-голямото търсене на фуражи. След това трябва да се подобрят и количеството и качеството на плодородните почви за селското стопанство, както и да се предоставят стимули за използването на изоставени, маргинални или недостатъчно обработвани земи. Производителите на суровини, които основно са земеделски производители и собственици на гори, могат да играят жизненоважна роля за развитието на биоикономиката. Необходимо е да се повиши осведомеността за потенциалните възможности (използването на различни култури) и за развитието на инфраструктурата за събиране, съхранение и транспортиране на биомаса. Ключова роля могат да имат и намаляването на сложността на схемите за отчитане на устойчивостта, както и подобряването и разнообразяването на капацитета за производство и преработване на биомаса. Отпадъците и остатъците като алтернативни източници на биомаса и устойчивото управление на европейските гори предлагат възможности за биоикономиката и биоенергията. Необходима е оценка на устойчивите потоци от отпадъци, както и инвестиции в мобилизиране на дървесина и остатъци. Освен това трябва да бъдат разработени технологии за справяне с присъщата променливост на такива продукти. В някои случаи може да е необходимо националните политики да бъдат приспособени, така че да се включи употребата на отпадъци в продукти на биологична основа. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Биоикономиката включва производството на възобновяеми биологични ресурси и преобразуването им в храни, фуражи, продукти на биологична основа и биоенергия. Това включва селското и горското стопанство, рибарството, производството на храни, целулоза и хартия, както и части от химическата и биотехнологичната промишленост и енергетиката. За целите на настоящото становище не са разгледани конкретно изследванията в областта на геномите, клетъчните процеси и биоинформатиката. Стратегията за биоикономиката на ЕС от 2012 г. имаше за цел „(...) да проправи пътя към по-иновативно, по-ефективно използващо ресурсите и по-конкурентоспособно общество, което съчетава продоволствената сигурност с устойчивото използване на биотични възобновяеми ресурси за промишлени цели, като същевременно гарантира опазване на околната среда“. През 2017 г. Комисията извърши преглед на стратегията за биоикономиката на ЕС от 2012 г., в който констатира, че стратегията доказа практическото значение на своите цели и че значението на възможностите, предлагани от биоикономиката, се признава все повече в Европа и извън нея. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Въпреки това, макар че целите на стратегията за биоикономиката на ЕС от 2012 г. все още са актуални за посрещането на предизвикателствата във връзка с продоволствената сигурност и прехраната, а предложените в придружаващия я план за действие цели се изпълняват, все пак е необходимо пренасочване на действията и оценка на обхвата на стратегията в светлината на неотдавнашните промени в политиката, включително целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) и конвенцията по изменение на климата (ангажиментите, поети на 21-вата сесия на Конференцията на страните по РКООНИК). Очаква се към 2050 г. световното население да нарасне до почти 10 милиарда и е необходимо биологичните ресурси да се използват по-ефикасно, за да има безопасни, питателни и висококачествени храни на достъпни цени за повече хора при по-слабо въздействие върху климата и околната среда от единица продукция и с достатъчно възобновяеми биологични материали за производството на значителна част от това, което понастоящем получаваме от изкопаемия суров нефт, заедно с енергията от вятъра, слънцето и други възобновяеми източници. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В този контекст устойчивата биоикономика е хоризонтален икономически сектор, който е в центъра на устойчивите икономически стратегии в световен мащаб. Биоикономиката може да играе ключова роля за европейската конкурентоспособност и сега е важно да се набележат и да се използват нейните възможности както на европейско равнище, така и на равнището на държавите членки/регионално равнище. Например в други трети страни като САЩ се прилага ръководство отгоре надолу при развитието на биоикономика, която генерира почти 400 милиарда щ. дол. и подпомага над четири милиона работни места чрез пряк, непряк и индуциран принос (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Биоикономиката осигурява варианти, които могат да спомогнат за намаляването както на емисиите на CO2, така и на зависимостта от внос на изкопаеми ресурси. Например, горите на ЕС улавят въглерод, съответстващ на 10 % от годишните емисии на ЕС, като същевременно осигуряват устойчиво и постоянно биомаса за възобновяема енергия. Освен това по оценки 100 000 химикали, които понастоящем са в производство, на теория могат да се получават от възобновяеми суровини. Това не означава, че всички те следва да се добиват по този начин, но теоретично е възможно. Това не само ще осигури възможност за местно и възобновяемо производство на артикулите за домакинствата, които използваме ежедневно, но и ще помогне за създаването на работни места и растеж в Европа, където технологичното превъзходство все още продължава да бъде голямо. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Все още обаче продължават да съществуват сериозни бариери по пътя към повече иновации в биоикономиката на ЕС. Важна пречка е разходната конкурентоспособност на продуктите както спрямо изкопаемите алтернативи, така и спрямо съответните продукти от останалата част от света. Много фактори влияят на разходната конкурентоспособност, сред които са степента на технологична готовност, разходите за труд, субсидиите за изкопаемите горива и амортизациите, както и ниската степен на пазарна подкрепа на продуктите на биологична основа. Този проблем с конкурентоспособността се усложнява от трудностите при осигуряването на достъп до финансиране за иновативни проекти и съоръжения за производство и често продължаващата слаба осведоменост на крайните потребители за продуктите на биологична основа, както и от липсата на умения и оперативни отношения за развитие на сектора. Освен това процедурите за издаване на разрешения за нови проекти на биологична основа стават все по-дълги и утежнени, което води до значителна правна несигурност и финансови рискове за икономическите субекти. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | Изчислено е, че секторът на биоикономиката в ЕС има годишен оборот в размер на 2 трилиона евро и осигурява работа на приблизително 19,5 милиона души (3), повечето от които се намират в селските и крайбрежните райони, което представлява приблизително 8,5 % работната сила на ЕС-28. Очаква се от развитието на сектора на биологична основа в целия ЕС да се възползват селското стопанство, секторът на горското стопанство и селските общности под формата на повишаване на заетостта и генериране на приходи. Преработката на биомаса и производството на продукти на биологична основа осигуряват нови възможности за бизнес под формата на отглеждане и предлагане на пазара на разнообразни култури. Заедно с конвенционалните култури като зърнени култури, маслодайни култури, картофи и захарно цвекло, нови култури като тревисти култури, култури от горското стопанство, морски водорасли и микроводорасли се разглеждат като потенциални бъдещи източници на доходи в селските и крайбрежните райони. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Съществуващите биорафинерии вече осигуряват препитание и икономическо овластяване на семействата и общностите в селските райони. Биорафинериите — заводи, които използват вместо изкопаеми ресурси възобновяеми суровини (напр. биомаса, странични и съпътстващи продукти, както и отпадъци) — са в основата на биоикономиката: те се намират в селските и крайбрежните райони, в близост до възобновяемите суровини, които обработват, те са в центъра на производството на храни и фуражи, на промишленото производство, производството на дървесина и енергопроизводството. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Биорафинериите увеличават ползата от всички компоненти на растенията, които обработват, като произвеждат минимално отпадъци. Чрез ефикасни и/или иновативни технологии биорафинериите, базирани в ЕС, произвеждат широка гама от продукти като храни, фуражи, химикали, влакна и горива, които са възобновяеми, за многократна употреба, рециклиране и компостиране или са биоразградими. Многофункционалността на продуктите и съставките на биологична основа позволява тяхното използване в широк спектър от приложения като фуражи от аквакултури (aquafeed), строителни материали, козметични продукти, картонени изделия, перилни и почистващи препарати, горива, смазочни материали, бои, хартия, лекарства, пластмаси и други промишлени продукти, като по този начин съставките, основани на изкопаеми горива, биват заместени от съставки, основани на възобновяеми източници. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Създаването на нови биорафинерии, развитието и разширяването на съществуващи рафинерии представлява инвестиция в първа по рода си инсталация. Биорафинериите са капиталоемки, имат дълъг период на изплащане и са изложени на рискове, свързани с технологиите и пазара. Поради това е важно да има ясна, стабилна и благоприятна регулаторна и финансова рамка, за да се насърчат тези инвестиции в Европа. Понастоящем са достъпни различни инструменти, сред които „Хоризонт 2020“ (приветства се новото законодателно предложение „Хоризонт Европа“ като амбициозна програма за иновации и научни изследвания) и съвместното предприятие „Биотехнологични производства“, европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ), Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), InnovFin, Европейският фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ), и не на последно място Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за заеми и гаранции. Но достъпът до тях може да се окаже труден. Затрудненията биха могли да бъдат преодолени чрез „обслужване на едно гише“, от което дружествата могат да получават подробна информация, съобразена с техните нужди. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | В този контекст е крайно необходимо да се ангажира гражданското общество заедно със земеделските производители, собствениците на гори и индустрията с цел да се насърчи дебатът относно изграждането на по-конкурентна биоикономика за Европа, която ще е от полза за всички. Подпомагането на комуникацията относно ползите от биоикономиката е от решаващо значение за преминаването към този модел на по-нисковъглеродна и основана на възобновяеми източници икономика. В това отношение надеждните схеми за сертифициране и етикетиране биха могли да бъдат важни инструменти за осигуряването на един устойчив и надежден сектор на биоикономиката и за вдъхването на доверие у промишлените клиенти, възложителите на обществени поръчки и потребителите. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕС, държавите членки и регионалните власти могат да дадат решаващ принос за израстването на биоикономиката чрез стимулиране на търсенето на пазара за възобновяеми, интелигентни и по-ефективни по отношение на използваните ресурси продукти и услуги. В стратегическите планове за бъдещата ОСП държавите членки следва да включат конкретни мерки за разработване и/или подпомагане на инвестициите и за насърчаване на устойчиви решения за европейските селскостопански производители, собственици на гори и техните кооперации за повишаване на тяхната конкурентоспособност и ефективност. Там, където има потенциал продуктите на биологична основа да заместят по устойчив начин алтернативите от изкопаем или въглероден произход, това би могло да се осъществи посредством изготвянето на ново законодателство като пакета за кръговата икономика и чрез възможното преразглеждане на други подходящи елементи от съществуващото законодателство за насърчаване на произвеждани на местно равнище алтернативи на биологична основа на традиционни продукти от изкопаем и въглероден произход. Освен това могат да се използват съществуващите дейности по стандартизация като TC411 и съществуващите схеми за сертифициране и/или нови доброволни схеми за етикетиране като процента на съставки с биологична основа. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Възложителите на обществени поръчки на национално и регионално равнище следва да посочват в по-голяма степен в етикетите надеждно сертифицираното съдържание на биологична основа. Например през 2016 г. нидерландският орган по стандартизация NEN въведе нов режим за сертифициране на продуктите на биологична основа, Biobased% (http://www.biobasedcontent.eu/). Чрез него се определя количеството биомаса, съдържащо се в продукта, и по този начин фирмите могат да предоставят прозрачна и надеждна информация за съдържанието на биоматериали в даден продукт, в комуникацията както между предприятията, така и към потребители. Основава се на европейския стандарт EN 16785–1:2015 (метод за определяне на биологичното съдържание в твърди, течни и газообразни продукти с използване на радиовъглероден анализ и анализ на елементите). Оценките на съответствието се извършват от сертифициращи органи, които са сключили споразумение с NEN. След като съществува това сертифициране, важно е да се повиши осведомеността и с настоящото и бъдещото законодателство на ЕС да се стимулира използването на възобновяеми суровини. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | В горското стопанство схемите за сертифициране играят важна роля за гарантиране на устойчиво мобилизиране на биомаса. Например, 60 % от горите в ЕС са сертифицирани по Програмата за подпомагане на горските сертификационни системи (PEFC) и/или на Съвета за стопанисване на горите (FSC). Освен това в ЕС горското стопанство произвежда съгласно най-високите стандарти за опазване на околната среда в световен мащаб, които произтичат от правната уредба като Регламента на ЕС относно дървения материал, правилата за земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС), директивите за птиците и местообитанията и пакета за кръговата икономика. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ето защо от ключово значение е да се подобрява комуникацията между предприятията (B2B) и между предприятията и потребителите (B2C). Повишаването на обществената осведоменост въз основа на точна, подходяща и достъпна информация е от съществено значение, за да се гарантира развитието на интелигентна, устойчива и приобщаваща биоикономика, за да се създаде пазар за устойчиви продукти на биологична основа и да се насърчава по-устойчивото потребление и производство. Необходими са действия за повишаване на обществената осведоменост, особено на регионално и местно ниво, сред които присъждане на награди или звания, както и изложби за ролята на технологията и науката в биоикономиката. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Поради това е от голямо значение да се отправят ясни и точни послания към обществеността. Тъй като биоикономиката предлага няколко възможности за справяне с предизвикателствата пред обществото, се налага тя да се измерва чрез всеобхватна икономическа оценка. Тя ще предостави информация за размера на биоикономиката, обхващаща различни сектори, както и за нейния принос за икономическия растеж и свързаното с него въздействие върху пазара на труда. В това отношение научната общност изпълнява ключова роля. Поради това е съществено важно да продължи инвестирането в интердисциплинарните и основните научни изследвания, за да може ЕС да осъществи своя потенциал за принос към глобалните научни изследвания и иновации за сигурността в областта на продоволствието и изхранването, за конкурентоспособността и основаната на знания биоикономика. Изключително важно е ЕС да заема законодателна позиция, като използва цялостно информацията от авангардните научните постижения и опит в световен мащаб и при прозрачни процеси за вземане на решения относно регулаторния надзор. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Образованието на учениците в началното и средното училище е от решаващо значение за възпитанието на поколение, което разбира предизвикателствата на биоикономиката и се възползва от възможностите, които тя предлага. За подготовката на новото поколение ще допринесат, например, преподаването на принципите на кръговост, едновременните действия на световно и местно равнище (glocally) и повишаването на интереса към изследователската работа. В университетите вече са разработени нови учебни програми, които съчетават например природните науки, инженерството и маркетинга. Допирни точки между отделните дисциплини и благоприятна среда за стартиращите предприятия могат да помогнат на учениците да станат предприемачи в биоикономиката. Професионалното обучение трябва да се развие, за да отговори на търсенето на умения в първичното производство, промишленото производство, транспорта и в други свързани сектори. Освен това на по-късен етап от живота работниците трябва да актуализират уменията и компетентностите си. Този процес може да бъде подпомогнат от програми за обучение през целия живот, свързващи образователните институции с производителите, работодателите с работниците, новаторите с изследователите. |
| --- | --- |

3.11.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  https://biconsortium.eu/news/mapping-european-biorefineries.

1

(2)  Вж. USDA’s Fact Sheet: An Economic Impact Analysis of the U.S. Biobased Products Industry: 2016 Update (Информационен документ на Министерството на земеделието на САЩ: Анализ на икономическото въздействие на промишлеността на САЩ в областта на биотехнологичните продукти: Актуализация за 2016 г.), онлайн: https://www.biopreferred.gov/BPResources/files/BiobasedProductsEconomicAnalysis2016FS.pdf.

2

(3)  Всички цитирани цифри са взети от „Научен и политически доклад на Съвместния изследователски център: Доклад относно биоикономиката за 2016 г.“, който е на разположение на адрес http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC103138/kjna28468enn.pdf.

3

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/14

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Улесняване на достъпа на недържавни участници до финансиране за борба с изменението на климата“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 110/03)

| Докладчик: | Cillian LOHAN (IE — III гр.) |
| --- | --- |

Докладчик:

Cillian LOHAN (IE — III гр.)

| Правно основание | Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| --- | --- |
| | Становище по собствена инициатива |
| Решение на Пленарната асамблея | 15.2.2018 г. |
| | |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“ |
| Приемане от секцията | 27.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 114/6/7 |

Правно основание

Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Решение на Пленарната асамблея

15.2.2018 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“

Приемане от секцията

27.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

114/6/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Въпреки значителните средства, предвидени в пактове за финансиране на борбата с изменението на климата, ЕИСК желае да изтъкне, че има проблем с достъпа на дребните недържавни участници в областта на климата до финансиране, за да се гарантира подкрепа и осъществимост на инициативите, които потенциално могат да доведат до дълбоки промени. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Неотложно трябва да бъде извършено наблюдение и картографиране на потоците от финансови средства за борбата с изменението на климата в Европейския съюз. Това ще улесни измерването на въздействието на недържавните участници в областта на климата и ще гарантира, че ще може да бъде оценен напредъкът по отношение на една по-широка трансформация на икономиката към нисковъглероден модел. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Източниците на финансиране са различни, каквито са и инициативите от долу нагоре, които се нуждаят от достъп. Няма на разположение механизми за решаване на това несъответствие. Този въпрос следва да бъде разгледан чрез създаването на всеобхватен форум за финансиране на борбата с изменението на климата на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК предлага форум за финансиране на борбата с изменението на климата за разглеждане на основните въпроси, който да обедини основните заинтересовани страни с цел идентифициране на пречките, разработване на решения и установяване на най-ефикасните механизми за по-добро разпределяне на финансовите средства, включително вид услуга за съгласуване, която да свързва проектите с подходящи източници на финансиране. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Трябва да бъде създаден механизъм за достигане до инициативи, които изискват по-малки суми (който след това да бъде ефективно популяризиран), който включва:






  — | опростена процедура за кандидатстване; |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

опростена процедура за кандидатстване;

| — | опростени изисквания за докладване; |
| --- | --- |

—

опростени изисквания за докладване;

| — | съчетано финансиране; |
| --- | --- |

—

съчетано финансиране;

| — | подпомагане за проекти на етап разработване, предварително кандидатстване за финансиране; |
| --- | --- |

—

подпомагане за проекти на етап разработване, предварително кандидатстване за финансиране;

| — | подпомагане на изграждане на капацитет и мрежи, обмен и разработване на платформи на местно, регионално, национално и европейско равнище. |
| --- | --- |

—

подпомагане на изграждане на капацитет и мрежи, обмен и разработване на платформи на местно, регионално, национално и европейско равнище.

| 1.6. | Акцент върху финансирането на борбата с изменението на климата не би трябвало да води до изключване на отговорно финансиране в други области. Цялото финансиране трябва да е съобразено с климата, за да се гарантира, че никое друго финансиране извън определеното за борба с изменението на климата не работи против ангажиментите и целите в областта на климата. Необходимо е това да се спазва във връзка с член 2, параграф 1, буква в) от Парижкото споразумение с оглед на привеждането на потоците от финансиране в съответствие с целите за постигане на ниски емисии на парникови газове и устойчиво на климатичните изменения развитие. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Трябва да се разработи набор от инструменти с ясна комуникационна стратегия, който да дава възможност на недържавните участници на всички равнища да разбират финансирането на борбата с изменението на климата и да имат достъп до него. Наборът от инструменти следва да улесни разработването на проекти, които ще допринесат за нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Въведение

| 2.1. | Настоящото становище се основава на предходните становища на ЕИСК относно коалиция за изпълнение на ангажиментите, свързани със Споразумението от Париж (1), и относно „Насърчаване на действията в областта на климата от страна на недържавните участници“ (2), както и на неотдавнашното проучване на ЕИСК (3), в което бяха изтъкнати пречките, възпрепятстващи по-активното участие на недържавните участници в действия в областта на климата. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | През 2018 г. ЕИСК призовава за Европейски диалог относно мерките за борба с изменението на климата, предприемани от недържавни участници, с цел да се укрепят и повишат обхватът и мащабът на действията в областта на климата на базираните в Европа недържавни участници. Той посочи, че целта на диалога следва да бъде не само да акцентира върху действията и да ги популяризира, но и да отговоря на нуждите на недържавните участници, като насърчава създаването на нови партньорства между държавни и недържавни участници, улеснява партньорското обучение и взаимните консултации между недържавните участници; увеличаване на наличното финансиране и улесняване на достъпа до него. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Терминът „недържавни участници“ се отнася за участници, които не са страна по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК). Това широко разбиране включва различни видове предприятия, включително малки и средни предприятия и микропредприятия, инвеститори, кооперации, градове и региони, синдикати, общности и граждански групи, религиозни организации, младежки групи и други неправителствени организации. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Предложеният Европейски диалог относно мерките за борба с изменението на климата, предприемани от недържавни участници, следва да подкрепя достъпа до финансиране за действия на недържавните участници в областта на климата. Този процес следва да включва:






  — | картографиране на възможностите за финансиране; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

картографиране на възможностите за финансиране;

| — | предоставяне на консултации относно планове, които могат да бъдат финансирани; |
| --- | --- |

—

предоставяне на консултации относно планове, които могат да бъдат финансирани;

| — | разглеждане на начините, по които съществуващата верига за създаване на стойност (обществена и частна) осигурява финансиране за инвестиции в областта на климата, които недържавните участници се стремят да направят; |
| --- | --- |

—

разглеждане на начините, по които съществуващата верига за създаване на стойност (обществена и частна) осигурява финансиране за инвестиции в областта на климата, които недържавните участници се стремят да направят;

| — | анализ на възможностите за ефективно финансиране/разпределяне на средства за по-малки по мащаб проекти, които имат потенциала да доведат до дълбоки промени; |
| --- | --- |

—

анализ на възможностите за ефективно финансиране/разпределяне на средства за по-малки по мащаб проекти, които имат потенциала да доведат до дълбоки промени;

| — | анализ на текущия диалог и процедурите за консултация с недържавните участници с оглед на определянето на нови техники и най-добри практики за по-ефективно използване на съществуващите европейски и международни фондове; |
| --- | --- |

—

анализ на текущия диалог и процедурите за консултация с недържавните участници с оглед на определянето на нови техники и най-добри практики за по-ефективно използване на съществуващите европейски и международни фондове;

| — | призив за това следващата многогодишна финансова рамка на ЕС да обслужва по-амбициозни цели в областта на климата на недържавните участници и да стимулира техните действия; |
| --- | --- |

—

призив за това следващата многогодишна финансова рамка на ЕС да обслужва по-амбициозни цели в областта на климата на недържавните участници и да стимулира техните действия;

| — | проучване на възможностите за иновативно финансиране (партньорско финансиране, колективно финансиране, микрофинансиране, „зелени“ облигации и др.). |
| --- | --- |

—

проучване на възможностите за иновативно финансиране (партньорско финансиране, колективно финансиране, микрофинансиране, „зелени“ облигации и др.).

| 2.3. | Финансирането на борбата с изменението на климата може да бъде тълкувано по много начини, но постоянният комитет по финанси за Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата(РКООНИК) го определя като „финансиране, което има за цел намаляване на емисиите и увеличаване на поглътителите на парникови газове, както и намаляване на уязвимостта и запазване и засилване на издръжливостта на човешките и екологичните системи към отрицателните въздействия на изменението на климата“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В настоящото становище се разглежда финансирането на борбата с изменението на климата във връзка с държавите — членки на ЕС, и държавите сред тях, които не са страни по РКООНИК, което позволява на организациите на гражданското общество, общините и местната власт достъп до финансовите инструменти, необходими за подпомагане при разработването и изпълнението на проекти, инициативи и дейности, които допринасят за намаляването на емисиите, и климатично устойчиви общности. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Важно е това становище да се разглежда в контекста на климатичната справедливост (4) като средство за гарантиране, че разходите за действия в областта на климата не се налагат непропорционално върху най-бедните и най-уязвими слоеве на обществото. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Финансирането на първите стъпки от прехода към нисковъглеродна икономика, както и за смекчаване на изменението на климата и адаптиране към него, е от изключителна важност за осигуряване на справедлив преход и за ускоряване на действията на място. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | За микро- и малки проекти достъпът до финансови средства от 2 000 до 250 000 EUR може да е затруднен. Необходими са ефикасни механизми, за да се гарантира, че по-малките водени от общностите действия не са изключени от преобразуващия потенциал на финансирането на борбата с изменението на климата. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | През последното десетилетие ЕС успешно разработи редица механизми за финансиране, пригодени за такива нужди — програмата „Демокрация и права на човека“ на ЕИДПЧ, Световния алианс за борба с изменението на климата (GCCA), финансови инструменти за съвместно финансиране на НПО и децентрализирано сътрудничество — които биха могли да насърчат разработването на подходящи инструменти в областта на изменението на климата. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Установени проблеми

Контекст

| 3.1. | ЕИСК подкрепя решително Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. и Споразумението за климата от Париж. Курсът, по който се движим обаче, би ни позволил в най-добрия случай да ограничим повишаването на температурата до 3 oC или повече, което е доста над предвиденото в Споразумението за климата от Париж. Преходът към устойчивост ще изисква сериозни усилия и значителни инвестиции. За периода 2015-2050 г. общият среден годишен размер на свързаните с енергията инвестиции за ограничаване на затоплянето до 1,5 oC се оценява на около 900 милиарда щатски долара според специалния доклад на Междуправителствения комитет по изменението на климата относно въздействието на глобалното затопляне от 1,5 oC над нивата от прединдустриалния период. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Въпреки че инвестициите, необходими за борба с изменението на климата, са значителни, те са по-малки от средствата, които бяха необходими за спасяването на сриващия се финансов сектор през последните години. По този повод бяха мобилизирани инвестиции в размер на 2,5 трилиона евро. Потенциалният срив на екосистемите, които ни поддържат, би трябвало да предизвика най-малкото еквивалентна реакция. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Твърде често в дискусиите за финансиране на борбата с изменението на климата се акцентира върху създаването на нови определени линии за финансиране, докато в Парижкото споразумение се призовава всички финансови потоци да бъдат в съответствие с усилията за постигане на ниски емисии на парникови газове и устойчиво на изменението на климата развитие. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Партньорството от Маракеш и Програмата за глобални действия в областта на климата са възможности за включване на недържавни участници в официалния процес по РКООНИК. Когато се разработват финансовите пакети, акцентът не се поставя върху привличането на дейности в рамките на ЕС и тяхното финансиране, за да се увеличи максимално потенциалното им въздействие. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Макар да е постигнат напредък по отношение на финансирането на борбата със затоплянето и последиците от него, той не е достатъчен. В последния доклад (5) на Междуправителствения комитет по изменение на климата ясно се заявява, че се намираме в критичен период и се изискват радикални действия през следващото десетилетие, за да се ограничат въздействията до управляеми равнища. Като политически приоритет трябва да се изведат устойчивото финансиране и икономика, по-специално посредством ясно, стабилно и стимулиращо законодателство. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Не е достатъчно да се разпредели определен процент от даден бюджет за финансиране на борбата с изменението на климата, ако друга част от бюджета се разходва за вредни за климата дейности. Всички разходи трябва да се разглеждат от гледна точка на въздействието им върху климата. В работен документ на Международния валутен фонд се изчисляват преките и непреките субсидии, които се предоставят за изкопаеми горива в целия свят, на 5,3 трилиона щатски долара годишно, т.е. на повече от 15 милиарда щ.д. на ден. Дори с предвиждания Зелен фонд за климата в размер на 100 милиарда щ.д. годишно няма да бъде възможно да се неутрализира отрицателното въздействие, произтичащо от тези субсидии. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Енергийният преход няма да бъде изпълнен успешно навреме и в съответствие с европейските ангажименти съгласно Парижкото споразумение, ако въпросът за енергийната бедност бъде пренебрегнат от политическа гледна точка. Необходимо е справедливо разпределение както на финансовите, така и на социалните разходи и ползи, свързани с прехода на Европа към устойчива енергетика, на всички равнища на управление и сред участниците на пазара, включително и гражданите. Според научното изследване на Heat Roadmap Europe (6) Европа може да намали своите емисии на парникови газове с 86 % до 2050 г. в сравнение с 1990 г. с наличните технологии по достъпен и икономически ефективен начин. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Проучването за настоящото становище подчерта липсата на информация относно картографирането на потоците от специално финансиране на борбата с изменението на климата в държавите членки. Трудно е да се прецени дали средствата се разделят на по-малки достъпни суми или какво е трансформиращото въздействие на финансирането. Тази липса на мониторинг и докладване увеличава неяснотата около забелязаните проблеми и възпрепятства разработването на най-ефективните решения. |
| --- | --- |

3.8.

Достъп за бизнеса и МСП

| 3.9. | Достъпът до финансиране остава основно предизвикателство за всички видове недържавни участници, включително разнообразните предизвикателства, пред които са изправени МСП и по-големите предприятия. Това предизвикателство предполага не само наличието на повече и допълнително финансиране, но и яснота на съществуващите финансови механизми. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Освен това са налице затруднения по отношение на определението за това какво представляват „зелените“ инвестиции. Инвеститорите се интересуват преди всичко от рисковете и възвръщаемостта и за тях е трудно да оценят възможното въздействие на даден проект върху климата, както и шансовете за успешното му осъществяване. Частните кредитори няма да бъдат склонни да финансират даден проект без ясно разбиране на инвестиционните рискове и на механизмите за намаляване на риска — с други думи — без гаранции. |
| --- | --- |

3.10.

Достъп за местните и регионалните власти

| 3.11. | За поднационалните правителства факторите, които ограничават техния достъп до финансиране, включват: нисък кредитен рейтинг, ограничен капацитет за мобилизиране на частно финансиране поради недостатъчен размер на инвестиционния пазар за нисковъглеродна инфраструктура и непривлекателни профили на риска и възвръщаемостта, както и държавни ограничения, определени от националните правителства за това колко и дали поднационалното правителство може да заема от частния сектор. |
| --- | --- |

3.11.

Достъп за общностните инициативи

| 3.12. | Понастоящем съществуват много хиляди инициативи на местно равнище във връзка с изменението на климата и устойчивото развитие в Европа. Тези инициативи могат да допринесат значително за целите на ЕС в областта на климата, енергетиката и устойчивото развитие, но зависят предимно от доброволци и една от основните пречки през тяхното развитие и увеличаване е липсата на финансиране и професионална подкрепа. Често са необходими твърде ограничени ресурси, без които инициативите не могат да се развият и създадат проекти. Не се използва преобразуващият потенциал на тези инициативи. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | В много случаи местните инициативи срещат трудности при достъпа до традиционни източници на финансиране. В много случаи минималният размер на финансирането, за което има изискване да се кандидатства, е твърде висок и далеч надхвърля нуждите или управленския капацитет на малките местни инициативи. Изискванията за осигуряване на съфинансиране създават допълнителни пречки. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Изисквания за съчетано финансиране, прекалено много документи и сложни процедури са част от проблемите, посочени от по-малките групи по отношение на достъпа до финансиране. Въпреки че тези видове проекти/инициативи са сами по себе си малки по мащаб, техният кумулативен ефект може да бъде голям. Съществуват също и много допълнителни ползи и предимства, когато малки, основани на общностите програми, бъдат подкрепени с подходящо финансиране. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Повечето, ако не и всички, средства за финансиране са насочени към проекти и не отговарят на необходимостта ресурсите да подкрепят процесите на всички равнища — от организиране на общностите и изграждане на капацитет на местно равнище до изграждане на мрежи, обмен и разработване на платформи на регионално, национално и европейско равнище. Финансовата подкрепа в тази област би могла да помогне значително за ускоряване на нивото на ангажираност на гражданите и на общността във връзка с действията в областта на климата, както и за гарантиране, че има достатъчна степен на организация и сътрудничество, които да подкрепят разрастването и да допринасят за разработването на политиките. |
| --- | --- |

3.15.

Достът до финансиране за иновации

| 3.16. | Предприемачите в началните етапи също са изправени пред редица предизвикателства по отношение на достъпа до финансиране, липсата на познания и опит, достъпа до пазарите и разрастването след началната фаза. Финансирането на иновациите е особено важна част от решението на кризата с климата, но също така е необходима иновативност във връзка с механизмите за финансиране и тяхното изпълнение. Инициативите като ОЗИ „Климат“ на EIT имат за цел да преодолеят тези предизвикателства чрез интегрирането на климата във финансовите пазари, демократизирането на информацията за свързания с климата риск и подкрепата за инвестиции в иновативни стартиращи предприятия. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Предложени решения

| 4.1. | ЕИСК предлага да се създаде един вид форум за финансиране на борбата с изменението на климата на равнището на ЕС с децентрализирана мрежа. Това би обединило всички заинтересовани страни и би улеснило изготвянето на съгласуван отговор на изложените тук проблеми. Той би представлява канал за разработване на необходимите инструменти, както се посочва в настоящото становище. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Функция на форума за финансиране на борбата с изменението на климата трябва да бъде платформа за диалог, която да подпомага осъществяването на връзка между особено обещаващи и ефективни недържавни решения и частни и институционални инвеститори. В допълнение за постигането на максимално въздействие е необходимо да се акцентира в голяма степен върху потенциала за разрастване и възпроизвеждане. ЕИСК със своята мрежа от групи на организираното гражданско общество в Европа е в добра позиция да бъде част от форума за финансиране на борбата с изменението на климата като глас, който може да представя проблемите с достъпа до финансиране на местно равнище. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ефективната комуникация ще бъде важна част от всяка успешна стратегия за преодоляване на проблемите по отношение на финансирането на борбата с изменението на климата. Комуникацията трябва да бъде насочена във всички посоки, като се определи ясно публиката и се съобщава по ясен, точен и подходящ начин за възможностите за финансиране и достъпността им. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Европейската комисия и другите институции на ЕС трябва разработят насоки за недържавните участници, що се отнася до използването на съществуващите механизми за финансиране. Съществува необходимост от система, която да идентифицира, анализира, обобщава и разпространява информация относно различните налични източници на финансиране на действия на недържавните участници в областта на климата. Тя може да се основава на извършената от Европейския комитет на регионите работа за идентифициране на стъпките за разработване на набор от инструменти, съставен от лесно разбираема информация за местните и регионалните власти относно наличните източници на финансиране за действия в областта на климата. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Необходим е механизъм за наблюдение с цел ясно картографиране на потоците от финансиране на борбата с изменението на климата, което ще помогне за идентифициране на пречките и съсредоточаване върху практическите решения за тяхното отстраняване. Това е неотложна първа стъпка. Картографирането би могло да бъде решаваща стъпка за разбирането на пречките пред достъпа до финансиране на малки по мащаб недържавни участници. Картографирането на финансирането ще спомогне и за установяване на пропуските в привличане на положителни действия в областта на климата, които следва да бъдат част от процеса на Програмата за глобални действия в областта на климата. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК призовава ЕС да бъде лидер в осигуряването на модел за това как да бъде привлечен приносът на недържавните участници за постигане на целите, свързани с климата. Европейските недържавни участници в областта на климата — особено по-малките, очакват помощ от европейските институции за мобилизиране на специални фондове за борба с изменението на климата и за осигуряване на по-ефективен достъп до финансиране чрез опростени процедури и отчитане. Това би подпомогнало привличането на много действия, непризнати в борбата срещу изменението на климата. Например за проекти под определен финансов праг като 50 000 EUR би могло да има опростено заявление от една страница и отчетен формуляр от една страница. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Необходими е допълнително финансиране под формата на малки по размер безвъзмездни средства с опростени процедури за кандидатстване и представяне на докладите, предназначени специално за местни действия в областта на изменението на климата и устойчивостта, без възпиращи проценти на съфинансиране. Биха могли да бъдат разработени механизми, които позволяват на проектите да образуват клъстери помежду си, за да се подобри въздействието на финансирането и да се улесни достъпът. Тези инструменти трябва да бъдат неотложно разработени. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Следва да се разработи механизъм за подпомагане, който да позволява за проектите да се използват експертни познания и опит още на етапа преди кандидатстване за финансиране, така че да бъдат разработени ефективно и представени подходящо. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | На равнището на ЕС трябва да се проведе общо обсъждане относно иновативните механизми за финансиране. Недържавните участници следва да участват в това обсъждане от самото начало, за да се гарантира простота и яснота на критериите за разпределение. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Като цяло следва да бъде установено по-тясно сътрудничество между съществуващи фондове в областта на климата и устойчивото развитие и финансови програми, от една страна, и мрежите на недържавните участници, от друга. Това е въпрос на обмен на знания, комуникация и диалог. Форумът за финансиране на борбата с изменението на климата може да улесни това. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Финансови мерки могат също така да стимулират недържавни действия или екологично поведение от страна на недържавните участници. Например, данъчни облекчения на национално равнище биха могли да помогнат за нисковъглеродно производство и да стимулират участието на недържавни участници в действията в областта на климата. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Изготвянето на новата многогодишна финансова рамка на ЕС може да създаде възможности за засилване на действията „от долу нагоре“ на недържавните участници в областта на климата с цел ефективно изпълнение на ангажиментите на ЕС по отношение на климата, поети в рамките на Парижкото споразумение. Във връзка с това ЕИСК призовава за увеличение с най-малко 40 % на разходите на ЕС, допринасящи за постигането на целите в областта на климата (7). На второ място, ЕИСК призовава за бързо поетапно премахване на субсидиите за изкопаеми горива и да няма пряко или непряко (съ)финансиране на енергия от изкопаеми горива чрез европейските фондове. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Трябва да бъде разработен инструмент за съобразяване с климата, за да се гарантира, че никой публичен разход не работи за подпомагане на дейности, които задълбочават кризата с климата. Той следва да се прилага и за програмите за частно финансиране. Разпределянето на специални средства за финансиране на борбата с изменението на климата не следва да означава, че другите части от бюджета или финансирането се разпределят за дейности, които работят против целите в областта на климата. Определените в член 2, параграф 1, буква в) от Парижкото споразумение цели трябва да бъдат постигнати. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Основният финансов инструмент на ЕС за подпомагане на местното развитие „от долу нагоре“ е подходът на воденото от общностите местно развитие. Той е в отлична позиция да подпомага тези инициативи „от долу нагоре“, с потенциал за предоставяне на безвъзмездна помощ и подкрепа, които са пригодени към местните условия. През декември 2017 г. ЕИСК прие становище относно „Предимствата на подхода на воденото от общностите местно развитие за интегрираното местно развитие и развитието на селските райони“ (8), в което призовава Европейската комисия да проучи и анализира задълбочено възможностите за създаване на финансов резерв за воденото от общностите местно развитие на равнището на ЕС. Независимо от това препоръчва на Европейската комисия да гарантира, че всички държави членки разполагат с национален фонд за воденото от общностите местно развитие с вноски и от четирите европейски структурни и инвестиционни фонда (ЕЗФРСР, ЕФРР, ЕСФ и ЕФМДР). Тази структура на воденото от общностите местно развитие би могла да бъде един от каналите за подкрепа на посочените в параграф 2.7 микро- и малки проекти. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | За да се направи по-устойчива цялата верига за създаване на финансова стойност, ЕИСК подкрепя пътната карта на Комисията относно финансирането за устойчив растеж (9), приета през март 2018 г. В съответните си становища (10) ЕИСК отправи конкретни препоръки към плана за действие. |
| --- | --- |

4.15.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Изграждане на коалиция за изпълнение на ангажиментите, свързани със Споразумението от Париж“ (ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 20.)

1

(2)  Становище на ЕИСК относно „Насърчаване на действията в областта на климата от страна на недържавните участници“ (NAT/718) (ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 35).

2

(3)  Проучване на ЕИСК относно „Набор от инструменти за многостранните партньорства в областта на климата — политическа рамка за стимулиране на действия „от долу нагоре“ в областта на климата“.

3

(4)  Становище на ЕИСК относно „Климатична справедливост“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 22).

4

(5)  Специален доклад на Междуправителствения комитет по изменението на климата относно въздействието на глобалното затопляне от 1,5 oC над нивата от прединдустриалния период (октомври 2018 г.).

5

o

(6)  Програма за научни изследвания и иновации на „Хоризонт 2020“ по споразумение за отпускане на безвъзмездни средства No 695989 — „Heat Roadmap Europe“.

6

(7)  Становище на ЕИСК относно „Европейски пакт за финансиране на борбата с изменението на климата“(ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 8).

7

(8)  Становище на ЕИСК относно „Предимствата на подхода на воденото от общностите местно развитие“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 36).

8

(9)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие: Финансиране за устойчив растеж.

9

(10)  Становища на ЕИСК относно План за действие за устойчиво финансиране, Устойчиви финанси: таксономия и референтни показатели (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 73) и Задължения на институционалните инвеститори и управителите на активи по отношение на устойчивостта (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 97).

10

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/20

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Положението на жените от ромски произход“

(проучвателно становище по искане на Европейския парламент)

(2019/C 110/04)

Докладчик:

| Консултация | Европейски парламент, 30.5.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 196/2/5 |

Консултация

Европейски парламент, 30.5.2018 г.

Правно основание

Член 304, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

196/2/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Голяма част от жените (и момичетата) от ромски произход са изложени на многостранна дискриминация в множество сфери, което им пречи да упражняват напълно своите права. Жените от ромски произход формират най-уязвимата малцинствена група в ЕС. За европейските демокрации е дълг и отговорност от първостепенно значение да се сложи край на това положение. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК благодари на многобройните жени от ромски произход за решителността, с която са се борили и продължават смело да се борят срещу дискриминационните структури и институционалното насилие в интерес на това да живеем заедно, в пълна свобода, в една Европа без дискриминация. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Необходимо е незабавно да се сложи край на сегрегираната образователна система, чието ниско равнище правилно се свързва с характерната за нея дискриминация, като едновременно с това се гарантира, че момичетата от ромски произход също имат достъп до всички модули на качествено обществено образование. Редът и условията, свързани със специализираните училища и процедурите за ориентиране, следва да бъдат обект на строго преразглеждане във възможно най-кратък срок. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК очаква от държавите членки да дадат приоритет на премахването на практиките в областта на здравеопазването, които нарушават стандартите за обслужване, отговарящо на разумни етични изисквания и на законодателството в тази област, и да криминализират незаконни практики като насилствената стерилизация, отказа на здравни грижи въз основа на етнически произход или предоставянето на услуги с по-ниско качество. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Необходимо е държавите членки да премахнат незабавно дискриминационните форми и условия на труд и едновременно с това да приложат разработени политики, увеличаващи шансовете на жените от ромски произход да намерят работа. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Важно е да се дефинира, приеме и спазва като основно право приемлив минимален стандарт за жилищното настаняване и обществените услуги, който при необходимост да залегне в конституцията на държавите членки. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Необходимо е да се действа твърдо и без дискриминация срещу всички форми на трафик на хора и престъпления от омраза, на които стават жертви ромите и по-конкретно жените от тази общност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Жените от ромски произход имат много малко възможности да разработват и оценяват политиките, които могат да повлияят на собствената им съдба. Тяхното участие в такива програми следва да бъде гарантирано в подходящо съотношение. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Противно на сегашната практика в повечето държави членки, следва да се обърне специално внимание на опасенията и интересите на жените от ромски произход в европейските и националните стратегии за догонване за периода след 2020 г. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Положението на жените от ромски произход в Европейския съюз

| 2.1. | Голяма част от жените (и момичетата) от ромски произход са изложени на многостранна дискриминация в множество сфери, което им пречи да упражняват напълно своите права. Жените от ромски произход формират най-уязвимата малцинствена група в ЕС. Това положение следва да се разглежда като системно накърняване на демокрацията, на правовата държава и на основните права, с което се подкопава сериозно европейската идея, основана на ценностите, залегнали в член 2 от Договора за Европейския съюз (1) и в Хартата на основните права на Европейския съюз (2). През последните години в тази област не беше постигнат особен напредък. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Въпреки липсата на данни с разбивка по етническа принадлежност и пол в повечето държави членки, Агенцията на Европейския съюз за основните права (FRA) предоставя точна картина на неблагоприятното положение, в което се намират жените от ромски произход (основно в рамките на проучването EU-MIDIS II (3)). Изглежда, че във всички сектори на обществото жените от ромски произход са в неблагоприятно положение не само в сравнение с населението като цяло, но и по отношение на мъжете от своята собствена общност. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК е убеден, че силата на споменатата по-горе европейска идея е пропорционална на степента, в която най-слабите граждани на ЕС могат да се възползват от нея. Поради тази причина приемането на необходимите мерки за подобряване на положението на жените и момичетата от ромски произход и насърчаването на тяхната самостоятелност е не само задължение за институциите и държавите — членки на ЕС, но и тест за качеството на тяхната демократична организация и зрелостта на правовата им държава. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Общи бележки

| 3.1. | В член 2 от Договора за Европейския съюз сред основните ценности, на които се основава европейската идея, се посочват, наред с другото, равенството и зачитането на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства. За ефективно прилагане на тези права може да се говори само ако се гарантират конкретни промени и в полза на най-маргинализираните и дискриминирани социални групи, тъй като сегрегацията и антиромските настроения представляват явно отхвърляне на тези ценности. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Равноправието на мъжете и жените от ромски произход е предпоставка за икономическата самостоятелност на жените от ромски произход, както и за прилагането на правата на човека и на основните свободи, от които те с основание следва да се възползват от политическа, икономическа, социална, културна и гражданскоправна гледна точка и които трябва да бъдат гарантирани конституционно. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В този контекст ЕИСК, в съзвучие с предходните си становища (4), одобрява целите на рамковата стратегия на ЕС, като едновременно с това обръща специално внимание на необходимостта от съгласувано прилагане и на недостатъчния напредък, който е постигнат. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Освен това Комитетът подчертава, че антиромските настроения могат да бъдат наблюдавани на почти всички равнища на дейност на държавите членки както в администрациите, така и в институциите, което лишава ромите от справедлив достъп до обществените услуги и им пречи да постигнат равноправие и спазване на изискването за равното им третиране, да участват във вземането на политическо решение по въпросите, които ги засягат, пропорционално на своя дял от цялото население, и да се защитават от последиците от дискриминацията. Всичко това важи в особена степен за жените от ромски произход. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | За да се направи опис на системното нарушаване на правата на жените от ромски произход, Комитетът призовава за изготвяне на „бели книги“ с помощта на независими и надеждни организации от ромската общност, като с тях се провеждат консултации и те бъдат признати официално, така че да се поставят основите на историческо помирение. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК благодари на многобройните жени от ромски произход за решителността, с която са се борили и продължават смело да се борят срещу дискриминационните структури и институционалното насилие в интерес на това да живеем заедно, в пълна свобода, в една Европа без дискриминация. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Конкретни области на обществена политика (5)

4.1.   Образование

| 4.1.1. | Сегрегираната образователна система е винаги незаконосъобразна и неизбежно води до неблагоприятни резултати. Отрицателните последици от училищната сегрегация затрудняват особено много момичетата от ромски произход и ограничават възможностите им за социална мобилност. Ето защо е необходимо да се използват всички законови средства и целеви помощи на обществената политика и да се гарантират допълнителните разходи, необходими за преодоляване, в съответствие с очакванията на ЕС, на ниското равнище на сегрегираната образователна система, което се дължи на дискриминацията, като едновременно с това се гарантира, че момичетата от ромски произход имат достъп и до всички модули на качествено обществено образование. Правителствата трябва да гарантират наличието на подходящите човешки ресурси, обучения и образователни програми. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Поставянето на неоснователна диагноза за умствено изоставане и училищната сегрегация, на които може да станат жертва ромските деца, трябва да бъдат разглеждани като едно от най-сериозните нарушения на техните права, което проваля бъдещето им, затова тези оценки следва да бъдат редовно проверявани от независими специализирани институции. Трябва да се гарантира, че процедурата за проверка може да бъде стартирана безпрепятствено по искане на всяка заинтересована страна, на първо място от родител или настойник, а също и от училището. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | В случай на съмнение за системно повтарящи се погрешни преценки, чиято цел или резултат е сегрегация, следва да се гарантира, че държавите членки са задължени да проведат своевременно задълбочено разследване относно причините, да публикуват резултатите от него, да им направят оценка в рамките на националните механизми за борба със сегрегацията и да предприемат подходящите законодателни мерки и мерки за прилагане на законодателството, които се налагат. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Междувременно е необходимо да се работи за сближаване на педагогическото равнище на специализираните паралелки с общообразователните, така че те да не бъдат само педагогически „отделения за палиативни грижи“. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | ЕИСК предлага да се ограничат, замразят или, в случай на систематични проблеми, направо да се спрат европейските средства за държавите, в които училищната сегрегация не намалява, а дори нараства. Комитетът изразява надежда, че в подобни ситуации механизмите за правна защита на Европейския съюз (член 7 и механизмът за защита на правовата държава) ще бъдат прилагани бързо и ефективно. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | За да се повишат образователните шансове на жените от ромски произход и да се намали рискът от преждевременно напускане на училище, е необходимо да бъде създаден набор от програми за обучение и непрекъснато обучение за предоставяне на втори шанс, за да могат да получат достъп до нещо различно от работните места, субсидирани от публичните власти, или до частично декларирани или нетипични работни места от втора категория, които ги лишават от възможностите им за социална мобилност. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Здравеопазване

| 4.2.1. | Ромските жени, които често живеят в превърнати в гета или трудно достъпни райони, нерядко се сблъскват с отхвърляне, пренебрежение и дори физическо и психологическо насилие, когато получават здравни грижи. По отношение на репродуктивното здраве обикновено имат много ограничен достъп до своите права. ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да създадат и използват мобилни звена, които да разполагат с подходящо оборудване и капацитет, за обслужване на населението, живеещо в положение на сегрегация. Комитетът призовава също така да се преразгледа функционирането на свързаните с майчинството и бременността услуги и да се извършат необходимите подобрения. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК очаква от държавите членки да дадат приоритет на премахването на здравните практики, които нарушават разумните етични стандарти и законодателството в тази област, и по целесъобразност системно да ги преследват по съдебен път. Необходимо е да се гарантират безплатни и леснодостъпни средства за правна защита, за да се упражняват правата, свързани със здравето, както и специални обезщетения, отразяващи реалните потребности на заинтересованите лица, като създаване на информационни пунктове относно здравето, обучение и използване на здравни медиатори или прилагане на инициативи в областта на общественото здравеопазване, включващи населението, живеещо в гета. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Правителствата трябва спешно да поемат ясен и публичен ангажимент в подкрепа на принципа на равен достъп до здравни грижи и практическото му прилагане, както и да се борят с практиките, които са в разрез с тази цел, и да въведат програми за повишаване на осведомеността на всички заинтересовани лица. Важно е да се въведат необходимите законодателни средства, за да се гарантира, че са обхванати ромските жени и деца, които не разполагат с основни здравни осигуровки. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Насилствена стерилизация

| 4.3.1. | В много държави, където в миналото системно са били извършвани нарушения на репродуктивните права и насилствената и принудителна стерилизация е била масово прилагана и използвана като държавен политически инструмент, политиците дори не поднесоха извинение и не поеха отговорност. Там, където това е било направено, не е имало правно или финансово обезщетение. Комитетът предлага европейският законодател, в рамките на хармонизацията на европейското наказателно законодателство, да положи всички усилия държавите членки да удължат значително или дори да премахнат напълно давностния срок за този вид престъпления — чиято същност е сравнима с тази на престъпленията срещу човечеството — и да приемат специално законодателство, за да могат жертвите да получават ефективно обезщетение и финансова компенсация. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Трябва добросъвестно да се изясни цялата истина относно това положение и да се гарантира пълна прозрачност, за да се насърчи помирението и да се направи невъзможно всяко бъдещо нарушение от страна на публичните власти. Ето защо ЕИСК препоръчва в съответните държави членки комитети от независими историци, в сътрудничество с жертвите и техни представители, да разгледат извършените в миналото нарушения в тази област и да публикуват резултатите в рамките на процес на социално помирение, подобно на това, което беше направено в Швеция с „бялата книга“. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Заетост

| 4.4.1. | На пазара на труда жените от ромски произход са в още по-лошо положение отколкото мъжете от своята общност; всички показатели, свързани със заетостта, които ги засягат, са на драстично ниско равнище. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | ЕИСК призовава държавите членки да предприемат необходимите целенасочени и всеобхватни мерки, за да се насърчи икономическата самостоятелност на жените от ромски произход и да се развият у тях необходимите за тази цел умения. Насърчаването на предприятията от социалната икономика, създаването на програми за микрокредитиране и свободният достъп без дискриминация до помощи, свързани с пазара на труда, са особено важни в борбата с бедността и социалното изключване. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Предприемачите играят все по-важна роля като създатели на работни места и ключов фактор за благоденствието на местните и регионалните общности. Това важи в особена степен за ромските общности. В рамките на политиките, насочени към жените предприемачи от ромски произход и МСП, следва да се предприемат конкретни мерки не само за овластяване на ромските жени, но и в подкрепа на техните инициативи за общностни проекти и създаване на предприятия. Като се има предвид, че в повечето държави членки към момента напълно липсва подобна специално разработена политика в подкрепа на жените от ромски произход, ЕИСК призовава да се поеме ангажимент за проучване на възможностите, които тя би могла да предложи. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Комитетът призовава публичните власти на всички равнища на обществото да организират обучения за пазара на труда, да създават заетост, както и форми на субсидирана заетост в достатъчно количество. Важно е също така да се предвидят пътни надбавки и помощи за непрекъснатото обучение и професионалното развитие, както и да се даде възможност — с помощта на целенасочени инструменти на публичните политики — на всички ромски жени в уязвимо положение да съвместяват професионалния и семейния си живот. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Държавите членки трябва да положат всички усилия, за да изведат жените от ромски произход от уязвимото им положение на пазара на труда и да изкоренят формите на (почти) принудителен, недеклариран или незаконен труд, на които те са жертва. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | За тази цел и като се има предвид значението на интеграцията на тези жени на пазара на труда, е важно да бъдат създадени програми за втори шанс за заетост и да се предвиди жените от ромски произход да получават съдействие от медиатори, както и пътни надбавки и помощи за обучение. Освен това е необходимо да се положат всички усилия, за да се изкорени дискриминацията на работното място и да се повиши осведомеността на ръководителите на предприятия. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   Жилищно настаняване, обществени услуги

| 4.5.1. | В ситуациите на сегрегация жените и децата са тези, които страдат най-много от нейните пагубни последици за всекидневния живот. Ето защо ЕИСК подчертава необходимостта от създаването и в тези области на приемлив минимален стандарт за жилищното настаняване, обществените услуги и инфраструктурите, който трябва да се прилага като основно право и е желателно да залегне в конституциите на държавите членки. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Комитетът предлага задоволяването на тези потребности (например чрез снабдяване с питейна вода, електричество, отвеждане или пречистване на отпадъчните води, асфалтиране на пътищата, извозване на отпадъците, достъпност на обществените услуги и др.) да бъде предварително условие за продължаване на инвестициите в градското развитие и за получаването и използването на безвъзмездните средства. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Необходимо е да се сложи край на необоснованите и незаконосъобразни производства по изселване и да се гарантира, че жените от ромски произход, които са потърпевши от тях, могат да ползват налична и достъпна специална съдебна защита. Трябва да се даде възможност травматизираните от тези принудителни изселвания жени да бъдат обезщетявани. |
| --- | --- |

4.5.3.

4.6.   Премахване на структурите за насилие

| 4.6.1. | Жените и момичетата от ромски произход са особено уязвими в ситуации на дискриминация и сегрегация и лесно стават жертви на престъпления и на актове на насилие. Те са засегнати в по-голяма степен от всички познати форми на експлоатация и трафик на хора. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Комитетът е съгласен, че всички форми на трафик на хора и насилието срещу жените от ромски произход са груби нарушения на основните права на човека, изрично забранени от Хартата на основните права на Европейския съюз, и че държавите членки следва да действат на тази основа (6). Става въпрос за тежки престъпления, които отговарят на определено търсене, и се оказват, под множество различни форми, изключително печеливши за транснационалната организирана престъпност, и на които жените и децата от ромски произход са изложени в непропорционална степен. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | ЕИСК изразява надежда, че държавите членки ще включат незабавно в своето национално наказателно право криминализиране на тези нови форми на престъпления, които непрекъснато се развиват, ще предприемат срещу тях координирани и целенасочени съдебни мерки и ще прекъснат, дори ще премахнат, доколкото е възможно, каналите за придобиване на печалби по насилствен начин. Необходимо е да бъде разгледан по-широкият социално-икономически контекст, в който се извършват тези престъпления, да се определят ситуациите на крайна бедност, дискриминация и уязвимост и да се въведат съгласувано инструменти (стратегически, законодателни, финансови, образователни, научни и други) на социална политика, които ще дадат възможност за отстраняването им. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Насилието, което понасят жените от ромски произход, може да произхожда както от обществото като цяло, така и от тяхната собствена общност. Важно е винаги да се действа решително срещу всички конкретни и организирани форми на насилие в рамките на насочен към жертвата и съобразен със спецификите на пола подход, който да отчита особената уязвимост на жените и децата и специалната закрила, която те трябва да получават, и да се основава на правата на човека. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Комитетът изразява задоволство, че с подписването от страна на Европейската комисия, ЕС стана страна по Конвенцията на Съвета на Европа за превенция и борба с насилието над жени и домашното насилие, общоизвестна като Истанбулска конвенция. ЕИСК настоятелно призовава всички държави — членки на ЕС, да я ратифицират и да пристъпят към прилагането ѝ, безрезервно и решително, като отчитат особената уязвимост на жените от ромски произход в тази област. |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.6. | Жените и момичетата от ромски произход много по-често стават обект и жертва на престъпления от омраза, и по-специално на реч на омразата. Необходимо е да се предприемат мерки за улесняване на достъпа до правосъдие на засегнатите лица и с помощта на гражданското общество да бъдат създадени инструменти, които да дадат възможност за повишаване на осведомеността с оглед на разкриването на този вид престъпления. |
| --- | --- |

4.6.6.

| 4.6.7. | ЕИСК подкрепя географското разширяване на прилагането на съвместната програма на Съвета на Европа и на Европейската комисия JUSTROM, за да се гарантира достъпът на жените от ромски произход до правосъдие. |
| --- | --- |

4.6.7.

| 4.6.8. | Комитетът обръща внимание на факта, че всички институционални форми на антиромски настроения и сегрегация могат да бъдат разглеждани и като форма на тежко престъпление. ЕИСК подчертава, че е важно да се гарантира защитата срещу този вид престъпления в институционалните служби, финансирани от държавата (институции за закрила на детето, социални и здравни служби), както и в държавните структури за правоприлагане и свързаните с тях структури (полицейски служби, наказателно правосъдие и затвори), тъй като това са места, където уязвимостта на жените от ромски произход е особено голяма. Комитетът изтъква, че в тези случаи е изключително важно да се гарантира лесен и безплатен достъп до правна защита. |
| --- | --- |

4.6.8.

| 4.6.9. | В националното и международното право понятието „принудителен брак с непълнолетно лице“ трябва да се приравни с форма на трафик на хора и да се предприемат съответните мерки. Всички инструменти и програми за превенция и защита, предвидени в рамките на борбата с трафика на хора, трябва да бъдат предоставени на разположение на децата — жертви на принудителни бракове. |
| --- | --- |

4.6.9.

4.7.   Приобщаване и участие

| 4.7.1. | Жените от ромски произход имат много малко възможности да разработват и оценяват политиките, които могат да повлияят на собствената им съдба. Ето защо ЕИСК подчертава, че въз основа на принципа „нищо за нас без нас“ е абсолютно необходимо жените от ромски произход да се приобщават в подходящо съотношение към изготвянето, планирането, осъществяването и оценката на всяка програма, свързана с тях или с техните общности. Комитетът предлага участието на активните жени от ромски произход да се изразява в поне мнозинство при програмите, насочени конкретно към жените от ромски произход, и в най-малко 30 % при програмите, предназначени за ромските общности. Следва да бъде създадена система за оценка, която да дава възможност за надеждно измерване на тези съотношения. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | ЕИСК предлага тези проценти на участие да се прилагат по подлежащ на проверка начин в организациите, които отговарят за националните и регионалните политики на приобщаване (национални, регионални и областни съвети, комисии за борба със сегрегацията и др.). |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Комитетът призовава правителствата и властите да започнат истински политически диалог по същество с представителите на жените от ромски произход на всички равнища на обществените организации и да създадат необходимите за тази цел институционални структури. За тази цел Комитетът препоръчва да се създадат специални правни институции, например женски комитети в рамките на националните платформи за ромите, в които да може да се гарантира, че жените от ромски произход са целенасочено представени, или да се назначи независим медиатор за жените от ромски произход. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | ЕИСК отбелязва, че гледната точка на жените от ромски произход често липсва или е представена в малка степен, както в настоящата европейската рамкова стратегия, така и в националните стратегии за интеграция на ромите. Необходимо е да се обърне много повече внимание на мнението на представителите на жените от ромски произход не само в рамките на процесите за периода след 2020 г., но и на изготвянето на бъдещите стратегии за социално приобщаване. |
| --- | --- |

4.7.4.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A12012M%2FTXT.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:12012P/TXT&from=fr.

2

(3)  Само на английски език: http://fra.europa.eu/en/project/2015/eu-midis-ii-european-union-minorities-and-discrimination-survey/publications.

3

(4)  ОВ C 248, 25.8.2011 г., стр. 16, ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 110, ОВ C 11, 15.1.2013 г., стр. 21.

4

(5)  Измежду многобройните предложения, формулирани до момента от ромската общност, организациите на гражданското общество за защита на правата на ромите, научните среди, международните организации и ЕИСК, в настоящото становище се споменават само тези, които имат пряко отношение към упражняването на правата на жените от ромски произход.

5

(6)  Член 5, параграф 3 от Хартата на основните права на Европейския съюз.

6

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/26

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Равенство между половете на европейските пазари на труда“

(Проучвателно становище по искане на Европейския парламент)

(2019/C 110/05)

| Докладчик: | Helena de FELIPE LEHTONEN |
| --- | --- |

Докладчик:

Helena de FELIPE LEHTONEN

| Консултация | Европейски парламент, 3.5.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 29, параграф 1 от Правилника за дейността |
| Решение на Пленарната асамблея | DD/MM/YYYY |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 151/2/4 |

Консултация

Европейски парламент, 3.5.2018 г.

Правно основание

Член 29, параграф 1 от Правилника за дейността

Решение на Пленарната асамблея

DD/MM/YYYY

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

151/2/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | За да се подобри равенството между половете на пазарите на труда, ЕИСК счита за необходимо да се изготви
  интегрирана и амбициозна европейска стратегия
  за справяне със системните и структурните пречки и за изготвяне на подходящи политики, мерки и програми на ЕС за финансиране с цел подобряване на равенството между жените и мъжете, като по този начин се насърчава „по-голямо равенство по отношение на икономическата независимост на жените и мъжете“. Това ще допринесе и за осъществяването на европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | В настоящото становище се припомня необходимостта от по-нататъшно справяне с някои добре известни предизвикателства като разликата в заплащането на жените и мъжете и равновесието между професионалния и личния живот, по които ЕИСК вече е публикувал становища (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че са необходими допълнителни усилия, за да се преодолее разликата в заплащането на жените и мъжете, която продължава да съществува. Той подкрепя изцяло целите на Международната коалиция за равното заплащане за работа за премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете до 2030 г. Комитетът изразява съжаление във връзка със слабото прилагане на Препоръката на Комисията относно прозрачността в заплащането от 2014 г. и призовава държавите членки и ЕС да предприемат подходящи мерки за неговото ускоряване. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК припомня, че прозрачността в заплащането има важна роля в борбата с разликата в заплащането на жените и мъжете (2). Той препоръчва неутрални по отношение на пола системи за заплащане като средство за насърчаване на непредубеден подход към възнаграждението и наемането. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК изразява съгласие относно необходимостта от засилване на мерките за намаляване на хоризонталната сегрегация по пол в образованието, обучението и на пазара на труда. С цел справяне със свързаните с пола стереотипи и сегрегацията в образованието, обучението и избора на професионално развитие следва да се провеждат кампании за повишаване на осведомеността и други мерки, като се използват пълноценно новите технологии. Подобряването на заплащането и на условията на труд в секторите, в които преобладават жени, би могло да насърчи повече мъже да се включват в тези професии. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Следва да се положат повече усилия за интегриране на жените от уязвими групи на пазара на труда и откриване на повече възможности за тях, като се вземе под внимание междусекторен подход (3). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК оценява усилията на Комисията за по-строго наблюдение на грижите за децата и дългосрочните грижи в рамките на европейския семестър. Това следва да остане приоритет в средносрочен и дългосрочен план. ЕИСК подкрепя започването на подновен дебат с държавите членки във връзка с целите от Барселона от 2002 г. относно предоставянето на грижи за деца с оглед на поставянето на по-амбициозни цели и разширяването на подхода за грижите за други нуждаещи се от грижи лица. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК призовава Парламента и Съвета да въведат нови подходящи показатели в бъдещите европейски структурни фондове с цел по-добро наблюдение на финансовия принос на ЕС за различните услуги за полагане на грижи и за равенството между половете. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК приветства предложението за ЕСФ+ в многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г., с което се цели да се подкрепи равенството между мъжете и жените и да се насърчи участието на жените на пазара на труда посредством мерки за подобряване на равновесието между професионалния и личния живот и достъпа до услуги за детски и други грижи. При все това той счита също, че финансирането от ЕС следва да бъде разпределяно по начин, който отчита в по-голяма степен аспектите, свързани с пола, и че равенството между половете следва да бъде изведено като самостоятелна цел, вместо да се обединява в една цел с недискриминацията и антирасизма. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК приветства също така програмата InvestEU за периода 2021—2027 г., която подкрепя инвестициите в социална инфраструктура. ЕИСК призовава Парламента и Съвета решително да подкрепят тази нова възможност с цел стимулиране на необходимите инвестиции в грижи за децата (включително и след училище). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Предприемачеството сред жените изостава и трябва да бъде насърчавано, за да се оползотвори огромният потенциал на цифровата икономика и технологичните иновации. Трябва да се подобри достъпът до финансиране и да се улесни преходът между различните категории заетост. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Контекст и предизвикателства

| 2.1. | Настоящото становище на ЕИСК беше изготвено в отговор на искането на Европейския парламент за проучвателно становище относно „Равенство между половете на европейските пазари на труда“. По искане на Парламента в становището се разглежда въздействието на мерките, очертани в Препоръката на Комисията относно укрепването чрез прозрачност на принципа на равното заплащане за мъжете и жените, и необходимостта от по-нататъшни действия за справяне с разликата в заплащането на жените и мъжете. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В член 2 и член 3, параграф 3 от ДЕС, както и в Хартата на основните права на Европейския съюз, се признава, че правото на равенство между жените и мъжете е една от основните ценности на Съюза и следователно представлява важна задача. В европейския стълб на социалните права равенството между половете и правото на равно заплащане за равностоен труд са залегнали като един от 20-те основни принципа за справедливи и добре функциониращи пазари на труда и социални системи. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Европейският съюз и държавите членки насърчават равенството между половете на пазара на труда чрез комбинация от законодателни и незаконодателни инструменти, препоръки, политически насоки и финансова подкрепа. В своя документ „Стратегически ангажимент за постигане на равенство между половете за периода 2016—2019 г.“ Европейската комисия потвърждава приоритетите, които трябва да бъдат разгледани: еднаква икономическа независимост на жените и мъжете, равно заплащане за равен труд и равенство между половете при вземането на решения, достойнство, неприкосновеност на личността и прекратяване на насилието, основано на пола, както и насърчаване на равенството между половете извън ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | През 2017 г. равнището на заетост при жените продължи да се увеличава с бавен, но равномерен темп, придържайки се към този на мъжете, и достигна рекордните 66,5 % спрямо 78,1 % за мъжете. Но разликата в равнището на заетост от 11,5 процентни пункта остава непроменена от 2013 г. Освен това целта на стратегията „Европа 2020“ за 75 % равнище на заетост при жените и мъжете е малко вероятно да бъде постигната. Индексът за равенство между половете се е увеличил от 62 пункта през 2005 г. на 65 пункта през 2012 г., но само на 66,2 пункта през 2015 г., което отчасти се дължи на кризата. В редица държави членки мерките за справяне с кризата не отчетоха надлежно отрицателното въздействие върху равенството между половете. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Въпреки общия напредък във връзка с равенството между половете на европейските пазари на труда, продължава да съществува неравнопоставеност между жените и мъжете. Хоризонталната и вертикалната сегрегация са важни фактори, които допринасят за некоригираната разлика в заплащането на жените и мъжете при брутното почасово възнаграждение, която понастоящем е около 16 %. Разликата се задълбочава от преобладаващата численост на жените на работни места на непълно работно време и в по-ниско платени сектори, както и от по-високия дял на ползването на схеми за родителски отпуск от страна на жените, което води до прекъсване на професионалната кариера, по-слабо кариерно развитие и по-малко натрупване на пенсионни права. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Настоящата разлика в заетостта между половете представлява важна икономическа и социална загуба за ЕС, която се оценява на 370 милиарда евро годишно. Предвид демографското предизвикателство и намаляващото население в трудоспособна възраст Европа трябва да оползотвори изцяло потенциала на всички жени на пазара на труда, като се вземат предвид факторите раса, етнически произход, социална прослойка, възраст, сексуална ориентация, националност, религия, пол, увреждания, бежански или мигрантски статут, които могат да създадат особени препятствия пред тяхното участие на пазара на труда. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Докато тенденцията е жените да бъдат наемани предимно на по-нископлатени и по-нискоквалифицирани работни места и в сектори като здравеопазване, социални услуги, образование, публична администрация и търговия на дребно, мъжете са по-силно представени в инженерството, строителството и транспорта. Недостигът на мъже в професиите в областта на образованието, здравеопазването и социалните услуги се увеличава и се засилва поради липсата на ролеви модели и често поради по-непривлекателните условия на труд и заплащане. Същото се отнася за жените, които не са достатъчно представени в професиите в областта на науките, технологиите, инженерството и математиката. През 2016 г. едва 17 % от специалистите в областта на ИКТ в ЕС са жени. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Докато новото законодателство на ЕС е в процес на обсъждане в Съвета на ЕС (Директива относно равновесието между професионалния и личния живот), жените продължават да страдат от „наказанието за майчинство“ на работното място, включително по време на бременността и след раждането, което продължава да бъде проблем в много държави членки. Разликата в заетостта е особено висока при майките и жените, които са ангажирани с полагането на грижи. През 2016 г. над 19 % от неактивните жени са били неактивни, защото е трябвало да се грижат за деца или възрастни. Средно заетостта при жените с деца под 6-годишна възраст е с 9 % по-ниска от тази при жените без деца; разлика, която се повишава до 30 % в някои държави. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ЕИСК е сериозно загрижен във връзка с мащабите на сексуалния тормоз, с който се сблъскват жените на работното място, както и поради факта, че тормозът в киберпространство спрямо жени се превръща в широкоразпространено явление. Той припомня необходимостта от по-добро прилагане на Директива 2006/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) за забрана на тормоза и дискриминацията на работното място (5). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕИСК призовава и за интегрирани конкретни мерки, насочени към жените от уязвими групи, тъй като те често се сблъскват с по-големи трудности при навлизането на пазара на труда. Той подчертава необходимостта от междусекторен подход, за да се увеличат възможностите за участие на пазара на труда на жените, изправени пред множество форми на дискриминация. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Предприемачеството сред жените все още не е достатъчно развито. Жените съставляват 52 % от общото население на Европа, но само 34,4 % от самостоятелно заетите лица в ЕС и 30 % от стартиращите предприемачи. Самостоятелно заетите жени са с по-малко доходи, отколкото самостоятелно заетите мъже. 76,3 % от самостоятелно заетите жени в ЕС–28 работят за своя сметка, без служители, спрямо 69 % от мъжете. Следователно мъжете по-често са собственици на предприятия със служители, докато жените по-често работят като самостоятелно заети лица, без служители, с по-висок риск за ниски доходи. Женският творчески и предприемачески потенциал е слабо използван източник на икономически растеж и работни места, който трябва да бъде развит в по-голяма степен с цел създаване на успешни предприятия. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Работата на непълен работен ден може да бъде ценен инструмент за подобряване на равновесието между професионалния и личния живот на мъжете и жените. Въпреки това жените работят по-често на непълен работен ден отколкото мъжете (над 70 % от работещите на непълен работен ден), и е регистрирано увеличение на по-ниско платените работни места (търговия на дребно, почистване и работа като помощници). Равнищата на принудителна заетост на непълно работно време както за жените, така и за мъжете, продължават да предизвикват загриженост. Целта за заетост от 75 % на стратегията „ЕС 2020“ може да бъде постигната само чрез интегрирана стратегия, съставена от съгласувано съчетание на политики и мерки за насърчаване на участието на пазара на труда, качествени работни места, гарантиране на равно третиране в областта на заетостта и стимулиране на по-балансирани отговорности за полагане на грижи между родителите и лицата, полагащи грижи за други нуждаещи се от грижи роднини. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Области за допълнителни действия с цел постигане на равенство между половете на европейските пазари на труда

3.1.   Мерки във връзка с прозрачността в заплащането с цел преодоляване на разликата в заплащането на жените и мъжете

| 3.1.1. | Разликата в заплащането на жените и мъжете е една от най-често срещаните пречки пред равенството между половете на пазара на труда и в обществото, както и пред икономическия растеж. ЕИСК напълно подкрепя Международната коалиция за равното заплащане (EPIC), глобална инициатива под ръководството на МОТ, ООН — Жени и ОИСР, включваща правителства, работодатели, профсъюзи и гражданското общество, с цел преодоляване на разликата в заплащането на жените и мъжете до 2030 г. ЕИСК призовава ЕС да активизира действията си, за да се гарантира, че разликата в заплащането на жените и мъжете в ЕС ще бъде преодоляна до 2030 г. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | ЕИСК отново отправя препоръките си по отношение на Плана за действие на ЕС за преодоляване на разликата в заплащането на жените и мъжете (6). Комитетът отчита факта, че преработената Директива за равенство между половете 2006/54/ЕО и препоръката на Комисията до държавите членки относно укрепването чрез прозрачност на принципа на равното заплащане за мъжете и жените 2014/124/ЕС изиграха съществена роля за преодоляването на разликата в заплащането на жените и мъжете и остават валидни. Необходими са обаче повече усилия. В доклада на Комисията от 2013 г. за прилагането на Директива 2006/54/ЕО се заключава, че практическото прилагане на разпоредбите за равното заплащане в държавите членки е една от най-проблемните области на директивата. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Според EPIC липсата на прозрачност по отношение на заплащането играе важна роля за разликите в заплащането на мъжете и жените и нейното повишаване може да спомогне за намаляването на тези разлики. Прозрачността в заплащането има важна роля в борбата с евентуалната дискриминация в тази област. ЕИСК изразява загриженост във връзка със слабото прилагане на Препоръката на Комисията относно прозрачността в заплащането от 2014 г. Въпреки че повечето държави членки са въвели някакви мерки за повишаване на прозрачността в заплащането, в една трета от държавите членки такива мерки отсъстват изцяло. ЕИСК призовава държавите членки да ускорят прилагането на препоръката, например като насърчават възможността на лицата да искат информация относно отчитането на равнищата на заплащане, или като насърчават работодателите в дружества с определен размер да докладват за заплащането или да извършват одити на заплатите, тъй като това би насърчило справедлив подход към наемането и възнаграждението. Следва да се вземе под внимание и пълното зачитане на неприкосновеността на личните данни на служителите и колективните трудови правоотношения. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | За да се приложи принципът на равно заплащане и да се преодолее разликата в заплащането между жените и мъжете, са необходими по-добри синергии между различните налични мерки. Сред тях силно се препоръчват неутралните по отношение на пола системи за заплащане, тъй като те насърчават непредубеден подход към възнаграждението и наемането. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Социалните партньори са в най-добра позиция за извършване на преоценка на стойността на уменията и професиите. Социалният диалог и колективното договаряне са от изключително значение за постигането на тази цел и за преодоляването на разликата в заплащането между жените и мъжете. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | На европейско равнище към разликата в заплащането се подхожда и чрез процедурата на европейския семестър. През 2017 г. въпросът за разликата в заплащането между жените и мъжете беше откроен в докладите за девет държави членки. Към 12 държави членки бяха отправени специфични препоръки, съсредоточени върху инвестициите в детски заведения и неблагоприятното данъчно облагане, както и върху други мерки, свързани с разликата в заплащането между жените и мъжете. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Особено внимание следва да се обърне на повишаването на осведомеността за несъзнателната пристрастност или засилването на разликата в заплащането при наемане или повишение. За намирането на подходящи решения за намаляване на разликата в заплащането на жените и мъжете от значение са и подкрепата от стопански организации, както и сътрудничеството между социалните партньори, властите и органите по въпросите на равенството. |
| --- | --- |

3.1.7.

3.2.   Образование, сегрегация и стереотипи

| 3.2.1. | Продължаващата хоризонтална сегрегация в образованието, обучението и пазара на труда, обусловена от стереотипи и пречки на пазара на труда, се нуждае от работа за преодоляване още от ранна детска възраст. Налице е силна връзка между тази сегрегация и разликата в заплащането между жените и мъжете. Следва да се изтъкне по-ясно тенденцията за подценяване на някои професии, включително на ръководни позиции. По-доброто заплащане и по-добрите условия на труд в секторите, в които преобладават жени, биха могли да подействат като стимул за повече мъже да се включват в тези професии, допринасяйки за решаване на проблема с професионалната сегрегация по полов признак. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Независимо от по-високите постижения на жените в образованието, те са изправени пред многобройни пречки при професионалното си развитие в някои сектори, доминирани от мъжете, като например ИКТ. Дори ако някои момичета изберат образование в областта на НТИМ, след това само 10 % от жените упражняват професионална дейност в тези области. Това изисква по-голям акцент върху борбата със сегрегацията и стереотипите в образованието и по-голямо популяризиране на този сектор сред жените. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Недостигът на мъже в сектора на образованието, здравеопазването и социалните услуги приема обезпокоителни размери. Комитетът призовава за кампании за повишаване на осведомеността и популяризиране на ролеви модели на равнището на ЕС и на национално равнище, за да се насърчават професиите в областта на ИКТ и НТИМ сред жените и тези в областта на образованието, здравеопазването и социалните услуги — сред мъжете. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Услуги за полагане на грижи за подобряване на равновесието между професионалния и личния живот

| 3.3.1. | Съчетаването на професионалния, личния и семейния живот е едно от основните предизвикателства за родителите и за другите лица, които имат отговорности по полагане на грижи. Жените са засегнати непропорционално, защото като цяло понасят отговорността за полагането на грижи за нуждаещи се от грижи роднини. Постигането на по-добро равновесие между професионалния и личния живот е особено голямо предизвикателство за семействата с един родител и за хората, принадлежащи към уязвими групи. ЕИСК приветства инициативата на Комисията за увеличаване на участието на пазара на труда на родителите с деца и за подпомагането им да постигнат по-добро равновесие между професионалния и личния живот. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Споделянето на родителските и други отговорности за полагане на грижи е важна цел за равностойното участие на пазара на труда (7). Ползването на отпуск по бащинство и на родителски отпуск от страна на бащите като цяло е ниско застъпено и обикновено те ползват отпуск само когато е платен. От съществено значение е да се предприемат мерки, които насърчават мъжете да участват повече в семейния живот, като същевременно се разгледат въпросите с възможните разходи и организационни усилия от страна на предприятията, особено малките и микропредприятията. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Тъй като отговорностите, свързани с полагане на грижи, са една от основните причини за ниското участие на жените на пазара на труда, целите от Барселона са от решаващо значение, но те не са изпълнени в достатъчна степен. Данните сочат положителна взаимовръзка между детските заведения и равнището на заетост при жените. ЕИСК изразява съжаление, че повече от 15 години след приемането на целите от Барселона броят на държавите, които са ги постигнали, е толкова малък. Той призовава за възможно преразглеждане с цел поставяне на по-амбициозни цели като стимул за насърчаване на равенството между половете. |
| --- | --- |

3.3.3.

Поносимата цена и достъпността на грижите за деца и други услуги за полагане на грижи продължават да са предизвикателство, особено за семействата с по-ниски доходи. Във връзка с това е важно да съществува добро съчетание на качествени публични и частни заведения за грижи. Освен това работното време на детските заведения продължава да бъде истинско препятствие за работещите родители.

| 3.3.4. | Комитетът привлича вниманието и върху необходимостта от заведения за извънучилищни грижи за децата на работещите родители. Те следва да бъдат на разположение в държави, в които учебният ден завършва рано и поради тази причина тенденцията е родителите да избират да работят на непълно работно време. Необходими са повече данни, за да се разберат мащабът на този структурен проблем и последиците от него по отношение на равенството между половете на пазара на труда. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Растежът на сектора на услугите за полагане на грижи със значим неизползван потенциал за заетост изисква специално внимание поради продължаващата полова сегрегация и в много случаи лоши условия на труд и ниско заплащане. Както ЕИСК вече посочи, съществува необходимост от събиране на подходящи данни относно различните аспекти на платените системи за полагане на грижи и предпочитанията в Европа. Това следва да включва бързо разрастващите се услуги за грижи в дома и специфичния случай на настанените в дома на работодателя полагащи грижи работници (8), много от които са използвали възможността за мобилност в рамките на ЕС или са мигранти от трети държави и съобщават за лоши условия на труд и заплащане. ЕИСК призовава Комисията да приеме интегрирана стратегия за сектора на услугите за полагане на грижи. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | ЕИСК оценява усилията на Комисията за по-строго наблюдение на грижите за деца и дългосрочните грижи в рамките на европейския семестър и специфичните за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Финансиране на равенството между половете: многогодишната финансова рамка

| 3.4.1. | ЕИСК приветства предложението за ЕСФ+ в многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г., с което се цели да се подкрепят равенството между мъжете и жените, равните възможности и недискриминацията и да се насърчи участието на жените на пазара на труда посредством мерки за подобряване на равновесието между професионалния и личния живот и достъпа до детски грижи. Комитетът насърчава институциите на ЕС и държавите членки да приложат неговата препоръка ЕСФ+ да предоставя подкрепа за равенството между половете (9). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕИСК счита, че финансирането от ЕС следва да бъде разпределяно по начин, който да отчита в по-голяма степен аспектите, свързани с пола. ЕИСК изразява загриженост, че обединяването на целите за равенство между половете, недискриминация и антирасизъм в една единствена цел подкопава тяхната видимост и яснотата относно размера на разпределените за всяка една от тях средства. Следва да се обмисли най-добрият начин за решаване на този въпрос. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ЕИСК подчертава необходимостта от инвестиране в качествени и достъпни услуги и заведения за полагане на грижи за всички на достъпни цени. Предложението на Комисията за ЕСФ+ е стъпка в правилната посока посредством повече инвестиции в грижите за деца. Това финансиране следва допълнително да се насърчава въз основа на добрите практики, които ще събере Комисията. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | ЕИСК приветства също така програмата InvestEU като част от многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. и нейния приоритет за увеличаване на инвестициите в социална инфраструктура, което би могло да окаже положително въздействие върху равенството между половете. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | ЕИСК изразява загриженост, че понастоящем няма оценка за това как средствата от ЕС са били използвани от държавите членки за подпомагане на предоставянето на услуги за полагане на грижи. Този въпрос трябва да бъде разгледан в следващите програми за финансиране чрез въвеждане на подходящи показатели за държавите членки в бъдещите структурни фондове, включително ЕСФ+, с цел по-добро наблюдение на финансовия принос на ЕС за различните услуги за полагане на грижи и равенството между половете. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Данъчна система и система за социална сигурност

| 3.5.1. | Наличните данни сочат, че жените често са изправени пред силни възпиращи икономически фактори, когато навлизат на пазара на труда или желаят да работят повече: начинът, по който са устроени данъчно-осигурителните системи, може да действа демотивиращо за вторите работещи членове в домакинството, които най-често са жени. Преките последици от това са по-ниските или нулеви вноски в пенсионните системи, което впоследствие води до по-ниски пенсионни доходи и дори до бедност. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Европейският семестър вече изтъкна необходимостта от адаптиране на данъчно-осигурителните системи, за да се предотвратят силните възпиращи фактори за онези втори работещи членове в домакинството, които желаят да започнат работа или да работят повече. Ще бъде необходимо внимателно наблюдение на развитията в държавите членки. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Предприемачеството сред жените

| 3.6.1. | Предприемачеството може да бъде възможност за икономическа независимост на жените с качествени работни места, успешни кариери, която да ги изведе от бедността и социалната изолация и да допринесе за по-балансирано представителство на половете в процеса на вземане на решения. Предприемачеството сред жените трябва да се подпомага чрез подобряване на достъпа и качеството на мерките за социална закрила (10) и чрез интегриране на предприемаческото образование в образователната и обучителната сфера. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Що се отнася до самостоятелната заетост, жените по-често работят за своя сметка и са изправени пред по-висок риск от бедност на работещите, докато мъжете по-често са сред собствениците на предприятия със служители. Освен това жените се сблъскват с повече структурни пречки по отношение на достъпа до финансиране, стереотипи и липса на увереност. Тези пречки трябва да бъдат отстранени. Бизнес ангели, които играят ролята на наставници, и нови форми на финансиране могат да са от полза за преодоляване на пречките. Съществуващите мрежи в стопанските организации следва да бъдат по-активно популяризирани и разпространявани. |
| --- | --- |

3.6.2.

3.7.   Цифрова икономика

| 3.7.1. | Промените на пазара на труда, дължащи се на глобализацията, технологичното развитие и демографските промени, разкриват нови перспективи както за служителите, така и за предприемачите. Нововъзникващите и разрастващите се сектори (например ИКТ, зелената икономика, Четвъртата индустриална революция, електронната търговия) могат да предложат много възможности за жените на добре платени работни места. ЕИСК вече изтъкна и проблема за неравнопоставеността между половете в сферата на ИКТ, създаваща редица предизвикателства, които трябва да бъдат преодолени. Той предостави и препоръки за преодоляване на дисбалансите във връзка с образователната система и пазара на труда (11). |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Необходима е повече яснота във връзка със ситуацията на национално равнище по отношение на правата, социалноосигурителните права и задължения както в трудовите, така и в договорите между предприятия (В2В), за да се гарантира, че жените и мъжете могат да оперират уверено в цифровата икономика. В центъра на стратегиите за насърчаване на професионалното развитие за жените в областта на ИКТ, НТИМ и зелената икономика следва да бъдат образованието и обучението, като перспективата за равенството между половете следва да се интегрира в стратегията за цифровия единен пазар. |
| --- | --- |

3.7.2.

3.8.   Засилено сътрудничество между всички участници

| 3.8.1. | Ролята на социалните партньори при сключването на колективните трудови договори е важно средство за справяне с многобройните измерения на равенството между половете и равното заплащане на европейските пазари на труда. На равнището на ЕС социалните партньори приеха през 2005 г. Рамка на действие за равенството между половете, последвана от съвместни действия на национално равнище, за да се обърне внимание на ролите на половете, да се насърчи участието на жените в процеса на вземане на решения, да се подкрепи равновесието между професионалния и личния живот и да се преодолее разликата в заплащането на жените и мъжете. През 2008 г. те преразгледаха своето споразумение за родителския отпуск от 1996 г. (Директива 2010/18/ЕО на Съвета (12)), а през 2012 г. разработиха набор от инструменти за укрепване на равенството между половете на практика. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Организациите на гражданското общество също могат да допринесат по полезен начин за насърчаване на равенството между половете на пазара на труда, по-специално за уязвимите групи. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | ЕИСК призовава за включване по съгласуван начин на обновена и амбициозна стратегия на равнището на ЕС за постигане на равенство между половете на европейските пазари на труда в рамките на всяка бъдеща европейска стратегия за заетост, Европейския стълб на социалните права и европейското измерение на Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

3.8.3.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 44, ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 101.

1

(2)  ОВ C 129, 11.4.2018 г, стр. 44.

2

(3)  ОВ C 367, 10.10.2018 г, стр. 20.

3

(4)  ОВ L 204, 26.7.2006 г., стp. 23.

4

(5)  ОВ C 351, 15.11.2012 г., стр. 12, ОВ C 242, 23.7.2015 г., стр. 9, ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 20.

5

(6)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 101.

6

(7)  ОВ C 129, 11.4.2018 г, стр. 44.

7

(8)  ОВ C 487, 28.12.2016 г, стр. 7.

8

(9)  Вж. становището на ЕИСК относно „Европейски социален фонд+“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стp. 165).

9

(10)  ОВ C 173, 31.5.2017, стр. 45.

10

(11)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 37.

11

(12)  ОВ L 68, 18.3.2010 г., стp. 13.

12

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/33

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда: качество на въздуха, водите и отпадъците“

(проучвателно становище)

(2019/C 110/06)

| Докладчик: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Докладчик:

Arnaud SCHWARTZ

| Консултация | Европейски парламент, 3.5.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | проучвателно становище |
| Решение на Бюрото | 17.4.2018 г. (в очакване на сезирането) |
| | |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 27.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 117/2/6 |

Консултация

Европейски парламент, 3.5.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

проучвателно становище

Решение на Бюрото

17.4.2018 г. (в очакване на сезирането)

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

27.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

117/2/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства целта на прегледа на изпълнението на политиките на ЕС в областта на околната среда (ПИПООС), която е да се даде по-ясна цялостна картина на положението във всяка държава членка, като се посочат основните ѝ пропуски при прилагането на правото на Съюза в областта на околната среда, както и да се препоръчат коригиращи мерки и да се предостави подкрепа на държавите членки, които отбелязват закъснение в прилагането на това право, по-специално посредством нов инструмент за партньорска техническа помощ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Въпреки това в становището си (1) на тази тема ЕИСК счита, че ПИПООС разкрива, че незадоволителното, разпокъсаното и непоследователното изпълнение на законодателството на ЕС в областта на околната среда е сериозен проблем в много държави — членки на ЕС. Понастоящем, както и в миналото липсата на политическа воля в правителствата на много от държавите членки да превърнат същественото подобряване на изпълнението в политически приоритет и да осигурят достатъчно средства за него изглежда продължава да стои зад първопричините за незадоволителните резултати, които се констатират в ПИПООС (напр. чрез многогодишната финансова рамка — МФР). Поради това ЕИСК припомня, че правилното изпълнение на достиженията на правото на ЕС в областта на околната среда е в интерес на европейските граждани и води до истински икономически и социални ползи. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Освен това, както се изтъква в горепосоченото становище (2), ЕИСК отново подчертава, че ефективното прилагане на мерки за опазване на околната среда зависи отчасти от гражданското общество (работодатели, работници и други представители), на което е отредена активна роля. ЕИСК отново отправя своя призив за по-силно и структурирано участие на гражданското общество, което би укрепило ПИПООС. Според ЕИСК организациите на гражданското общество на национално равнище трябва да имат възможност да допринасят чрез опита и познанията си за докладите по държави, структурирания диалог с всяка държава и свързаните с него последващи действия. Поради тази причина ЕИСК е готов да улеснява диалога с гражданското общество на равнището на ЕС в рамките на истинска устойчива и кръгова икономика. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | В становището си относно „Действия на ЕС за подобряване на спазването на законодателството и управлението в областта на околната среда“ (3) ЕИСК отново подчертава, че настоящите пропуски подкопават доверието на гражданите в ефективността на законодателството на ЕС, и отново призовава държавите членки и Комисията да мобилизират значителни средства за наемане на допълнителен персонал с цел контрол върху осъществяването на управлението и прилагането на законодателството в областта на околната среда. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава, че в някои случаи са необходими и екологични инвестиции, повишаване на осведомеността на обществеността или стабилни процедури на правоприлагане, както и че макар да съществуват инспектори по околната среда, на Европа и нейните държави членки са необходими и специализирани съдии и прокурори. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК изтъква още, както е посочено в негово становище (4), че в допълнение към действията на държавите членки и засегнатите общности с цел оповестяване и повишаване на осведомеността относно правилата, които трябва да бъдат следвани, трябва да се предприемат мерки, свързани с мониторинга и контрола върху прилагането на равнището на ЕС от страна на Европейската комисия в качеството ѝ на „пазителка на Договорите“. В плана за действие (5) не се разглеждат причините за неспазване, каквито могат да бъдат например опортюнизмът и липсата на политическа воля. Въпреки че подкрепата за държавите членки е необходима, ЕИСК уточнява още веднъж, че незадължителните мерки от този план за действие не могат да бъдат единствената стратегия за подобряване на спазването на екологичните стандарти. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Както ПИПООС, така и посоченият план следват двугодишен цикъл. ЕИСК поставя ударението върху необходимостта да играе активна роля при мониторинга и редовното развитие на съдържанието на тези документи, за да може гласът на гражданското общество да се чува в този процес на непрекъснато усъвършенстване на политиките на Европейския съюз в областта на околната среда. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Освен това, тъй като както е видно от различни разработки на Европейската комисия, много от пропуските се дължат на липса на сътрудничество между различните равнища на управление (национално, регионално, местно), отговарящи за прилагането на законодателството в областта на околната среда, ЕИСК настоятелно призовава ЕС да включи и гражданското общество в текущия мониторинг и оценка на това прилагане. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Гражданите на Съюза считат, че опазването на околната среда е от жизненоважно значение. Впрочем мнозинството от гражданите считат, че Съюзът и националните правителства не правят достатъчно за опазването на околната среда. Следователно Съветът, Парламентът и Комисията следва да си сътрудничат още по-тясно, с помощта на ЕИСК, за да отговорят на очакванията на гражданите. По-специално тази амбиция би могла да се изрази в искане към ЕИСК за изготвяне на проучвателно становище относно начина, по който гражданското общество би могло да допринесе още повече за разработването и прилагането на законодателството на ЕС в областта на околната среда. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | В неотложен порядък ЕИСК призовава Комисията да сподели списъка на ПИООС с всички установени пропуски по държави членки при прилагането на законодателството на ЕС в областта на околната среда в частта, свързана с качеството на въздуха, водите и отпадъците. Списъкът следва да се основава отчасти на данни, които се подават до Комисията, и на консултациите с организираното гражданско общество. ЕИСК призовава Комисията да определи и впоследствие да прилага коригиращи мерки за отстраняване на тези пропуски. ЕИСК, в рамките на своите възможности и експертен опит, е готов да допринесе за това определение и да участва в оценката на бъдещото прилагане на тези коригиращи мерки. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че Комисията трябва не само да предлага законодателните актове, но и да улеснява и подпомага прилагането им, както и да направи съществуващите текстове по-съгласувани помежду им и в крак с научните достижения и международните ангажименти, целящи опазване на здравето на хората и възстановяване на доброто функциониране на екосистемите. Без тези екосистеми не са възможни нито икономическото развитие, нито социалната справедливост. По-специално, прилагането на законодателството в областта на околната среда е от съществено значение за постигането на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) и за практическото прилагане на споразуменията в областта на климата. Поради това ЕИСК насочва вниманието на компетентните органи към посочените в настоящото становище примери за подобряване на законодателството в областта на околната среда в частта, отнасяща се до качеството на въздуха, водите и отпадъците. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Накрая, ако се вземе за пример неотдавнашното предложение за директива относно пластмасовите продукти за еднократна употреба, изглежда, че високата степен на приемане на предлаганите мерки най-вероятно се дължи на действията за информиране и проведените медийни кампании относно замърсяването на океаните с пластмаса, които са повишили информираността на гражданите за този проблем. ЕИСК счита, че същото важи и за много други мерки, които могат да предложат на жителите на Съюза здравословен живот, приспособяване към измененията на климата и спиране на драстичното намаляване на биологичното разнообразие. В този смисъл ЕИСК отново потвърждава необходимостта от ангажирано участие на гражданското общество с цел образоване на населението и очакваното удвояване на усилията от страна на европейските, националните и местните власти за допълнително повишаване на осведомеността на гражданите и на лицата, вземащи решения, (по-специално в МСП и МСИ) в публичния и частния сектор относно тези сериозни предизвикателства на 21-ви век. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства желанието за сътрудничество на Европейския парламент (ЕП), изразено чрез искането му за изготвяне на настоящото проучвателно становище, посветено на прилагането на законодателството на Европейския съюз в областта на околната среда в частта, отнасяща се до качеството на въздуха, водите и отпадъците. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Прилагането на европейското законодателство в областта на околната среда в частта, отнасяща се до качеството на въздуха, водите и отпадъците, е свързано по-специално с опазването на екосистемите; освен това то отваря пътя за нови икономически възможности и за развития, които са полезни за здравето на европейците. Това прилагане не повдига единствено въпроса за транспонирането на директивите в националното право, което представлява едва първият етап, а предполага и създаването на необходимите публични органи или предоставянето на разположение на съществуващи средства що се отнася до човешки ресурси, умения и отговорности, ноу-хау и финансови средства. В много случаи са необходими екологични инвестиции от публичния и/или частния сектор (например за третиране на водите и отпадъците), а в други случаи трябва да се регулират дейности с отрицателно въздействие върху околната среда (например за опазване на качеството на въздуха). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В приоритет за всички държави членки следва да се превърне подобряването на прилагането на законодателството на ЕС в областта на околната среда, а публичните органи, отговарящи за тези въпроси, следва да бъдат укрепени. В множество предходни становища на ЕИСК се съдържат препоръки в този смисъл и в по-общ план е разгледано прилагането на съществуващото законодателство на ЕС в областта на околната среда в частта, отнасяща се до качеството на въздуха, водите и отпадъците. ЕИСК приканва също така да се прави справка с тях, независимо дали става въпрос за становища относно въздуха (6), водите (7) или отпадъците (8). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Освен в тези становища по конкретни теми и в някои становища на ЕИСК по по-общи теми също има препоръки, които могат да бъдат важни за настоящото искане. Сред тях са становища относно достъпа до правосъдие (9) или текущото прилагане на законодателството и управлението (10) и защитата на колективните интереси на потребителите (11), становища от стратегическо естество (12) и становища, които разглеждат теми отвъд границите на Европейския съюз и които се отнасят например, до целите за устойчиво развитие (ЦУР) (13), споразуменията за свободна търговия (14) и климата (15). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Очевидно е необходимо да се приложи съществуващото законодателство, с което се улеснява създаването на единен пазар, който допринася за свободната и ненарушена конкуренция и заслужава доверието на гражданите, независимо дали са производители или потребители — законодателство, което може да осигури високи стандарти на качество и безопасност във връзка със защитата на населението и неговата околна среда. В допълнение към това обаче изглежда от съществено значение да се намалят недостатъците на съществуващото законодателство, като се гарантира също, че ЕС непрекъснато осигурява, в рамките на двустранни или многостранни търговски преговори, еквивалентността на своето социално и екологично законодателство за вносните продукти. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Предвид това следва да се вземат под внимание всички констатации и препоръки, посочени в настоящото проучвателно становище, не като риск, а като възможност да насочим дейностите си така, че да създадем предимства за конкуренцията и за сътрудничеството, които имат значение и бъдеща полза в икономически, социален и екологичен план. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | И накрая, независимо дали се отнася до въздуха, водите или отпадъците, трябва да се избягват разлики в прилагането на правото на ЕС в държавите членки. В противен случай това ще доведе до нарушаване на конкуренцията, екологични и социални неравенства или изкуствени граници, възпрепятстващи управлението на ресурси, които са общи и трансгранични по своята същност. Освен това с цел укрепване на всички съществуващи и бъдещи мерки следва да се предоставят и средства за данъчно хармонизиране във връзка с данъчното облагане на замърсяването и ресурсите и да се отговори на потребността от по-добро приспособяване на съществуващите инструменти спрямо външните фактори, които трябва да бъдат обхванати. Политиките в областта на околната среда вече не трябва да служат като променлива величина за корекция, а трябва да се превърнат в значим лост за стратегическо преориентиране на човешката дейност, занаятите, селското стопанство и промишлеността в рамките на Съюза и да се предадат като положително влияние върху други региони, в които се намират политическите и търговските му партньори. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Конкретни бележки

3.1.   Прилагане на законодателството на Европейския съюз в областта на околната среда: качество на въздуха

Заедно с водите, природата и отпадъците качеството на въздуха е един от секторите с най-голям брой производства по установяване на неизпълнение на задължения. През май 2018 г. Комисията засили правоприлагането по отношение на шест държави членки, които са нарушили правилата на ЕС относно качеството на въздуха, като предяви искове пред Съда на ЕС (16). ЕИСК знае, че понастоящем Комисията предприема проверка за пригодност на Директивата относно качеството на атмосферния въздух, като оценява изпълнението на директивите за КАВ през периода 2008—2018 г. По-специално, усилията за подобряване на прилагането на законодателството в областта на качеството на въздуха на открито ще допринесат за постигането на ЦУР 11 относно устойчивите градове.

Що се отнася до качеството на въздуха, следва да припомним, че замърсяването на въздуха има троен ефект:

| 1) | по отношение на здравеопазването, до такава степен, че замърсяването на въздуха на закрито и на открито остава основен рисков фактор в рамките на Европейския съюз (17) и на други места. Това всъщност е основният риск за здравето и околната среда в световен мащаб (18), тъй като причинява преждевременната смърт на 6,5 милиона души годишно и води до по-високи разходи за обществото, за системите на здравеопазване, за икономиката и за всички онези, чието здраве е засегнато от него. Според неотдавнашен доклад на Европейската сметна палата, посветен на атмосферното замърсяване, около 400 000 души годишно умират преждевременно поради тази причина. В доклада се посочва, че здравето на европейските граждани продължава да бъде недостатъчно защитено и че действията на ЕС не са оказали очакваното въздействие. |
| --- | --- |

1)

по отношение на здравеопазването, до такава степен, че замърсяването на въздуха на закрито и на открито остава основен рисков фактор в рамките на Европейския съюз (17) и на други места. Това всъщност е основният риск за здравето и околната среда в световен мащаб (18), тъй като причинява преждевременната смърт на 6,5 милиона души годишно и води до по-високи разходи за обществото, за системите на здравеопазване, за икономиката и за всички онези, чието здраве е засегнато от него. Според неотдавнашен доклад на Европейската сметна палата, посветен на атмосферното замърсяване, около 400 000 души годишно умират преждевременно поради тази причина. В доклада се посочва, че здравето на европейските граждани продължава да бъде недостатъчно защитено и че действията на ЕС не са оказали очакваното въздействие.

| 2) | по отношение на биологичното разнообразие (въздействие върху култури, гори и др.); |
| --- | --- |

2)

по отношение на биологичното разнообразие (въздействие върху култури, гори и др.);

| 3) | по отношение на съвременните и, разбира се, историческите сгради, които от своя страна са свързани с туризма. |
| --- | --- |

3)

по отношение на съвременните и, разбира се, историческите сгради, които от своя страна са свързани с туризма.

3.1.1.   Въздухът в помещенията

| а) | За да се подобри качеството на въздуха в помещенията, следва посредством етикетирането да се предостави информация на потребителите относно емисиите от купуваните продукти, независимо дали става въпрос например за строителни материали, продукти за декорация, мебели или стоки за домакинството. За целта след сравнение на законодателствата на държавите членки ЕС следва да приеме последователна рамка, която да се основава на настоящите най-добри практики. |
| --- | --- |

а)

За да се подобри качеството на въздуха в помещенията, следва посредством етикетирането да се предостави информация на потребителите относно емисиите от купуваните продукти, независимо дали става въпрос например за строителни материали, продукти за декорация, мебели или стоки за домакинството. За целта след сравнение на законодателствата на държавите членки ЕС следва да приеме последователна рамка, която да се основава на настоящите най-добри практики.

| б) | След изграждането и предаването на една сграда следва да се въведе задължение за поддръжка и редовно наблюдение на качеството на вентилацията. Този дългосрочен мониторинг на сградите очевидно би оказал положително въздействие от гледна точка както на здравето, така и на енергията. |
| --- | --- |

б)

След изграждането и предаването на една сграда следва да се въведе задължение за поддръжка и редовно наблюдение на качеството на вентилацията. Този дългосрочен мониторинг на сградите очевидно би оказал положително въздействие от гледна точка както на здравето, така и на енергията.

| в) | За да бъдат защитени уязвимите лица, чиято дихателна система е отслабена или е в процес на развитие и които имат нужда от по-добро качество на въздуха, следва да се приложат също така планове за действие за тази цел в сгради с обществен достъп и по-специално с достъп за малки деца. |
| --- | --- |

в)

За да бъдат защитени уязвимите лица, чиято дихателна система е отслабена или е в процес на развитие и които имат нужда от по-добро качество на въздуха, следва да се приложат също така планове за действие за тази цел в сгради с обществен достъп и по-специално с достъп за малки деца.

| г) | Накрая, би било полезно да се хармонизират практиките в областта на пречистването на въздуха. ЕС следва да определи критерии за измерване на ефективността и безопасността му, по-специално с цел да се избегнат всякакви търговски и дори здравни отклонения, причинени от относителното отсъствие на правила понастоящем. |
| --- | --- |

г)

Накрая, би било полезно да се хармонизират практиките в областта на пречистването на въздуха. ЕС следва да определи критерии за измерване на ефективността и безопасността му, по-специално с цел да се избегнат всякакви търговски и дори здравни отклонения, причинени от относителното отсъствие на правила понастоящем.

3.1.2.   Въздух на открито

| а) | За постигане на по-добро качество на въздуха и по-голямо доверие между гражданите на Съюза и неговите институции следва не само настоящото законодателство да се прилага по-сериозно и неспазването му да се санкционира по-строго, но и стандартите, определени в европейските директиви, да бъдат съобразени в крайна сметка с липсващите препоръки на Световната здравна организация (СЗО), когато последните предоставят по-висока степен на защита за здравето на хората. |
| --- | --- |

а)

За постигане на по-добро качество на въздуха и по-голямо доверие между гражданите на Съюза и неговите институции следва не само настоящото законодателство да се прилага по-сериозно и неспазването му да се санкционира по-строго, но и стандартите, определени в европейските директиви, да бъдат съобразени в крайна сметка с липсващите препоръки на Световната здравна организация (СЗО), когато последните предоставят по-висока степен на защита за здравето на хората.

| б) | Понастоящем се наблюдават само частиците PM10 и PM2,5 (с големина в микрометри). От здравна гледна точка обаче някои ултрафини частици (с големина в нанометри) въздействат в много по-голяма степен върху здравето, тъй като проникват много по-дълбоко в организма на човека и могат да се натрупат в органите. Поради това европейското законодателство следва да вземе под внимание тази действителност и да предвиди наблюдение на тези частици, за да може присъствието им във въздуха също да бъде намалявано постепенно. |
| --- | --- |

б)

Понастоящем се наблюдават само частиците PM10 и PM2,5 (с големина в микрометри). От здравна гледна точка обаче някои ултрафини частици (с големина в нанометри) въздействат в много по-голяма степен върху здравето, тъй като проникват много по-дълбоко в организма на човека и могат да се натрупат в органите. Поради това европейското законодателство следва да вземе под внимание тази действителност и да предвиди наблюдение на тези частици, за да може присъствието им във въздуха също да бъде намалявано постепенно.

| в) | Следва да се предприемат действия и по отношение на полицикличните ароматни въглеводороди (ПАВ) и различни други замърсители, за които все още не се извършва наблюдение, по-специално онези, които са свързани с инсинераторите, превозите с кораб и със сухопътен транспорт, строителната техника и др., още повече че непрекъснатият напредък в научните познания и техническите способности би позволил от сега нататък да се постигне по-добра защита на здравето и на екосистемите. |
| --- | --- |

в)

Следва да се предприемат действия и по отношение на полицикличните ароматни въглеводороди (ПАВ) и различни други замърсители, за които все още не се извършва наблюдение, по-специално онези, които са свързани с инсинераторите, превозите с кораб и със сухопътен транспорт, строителната техника и др., още повече че непрекъснатият напредък в научните познания и техническите способности би позволил от сега нататък да се постигне по-добра защита на здравето и на екосистемите.

| г) | За тази цел Директивата относно националните тавани за емисии (НТЕ) (19) играе основна роля за намаляване на емисиите на атмосферни замърсители от държавите членки. В нея обаче са предложени само примерни мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, за да могат държавите членки да спазят ангажиментите за намаляване на емисиите. Гъвкавостта при прилагането, която се предлага в нея, отслабва значително тази правна уредба. |
| --- | --- |

г)

За тази цел Директивата относно националните тавани за емисии (НТЕ) (19) играе основна роля за намаляване на емисиите на атмосферни замърсители от държавите членки. В нея обаче са предложени само примерни мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, за да могат държавите членки да спазят ангажиментите за намаляване на емисиите. Гъвкавостта при прилагането, която се предлага в нея, отслабва значително тази правна уредба.

| д) | Остават и възможности за подобрение, тъй като в директивата не се предлага цел за намаляване на емисиите на метан, който е съществен източник на замърсяване на въздуха, тъй като е прекурсор на озона, както и много силен парников газ. |
| --- | --- |

д)

Остават и възможности за подобрение, тъй като в директивата не се предлага цел за намаляване на емисиите на метан, който е съществен източник на замърсяване на въздуха, тъй като е прекурсор на озона, както и много силен парников газ.

| е) | За да се осигури хармонизиране между различните европейски правни уредби, в общата селскостопанска политика (ОСП) следва да се въведат цели относно замърсяването на въздуха, произхождащо от селското стопанство. Този сектор например е отговорен за над 95 % от емисиите на амоняк, който е замърсител, обхванат в Директивата за НТЕ. ОСП следва да предлага подходящи инструменти, за да може държавите членки да постигнат целите за намаляване в тази област. |
| --- | --- |

е)

За да се осигури хармонизиране между различните европейски правни уредби, в общата селскостопанска политика (ОСП) следва да се въведат цели относно замърсяването на въздуха, произхождащо от селското стопанство. Този сектор например е отговорен за над 95 % от емисиите на амоняк, който е замърсител, обхванат в Директивата за НТЕ. ОСП следва да предлага подходящи инструменти, за да може държавите членки да постигнат целите за намаляване в тази област.

| ж) | Накрая, следва да се припомни, че количественото определяне на замърсителите понастоящем се основава на тяхната маса (в μg/m3), въпреки че от много години насам на научните форуми токсиколози подчертават, че би било за предпочитане количественото определяне да се основава на броя на частиците. Подобен подход има още по-голям смисъл, когато от интерес са вдишваните ултрафини частици (20). |
| --- | --- |

ж)

Накрая, следва да се припомни, че количественото определяне на замърсителите понастоящем се основава на тяхната маса (в μg/m3), въпреки че от много години насам на научните форуми токсиколози подчертават, че би било за предпочитане количественото определяне да се основава на броя на частиците. Подобен подход има още по-голям смисъл, когато от интерес са вдишваните ултрафини частици (20).

3.2.   Прилагане на законодателството на Европейския съюз в областта на околната среда: политика за водите

Що се отнася до въпроса за водите, най-напред следва да подчертаем, че рамковата директива в тази област е удовлетворителна като цяло, но прилагането ѝ остава незадоволително, както и че повечето държави членки не са успели да постигнат доброто екологично състояние, което се очакваше през 2015 г. Същото се отнася до „Натура 2000“ поради общ неуспех на договорния инструмент. Могат да бъдат въведени различни подобрения и новости, свързани по-специално с научния напредък в областта на функционирането на почвите, от една страна, и разпространението и взаимодействието на някои замърсители, от друга. Този въпрос ще бъде анализиран по-нататък. Напредък в прилагането на законодателството на ЕС в областта на водите би спомогнал за постигането на няколко цели, свързани с ЦУР 6 относно чистата вода и канализацията.

Една от най-важните области, свързана с водите, е прилагането на Директивата за пречистването на градските отпадъчни води, при която са налице големи различия в степента на спазване сред държавите членки поради съчетание на проблеми с управлението и финансирането. Въпреки че Комисията положи големи усилия по време на настоящия мандат, продължават да съществуват значителни финансови потребности в тази област, както и проблеми с управлението, които трябва да бъдат решени. Въз основа на доказания опит в областта на управлението на твърдите отпадъци следва да се разработят нови начини за ангажиране на производителите, отговорни за финансирането на допълнителното третиране на отпадъчните води, за да се улавят новопоявилите се замърсители като фармацевтични продукти и пластмасови микрочастици.

3.2.1.   Повърхностни води

| а) | За да се подобри състоянието на повърхностните води и да се избегнат стъпки назад в правото и управлението в областта на околната среда, би било препоръчително да се дадат определения на някои понятия, като например „екологична непрекъснатост“, „водно течение“ и „влажна зона“. Наложително е например на европейско равнище да се определят правила за характеризирането на влажните зони, тъй като подходът, който се основава единствено на целта за опазване, е твърде сложен, за да бъде транспониран ефективно в националните законодателства, поне в някои държави членки. |
| --- | --- |

а)

За да се подобри състоянието на повърхностните води и да се избегнат стъпки назад в правото и управлението в областта на околната среда, би било препоръчително да се дадат определения на някои понятия, като например „екологична непрекъснатост“, „водно течение“ и „влажна зона“. Наложително е например на европейско равнище да се определят правила за характеризирането на влажните зони, тъй като подходът, който се основава единствено на целта за опазване, е твърде сложен, за да бъде транспониран ефективно в националните законодателства, поне в някои държави членки.

| б) | Също така би било полезно да е налице уеднаквена уредба за провеждането на оценки, която да е ясна и да се споделя от всички действащи лица, засегнати от прилагането на правото в тази област. |
| --- | --- |

б)

Също така би било полезно да е налице уеднаквена уредба за провеждането на оценки, която да е ясна и да се споделя от всички действащи лица, засегнати от прилагането на правото в тази област.

| в) | Независимо дали става въпрос за наночастиците, произхождащи от текстилната и хранително-вкусовата промишленост, или за нарушителите на функциите на ендокринната система, генерирани например от фармацевтичната промишленост и селското стопанство, тяхното разпространение в околната среда следва да се намали при източника и да се установят пределни стойности, които не трябва да се превишават, в повърхностните и подпочвените води поради въздействието им върху екосистемите, по-специално върху хранителните вериги, включващи хората. За целта е крайно време да се разработят средства за определяне на вече наблюдаваните вещества и продуктите от техния разпад и по отношение на праговете при „ефект на коктейла“ между тези вещества. |
| --- | --- |

в)

Независимо дали става въпрос за наночастиците, произхождащи от текстилната и хранително-вкусовата промишленост, или за нарушителите на функциите на ендокринната система, генерирани например от фармацевтичната промишленост и селското стопанство, тяхното разпространение в околната среда следва да се намали при източника и да се установят пределни стойности, които не трябва да се превишават, в повърхностните и подпочвените води поради въздействието им върху екосистемите, по-специално върху хранителните вериги, включващи хората. За целта е крайно време да се разработят средства за определяне на вече наблюдаваните вещества и продуктите от техния разпад и по отношение на праговете при „ефект на коктейла“ между тези вещества.

3.2.2.   Подпочвени води

| а) | По отношение на законодателството в областта на водите, разпоредбите относно възвращаемостта на разходите от различните категории ползватели, интернализацията на външните фактори и таксуването, съобразено с разходите, така, както са определени в Директивата за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (21), не са нито задължителни в достатъчна степен, нито достатъчно точни, за да дадат желания резултат. |
| --- | --- |

а)

По отношение на законодателството в областта на водите, разпоредбите относно възвращаемостта на разходите от различните категории ползватели, интернализацията на външните фактори и таксуването, съобразено с разходите, така, както са определени в Директивата за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (21), не са нито задължителни в достатъчна степен, нито достатъчно точни, за да дадат желания резултат.

| б) | С изменението на климата попълването на запасите от подпочвени води може да се затрудни още повече в определени местности, където урбанистичните или земеделските практики водят до нежелателно прекъсване на водния цикъл поради запечатани почви или твърде слаба биологична активност, а това способства за повърхностно оттичане, ерозия и кални свлачища вместо за естественото просмукване, пречистване и съхранение. За да не се влошават тези явления, Съюзът трябва да приеме регламент с цел насърчаване на живите почви. Това ще позволи и преодоляване на проблемите, свързани с качеството и количеството на водата, налична за екосистемите и за консумация от човека, както и за селскостопански и промишлени дейности. |
| --- | --- |

б)

С изменението на климата попълването на запасите от подпочвени води може да се затрудни още повече в определени местности, където урбанистичните или земеделските практики водят до нежелателно прекъсване на водния цикъл поради запечатани почви или твърде слаба биологична активност, а това способства за повърхностно оттичане, ерозия и кални свлачища вместо за естественото просмукване, пречистване и съхранение. За да не се влошават тези явления, Съюзът трябва да приеме регламент с цел насърчаване на живите почви. Това ще позволи и преодоляване на проблемите, свързани с качеството и количеството на водата, налична за екосистемите и за консумация от човека, както и за селскостопански и промишлени дейности.

| в) | Като се има предвид ролята им за предизвикване на валежи чрез евапотранспирация, както и за филтриране, пречистване и съхранение на водите в почвите и подпочвените хранилища, по-голямо внимание следва да се отдели на горите и храстите, и в по-малка степен на постоянно затревените площи и земите, обработвани дългосрочно без оран. Когато е приложимо, те следва да присъстват и да бъдат разпределени по цялата европейска територия, още повече че представляват значителна помощ за другите живи организми, в това число за множество помощници на културите, когато са изправени пред температурни пикове и други екстремни климатични явления, които стават все по-разпространени. |
| --- | --- |

в)

Като се има предвид ролята им за предизвикване на валежи чрез евапотранспирация, както и за филтриране, пречистване и съхранение на водите в почвите и подпочвените хранилища, по-голямо внимание следва да се отдели на горите и храстите, и в по-малка степен на постоянно затревените площи и земите, обработвани дългосрочно без оран. Когато е приложимо, те следва да присъстват и да бъдат разпределени по цялата европейска територия, още повече че представляват значителна помощ за другите живи организми, в това число за множество помощници на културите, когато са изправени пред температурни пикове и други екстремни климатични явления, които стават все по-разпространени.

3.2.3.   Директива за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите.

С оглед по-доброто прилагане на Рамковата директива за водите следва да се направят изменения в текста ѝ във връзка с някои аспекти, които отчасти вече бяха засегнати в настоящото становище и които са свързани със следните въпроси:

| а) | Посоченият в преамбюла статут на водата, а именно, че „водата не е просто търговски продукт като другите“, следва да се замени с „водата не е просто търговски продукт“. |
| --- | --- |

а)

Посоченият в преамбюла статут на водата, а именно, че „водата не е просто търговски продукт като другите“, следва да се замени с „водата не е просто търговски продукт“.

| б) | Предвид състоянието на водите в Европа прилагането на принципите на предотвратяване и предпазливост изисква да се заличат всички дерогации, например предвидените в член 4, параграф 5 или в член 7, параграф 4. |
| --- | --- |

б)

Предвид състоянието на водите в Европа прилагането на принципите на предотвратяване и предпазливост изисква да се заличат всички дерогации, например предвидените в член 4, параграф 5 или в член 7, параграф 4.

| в) | Поради състоянието на водите трябва да се изисква екологична оценка за всички проекти, които биха могли да засегнат водите и водната околна среда. Следва да се заличи „опростената процедура за оценка“ (член 16). |
| --- | --- |

в)

Поради състоянието на водите трябва да се изисква екологична оценка за всички проекти, които биха могли да засегнат водите и водната околна среда. Следва да се заличи „опростената процедура за оценка“ (член 16).

| г) | Принципът „замърсителят плаща“ трябва да се преразгледа, по-специално във връзка с начините на прилагането му, посредством:






  — | промяна на формулировката в член 9, като вместо „Държавите членки се съобразяват с принципа за възвращаемост на разходите за водни услуги, включително екологичните и суровинни разходи, като се вземе предвид икономическият анализ, проведен съгласно приложение III, и особено в съответствие с принципа „замърсителят плаща““, разпоредбата следва да гласи „Държавите членки прилагат възвращаемостта на преките и косвените разходи, свързани с въздействието на човешката дейност върху водите, в съответствие с принципа „замърсителят плаща““, |
| --- | --- | --- |

г)

Принципът „замърсителят плаща“ трябва да се преразгледа, по-специално във връзка с начините на прилагането му, посредством:

—

промяна на формулировката в член 9, като вместо „Държавите членки се съобразяват с принципа за възвращаемост на разходите за водни услуги, включително екологичните и суровинни разходи, като се вземе предвид икономическият анализ, проведен съгласно приложение III, и особено в съответствие с принципа „замърсителят плаща““, разпоредбата следва да гласи „Държавите членки прилагат възвращаемостта на преките и косвените разходи, свързани с въздействието на човешката дейност върху водите, в съответствие с принципа „замърсителят плаща““,

| — | заличаване на изключенията, посочени в член 9, параграф 4, |
| --- | --- |

—

заличаване на изключенията, посочени в член 9, параграф 4,

| — | добавяне на всички сектори, като се посочат конкретно трите области (селско стопанство, промишленост, домакинства), за които държавите членки установяват правила с цел премахване на екстернализирането на разходите. В годишен доклад по сектори следва да се уточняват начините за прилагане на този процес. |
| --- | --- |

—

добавяне на всички сектори, като се посочат конкретно трите области (селско стопанство, промишленост, домакинства), за които държавите членки установяват правила с цел премахване на екстернализирането на разходите. В годишен доклад по сектори следва да се уточняват начините за прилагане на този процес.

| д) | Освен това формулировките от вида „осигуряват“ или „гарантират, че“ следва да се заменят с действително задължение (например в член 11, параграф 5 или член 14, параграф 1). |
| --- | --- |

д)

Освен това формулировките от вида „осигуряват“ или „гарантират, че“ следва да се заменят с действително задължение (например в член 11, параграф 5 или член 14, параграф 1).

| е) | Също така изглежда необходимо да се понижат праговете за замърсителите, в това число в съчетание с други директиви (като например относно нитратите, химикалите и т.н.), и да се актуализират приоритетните вещества (като се включат например перфлуорните съединения, нанотехнологиите и др.). |
| --- | --- |

е)

Също така изглежда необходимо да се понижат праговете за замърсителите, в това число в съчетание с други директиви (като например относно нитратите, химикалите и т.н.), и да се актуализират приоритетните вещества (като се включат например перфлуорните съединения, нанотехнологиите и др.).

| ж) | Необходимо е да се подобри участието на обществеността (член 14) що се отнася основно до планирането. Това участие трябва да бъде разширено така, че да обхваща всички програми от основни и допълнителни мерки, както и всички предварителни административни проверки. |
| --- | --- |

ж)

Необходимо е да се подобри участието на обществеността (член 14) що се отнася основно до планирането. Това участие трябва да бъде разширено така, че да обхваща всички програми от основни и допълнителни мерки, както и всички предварителни административни проверки.

| з) | По отношение на споровете (член 23) следва да се добави, че с цел прилагане на Конвенцията от Орхус държавите трябва да въведат правила и процедури, благоприятстващи достъпа на гражданите до уреждане на спорове, свързани с водите, по съдебен ред. |
| --- | --- |

з)

По отношение на споровете (член 23) следва да се добави, че с цел прилагане на Конвенцията от Орхус държавите трябва да въведат правила и процедури, благоприятстващи достъпа на гражданите до уреждане на спорове, свързани с водите, по съдебен ред.

3.3.   Прилагане на законодателството на Европейския съюз в областта на околната среда: отпадъци

В оценката на въздействието, която стои в основата на наскоро приетото законодателство в областта на отпадъците, се определят няколко проблема при прилагането: правни/регулаторни проблеми, както и проблеми, свързани с управлението и повишаването на осведомеността. Недостатъците при прилагането на Рамковата директива за отпадъците често се дължат на липсата на икономически инструменти, например онези, които правят рециклирането по-привлекателно от депонирането в сметище. Създаването на такива икономически инструменти обаче може да бъде проблемно за общините. Местните власти често не разполагат с капацитета да прилагат мерките и инструментите на ЕС на местно равнище, което е признак за проблем с управлението. Правоприлагането също е голям проблем в няколко държави членки. ЕИСК признава факта, че през последните години Комисията работи с държавите членки, за да бъдат отстранени тези недостатъци при прилагането, като например предостави техническа помощ и конкретни насоки какво трябва да се промени посредством двете серии от мерки за насърчаване на съответствието, предприети през 2012 г. и 2015 г.

Наскоро приетите законодателни предложения в областта на отпадъците следва да решат някои проблеми при прилагането и да допринесат за изпълнението на ЦУР 12 относно устойчиво потребление и производство, но проблемите, свързани с управлението и правоприлагането, остава да бъдат преодолени на национално равнище. Заедно с Комисията ЕИСК създаде Европейска платформа на заинтересованите страни в кръговата икономика, която вече постигна значителни резултати, като улеснява събирането, обмена и разпространението на наличните знания и добри практики между различните заинтересовани страни. Тази платформа е ключов инструмент, който трябва да се използва в по-голяма степен за насърчаване на прилагането на законодателството на ЕС в тази област.

3.3.1.   Предотвратяване на създаването на отпадъци

| а) | Неотдавнашното преразглеждане на политиката относно отпадъците (22) е възможност да даде силна подкрепа за мерките за намаляване при източника (включително в контекста на нуждите и търсенето на суровини и вторични суровини), както и създаването на отпадъци в бъдеще, по-специално опасни за екосистемите и здравето на човека. Това означава, че трябва да поставим под въпрос потребностите и нещата, които произвеждаме, както и начина, по който ги проектираме, за да траят по-дълго, след което да ги трансформираме с възможно най-малка загуба на материал, тъй като това оказва въздействие върху цялата околната среда, енергийната независимост и икономическата устойчивост. |
| --- | --- |

а)

Неотдавнашното преразглеждане на политиката относно отпадъците (22) е възможност да даде силна подкрепа за мерките за намаляване при източника (включително в контекста на нуждите и търсенето на суровини и вторични суровини), както и създаването на отпадъци в бъдеще, по-специално опасни за екосистемите и здравето на човека. Това означава, че трябва да поставим под въпрос потребностите и нещата, които произвеждаме, както и начина, по който ги проектираме, за да траят по-дълго, след което да ги трансформираме с възможно най-малка загуба на материал, тъй като това оказва въздействие върху цялата околната среда, енергийната независимост и икономическата устойчивост.

| б) | За да може да се говори за „устойчиви материали“ вместо за „отпадъци“ и за кръгова икономика, трябва още на етапа на проектиране на продуктите да се отстранят компонентите, характеризиращи се с токсичност или опасност, които биха могли да усложнят бъдещия етап на рециклиране. |
| --- | --- |

б)

За да може да се говори за „устойчиви материали“ вместо за „отпадъци“ и за кръгова икономика, трябва още на етапа на проектиране на продуктите да се отстранят компонентите, характеризиращи се с токсичност или опасност, които биха могли да усложнят бъдещия етап на рециклиране.

| в) | Що се отнася до опаковките следва да се подходи трезво и би било полезно да се постигне максимален напредък, постъпателен и задължителен, за да се избегне всякакво нарушаване на конкуренцията по отношение на различните схеми за обратно изкупуване и повторна употреба, които съществуват и предстои да се развиват. |
| --- | --- |

в)

Що се отнася до опаковките следва да се подходи трезво и би било полезно да се постигне максимален напредък, постъпателен и задължителен, за да се избегне всякакво нарушаване на конкуренцията по отношение на различните схеми за обратно изкупуване и повторна употреба, които съществуват и предстои да се развиват.

| г) | Предотвратяването на отпадъците е свързано също така със способността на обществата ни да употребяват повторно и да ремонтират продуктите. За целта е необходимо амбициозно европейско законодателство, което да предвижда задължителни цели, вместо да се ограничава до доброволни мерки. |
| --- | --- |

г)

Предотвратяването на отпадъците е свързано също така със способността на обществата ни да употребяват повторно и да ремонтират продуктите. За целта е необходимо амбициозно европейско законодателство, което да предвижда задължителни цели, вместо да се ограничава до доброволни мерки.

| д) | За да се постигне отделяне на икономическото развитие от потреблението на природни ресурси и произтичащото от него въздействие върху околната среда, ЕС трябва да си постави по-амбициозни цели, за да повиши ефективността на използването на ресурсите в производствените ни системи. |
| --- | --- |

д)

За да се постигне отделяне на икономическото развитие от потреблението на природни ресурси и произтичащото от него въздействие върху околната среда, ЕС трябва да си постави по-амбициозни цели, за да повиши ефективността на използването на ресурсите в производствените ни системи.

3.3.2.   Управление на отпадъците

| а) | За да се спечели и запази доверието на обществеността, както на производителите, така и на потребителите, кръговата икономика трябва редовно да взема под внимание най-новите научни познания и да предприеме необходимите предпазни мерки срещу бъдещ скандал, по-специално свързан със здравето на хората, който би могъл да се отнася до концентрацията или разпространението на замърсители в рециклирани материали (например бром или нарушители на функциите на ендокринната система) или в околната среда (наноматериали или пластмасови микрочастици). |
| --- | --- |

а)

За да се спечели и запази доверието на обществеността, както на производителите, така и на потребителите, кръговата икономика трябва редовно да взема под внимание най-новите научни познания и да предприеме необходимите предпазни мерки срещу бъдещ скандал, по-специално свързан със здравето на хората, който би могъл да се отнася до концентрацията или разпространението на замърсители в рециклирани материали (например бром или нарушители на функциите на ендокринната система) или в околната среда (наноматериали или пластмасови микрочастици).

| б) | Подобен ход би бил още по-надежден и ефикасен, ако с цел да се повиши процентът на рециклиране на всички видове материали бъде въведена проследимост на компонентите им още от етапа на производството им и ако бъде гарантирана възможно най-голяма прозрачност до етапа на предлагането им на потребителите. |
| --- | --- |

б)

Подобен ход би бил още по-надежден и ефикасен, ако с цел да се повиши процентът на рециклиране на всички видове материали бъде въведена проследимост на компонентите им още от етапа на производството им и ако бъде гарантирана възможно най-голяма прозрачност до етапа на предлагането им на потребителите.

| в) | Така в рамките на Европейския съюз едно и също равнище на защита на здравето на човека и на околната среда трябва да се прилага спрямо рециклираните и спрямо първичните материали. При рециклируемите материали не бива да се допуска използването на опасни химикали в по-завишени концентрации. Следователно при ограничаването и определянето на пределни стойности за химикалите в рамките на Регламента REACH (23) Европейската агенция по химикалите следва да зададе същите пределни стойности и за рециклираните материали. Материалите, които не отговарят на тези пределни стойности, трябва да бъдат третирани така, че веществото да бъде оттеглено или да бъде направено негодно за повторна употреба или рециклиране. |
| --- | --- |

в)

Така в рамките на Европейския съюз едно и също равнище на защита на здравето на човека и на околната среда трябва да се прилага спрямо рециклираните и спрямо първичните материали. При рециклируемите материали не бива да се допуска използването на опасни химикали в по-завишени концентрации. Следователно при ограничаването и определянето на пределни стойности за химикалите в рамките на Регламента REACH (23) Европейската агенция по химикалите следва да зададе същите пределни стойности и за рециклираните материали. Материалите, които не отговарят на тези пределни стойности, трябва да бъдат третирани така, че веществото да бъде оттеглено или да бъде направено негодно за повторна употреба или рециклиране.

| г) | Освен екопроектирането, което следва да се прилага спрямо смартфоните и други електрически и електронни продукти, Съюзът следва също така да разработи и възприеме реална политика за управление на отпадъците си на своята територия, вместо да ги оставя да бъдат изнасяни в чужбина. |
| --- | --- |

г)

Освен екопроектирането, което следва да се прилага спрямо смартфоните и други електрически и електронни продукти, Съюзът следва също така да разработи и възприеме реална политика за управление на отпадъците си на своята територия, вместо да ги оставя да бъдат изнасяни в чужбина.

| д) | От анализа на жизнения цикъл е видно, че всички варианти, свързани с рециклиране, са по-добри от изгарянето (по-специално поради вложената енергия, например в пластмасите), освен за дървесината в някои специални случаи, както и за някои опасни отпадъчни продукти/материали. Изгарянето, подобно на заравянето, трябва да изчезне постепенно и в този смисъл трябва да се определят амбициозни цели. |
| --- | --- |

д)

От анализа на жизнения цикъл е видно, че всички варианти, свързани с рециклиране, са по-добри от изгарянето (по-специално поради вложената енергия, например в пластмасите), освен за дървесината в някои специални случаи, както и за някои опасни отпадъчни продукти/материали. Изгарянето, подобно на заравянето, трябва да изчезне постепенно и в този смисъл трябва да се определят амбициозни цели.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище относно „Преглед на изпълнението на политиките на ЕС в областта на околната среда“ (ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 114).

1

(2)  Вж. бележка под линия No 1.

2

(3)  Становище относно „Действия на ЕС за подобряване на спазването на законодателството и управлението в областта на околната среда“ (ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 83).

3

(4)  Вж. бележка под линия No 3.

4

(5)  COM(2018) 10 final.

5

(6)  Становища относно „Програма за чист въздух за Европа“ (ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 134) и относно „Премахване на азбеста в ЕС“ (ОВ C 251, 31.7.2015 г., стр. 13).

6

(7)  Становища относно „План за действие за природата, хората и икономиката“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 90); относно „Международно управление на океаните: програма за бъдещето на нашите океани“ (ОВ C 209, 30.6.2017 г., стр. 60) и относно „Качеството на водите, предназначени за консумация от човека“ (ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 107).

7

(8)  Становища относно ограничението за употребата на определени опасни вещества (ООВ) (ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 110); относно варианти за решаване на въпросите, свързани с взаимодействието на законодателството в областта на химикалите, продуктите и отпадъците (ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 56); относно „Европейска стратегия за пластмасите в кръговата икономика“ (включително третирането на отпадъци от кораби) (ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 61); относно „Ролята на производството на енергия от отпадъци за кръговата икономика“ (ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 102); относно Пакета за кръговата икономика (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 98).

8

(9)  Становище относно достъпа до правосъдие по въпросите на околната среда (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 65).

9

(10)  Вж. бележки под линия 1 и 3.

10

(11)  Становище относно „Нов търговски механизъм за потребителите“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 66).

11

(12)  Становища относно „Преход към по-устойчиво европейско бъдеще — стратегия за 2050 г.“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 44) и относно „Нови устойчиви модели на икономическа дейност“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 57).

12

(13)  Становище относно „Програмата до 2030 г. — ангажимент на Европейския съюз към устойчивото развитие в глобален мащаб“, прието на 20 октомври 2016 г. (ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 58) и становище относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на целите за устойчиво развитие (ЦУР)“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 27).

13

(14)  Становище относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“ (ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 27).

14

(15)  Становища относно „Парижкият протокол — план за справяне с глобалното изменение на климата в периода след 2020 г.“ (ОВ C 383, 17.11.2015 г., стр. 74) и относно „Климатична справедливост“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 22).

15

(16)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-3450_bg.htm.

16

(17)  Според Европейската агенция за околна среда.

17

(18)  Според СЗО.

18

(19)  Директива за НТЕ.

19

(20)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0048969711005730?via%3Dihub.

20

(21)  Рамкова директива за водите.

21

(22)  http://ec.europa.eu/environment/waste/target_review.htm.

22

(23)  Регламент REACH — Регламент (ЕО) No 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета (OB L 396, 30.12.2006 г., стр. 1, изменен в ОВ L 136, 29.5.2007 г., стp. 3).

23

---

III Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

539-а пленарна сесия на ЕИСК, 12.12.2018 г. – 13.12.2018 г.

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/41

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски сектор на търговията на дребно, пригоден за XXI век“

[COM(2018) 219 final]

(2019/C 110/07)

| Докладчик: | Ronny LANNOO |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Gerardo LARGHI |

Докладчик:

Ronny LANNOO

Съдокладчик:

Gerardo LARGHI

| Консултация | Европейска комисия, 18.6.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 21.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 171/3/2 |

Консултация

Европейска комисия, 18.6.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

21.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

171/3/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет приветства съобщението на Комисията за модернизиране на сектора на търговията на дребно. Комитетът отново подчертава икономическото и социалното значение на сектора на търговията на дребно за всички заинтересовани страни, както и за обществото като цяло (1). ЕИСК отбелязва, че вече е препоръчвал в предишни становища създаването на открита икономическа среда, която има за цел осигуряване на справедлива конкуренция, за да се създадат условия за положително съвместно съществуване и сътрудничество между големите, средните, малките и микротърговците на дребно. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Защитата и стимулирането на разнообразието в сектора на търговията на дребно са от огромно значение, за да се отговори на нуждите на потребителите и да се защити и стимулира европейската производствена система. Поради това ЕИСК счита, че трябва да се установи баланс между мерките, които благоприятстват големите търговци на дребно, много ясно определени в съобщението, и съответните мерки, които отговарят на нуждите на микропредприятията и малките предприятия. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК отбелязва, че предложението на Комисията се съсредоточава твърде много върху „цената“ като елемент от най-голям интерес за потребителите, което е в ущърб на други ключови аспекти като информацията, качеството и персонализирането на продукта, близостта, мобилността, кръговата икономика и устойчивостта, съотношението между качество и цена, както и обслужването преди или след покупката. Диверсификацията на продуктите би трябвало да бъде надлежно защитена от Комисията в интерес на всички страни. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът счита, че правото на установяване би трябвало да се разглежда в съответствие с принципа на субсидиарност, както и че най-добрият начин да се отговори на нуждите на всички засегнати заинтересовани страни е чрез постигане на съгласие на национално, регионално и местно равнище. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | По-специално ЕИСК счита, че някои пречки за свободата на установяване и някои ограничения на дейността, които се срещат понастоящем в някои държави членки, действат като пречка за установяването на нови предприятия, но и че пълната либерализация не осигурява необходимия баланс между големите, малките и семейните предприятия. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че националните разпоредби относно работното време на магазините и работното време на служителите са с ключово значение за осигуряване на еднакви условия на конкуренция между предприятия с различни размери и, преди всичко, за гарантиране на адекватна социална закрила както за заетите, така и за самостоятелно заетите лица, предвид промените в навиците на потребителите. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК отново заявява, че постигането на съгласие на национално или поднационално равнище е най-добрият начин да се определят работното време и работните дни, да се отговори на нуждите на потребителите да имат достъп до конкретни продукти и услуги и на желанието на някои предприятия да работят в неделя и на празници, като същевременно се гарантира и баланс между професионалния и семейния живот за предприемачите и работниците и се осигури време, отделено за обучение. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК също така отбелязва, в съответствие със социалния стълб, необходимостта да се гарантира справедливо възнаграждение и качество на работата за всички работници в сектора, независимо дали работят онлайн или офлайн. Комитетът обръща внимание по-специално на случая с трудовите договори на хиляди работещи за предприятия, действащи онлайн, които все още не са обхванати от колективно договаряне, както и на договорите при големите търговци на дребно, които са изготвени единствено с цел да обслужват все по-големия наплив от клиенти през почивните дни (което води до увеличаване на временните договори) или които не зачитат почивните дни или нощния труд като извънреден труд. Накрая, според ЕИСК създаването на ефективен механизъм за социален диалог, който да включва също и малките предприятия и микропредприятията, ще предостави по-добри възможности за развитие на предприятията, както и по-добра система от предпазни мерки за работниците. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Комитетът се съгласява с Комисията за необходимостта да се насърчават и подкрепят иновациите в сектора на търговията на дребно, обучението през целия живот за работодателите и работниците, както и промоциите на продукти в дългосрочен план. Комитетът обаче смята, че успоредно с предложението на Комисията би трябвало да има и пътна карта, която да придружава този процес в контекста на цифровия преход, с подходящо финансиране и конкретна насоченост към малките предприятия и микропредприятията, в сътрудничество с организациите, представляващи МСП. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК призовава органите на всички равнища да работят в тясно сътрудничество с всички заинтересовани страни с оглед изготвяне на конкретен план за действие относно бъдещето на търговията на дребно в Европа през XXI век (т.е. информация, обучение, финансиране и добри практики и др.) |
| --- | --- |

1.10.

2.   Основно съдържание на документа на Комисията

| 2.1. | Съобщението има за цел да допринесе за отключването на потенциала на сектора на търговията на дребно за икономиката на ЕС чрез определянето на най-добрите практики. Следователно институциите на ЕС и държавите членки трябва да положат усилия, за да подкрепят конкурентоспособността на сектора в момент на трансформация, дължаща се на бързият растеж на електронната търговия и промени в навиците на потребителите. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | За да може единният пазар да осигурява резултати, трябва да бъдат предприети подходящи действия на всички равнища. Производителността на сектора на търговията на дребно в ЕС изостава от тази на другите сектори. Това се дължи на натрупването на данъчни разпоредби на всички равнища и на забавяне на прехода към цифровия пазар. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Търговците на дребно са изправени пред редица ограничения, свързани с откриването на магазини и дейности. Много от тези ограничения са обосновани от легитимни причини, свързани с обществения ред. Те може да създадат пречки и за стартиращите предприятия и производителността. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Отварянето на нови търговски обекти е елемент от решаващо значение за жизнеспособността на сектора. Важно е да има възможност за осъществяване на стратегии по отношение на достъпа до пазара, които съчетават присъствие онлайн и офлайн. Опростените, прозрачни и ефикасни процедури за откриване на обекти предлагат възможности за подобряване на производителността в сектора на търговията на дребно. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Комисията препоръчва държавите членки да подложат на оценка и при необходимост да модернизират своите регулаторни рамки, като — когато това е целесъобразно — черпят вдъхновение от разработени в други държави членки добри практики. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ограниченията на дейността обикновено засягат най-вече традиционните търговци на дребно. Публичните органи би трябвало да оценят баланса, пропорционалността и ефикасността на тези ограничения, за да гарантират еднакви условия на конкуренция с електронната търговия. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Разходите за постигане на съответствие представляват между 0,4 и 6 % от годишния оборот на търговците на дребно. Това представлява особено голяма тежест за микропредприятията. Насърчаването на развитието в сектора на търговията на дребно, което в крайна сметка е от полза за потребителите, изисква широкообхватен подход: опростяване на регулаторните рамки, гарантиране, че те са пригодени за среда с множество канали, както и намаляване на прекалено тромавите и скъпи мерки и процедури, които се налагат на търговците на дребно, за да се гарантира спазването на тези правила. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства направения от Комисията опит да се модернизира секторът на търговията на дребно, за да се справи с новите предизвикателства, свързани с цифровизацията и електронната търговия. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В своите предходни становища, по-конкретно INT/682 относно „Европейския план за действие в областта на търговията“ (2), Комитетът вече препоръча създаване на открита икономическа среда, която има за цел да гарантира справедлива конкуренция между структури с еднакъв размер. По-конкретно, ЕС би трябвало да създаде условията за разнообразие, положително съвместно съществуване и сътрудничество между големите, средните, малките предприятия и микропредприятията за онлайн и офлайн търговия на дребно. Насърчаването на разнообразието в търговията на дребно в ЕС е много добър начин да се отговори на различните нужди на потребителите, но също и да се защити и насърчи европейската производствена система. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК отбелязва, че Комисията се съсредоточава твърде много върху „цената“ като най-интересния елемент за потребителите, докато главната цел би трябвало да бъде предоставянето на точна информация на потребителите (осведоменост на потребителите). При покупката на даден продукт потребителите би трябвало да се чувстват свободни да вземат предвид други елементи, като например неговото качеството, персонализиране, устойчивост, мобилност на потребителите, близост, съотношение между качество и цена, обслужване по време на или след покупката, въздействие върху кръговата икономика и екологични критерии. Диверсификацията на продуктите представлява добавена стойност за секторите на производство и търговия на дребно в ЕС и следва да бъде надлежно защитена от Комисията (3). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК намира подхода на Комисията за прекалено ориентиран в полза на големите търговци на дребно и смята за важно той да бъде балансиран с нуждите на малките предприятия и микропредприятията. Комитетът счита по-конкретно, че трябва да се гарантира съвместно съществуване на големите предприятия и малките и семейните предприятия. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК изразява съгласие, че някои ограничения на правото на установяване и някои оперативни ограничения, въведени в някои държави членки, могат да действат като пречка за създаването на нови предприятия и тяхното разрастване. ЕИСК обаче счита, че пълната либерализация на правото на установяване няма да бъде панацея. Освен това, в тази връзка би трябвало да се спазва принципът на субсидиарност и да се постигне съгласие на национално, регионално и местно равнище, за да се отговори подобаващо на местните нужди, както и на нуждите на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК не е съгласен с негативния прочит на Комисията на решението по делото Visser. За ЕИСК този случай потвърждава целта на законодателя по отношение на Директивата за услугите: тя кодифицира съдебната практика на Съда на Европейския съюз по отношение на свободата на установяване и забранява само прилагането на определени изисквания, например тестове за икономическа необходимост, като същевремнно признава, че „целта, свързана с опазването на градската среда, може да съставлява наложителна причина, свързана с обществения интерес, годна да оправдае териториално ограничение.“ Важно е тези нужди да се балансират в съответствие с принципите на пропорционалност и субсидиарност. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | В тази връзка в процеса на изграждането на единен европейски пазар може да се направи много за опростяване на процедурите за създаване на предприятие и тези процедури да се направят прозрачни и единни, като зачитат легитимните съществуващи ограничения в териториален мащаб, установени в съответствие с принципа на субсидиарност. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК счита за изключително важно да се запазят и защитават някои специфични икономически среди, по-специално когато те са свързани с опазване на национално историческо и художествено наследство, целите на социалната политика и целите на културната политика; един различен подход може да окаже отрицателно влияние върху местните общности и потребители (4). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Като цяло ЕИСК счита, че трансграничното разширяване, разрастването и електронната търговия би трябвало да се разглеждат като сериозна възможност и предприятията, заедно с техните организации да бъдат подкрепени в този процес, но това не може да бъде считано за задължение или за единствения начин, по който всички предприятия да могат да се разрастват, в съответствие с основния интерес на потребителите (разпространение и услуги по множество канали). Ето защо е изключително важно да се насърчават и подкрепят иновационни процеси, обучения и промоции на продукти в дългосрочен план, включително и да се подкрепят малките предприятия и микропредприятията и представляващите ги организации с подходящо финансиране. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Една ефективна политика за търговия на дребно трябва да установи равновесие между рентабилност и ефективност по отношение на местоположението. Съображенията в (средносрочен) дългосрочен план трябва да бъдат взети под внимание най-вече по отношение на традиционните обекти и тяхната връзка със съществуващите условия и възможни бъдещи промени (жилища, предлагани услуги и т.н., и следователно със съществуващите градски центрове и жилищни квартали). ЕИСК счита, че Комисията би трябвало да допълни своето предложение в сътрудничество със съответните национални и регионални организации, чрез въвеждане на структурни мерки с оглед да бъдат включени фактори на териториално развитие за местните общности и градските центрове (туристически зони, изготвяне на местни устройствени планове, нормативни уредби за строителство, условия и др.). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК счита, че националните разпоредби относно работното време на магазините и работното време на служителите, съобразени с новите технологични решения, играят много важна роля за осигуряване на еднакви условия на конкуренция между предприятия с различни размери и за гарантиране на адекватна социална закрила както за заетите, така и за самостоятелно заетите лица, а също и че те са преди всичко жизненоважен инструмент за социалната закрила на самостоятелно заетите и на наетите лица. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК отново заявява, че постигането на съгласие на национално и поднационално равнище със съответните организации е най-добрият начин за установяване на работното време и работните дни. Всъщност е изключително важно да се отговори на нуждите на потребителите да имат достъп до конкретни продукти и услуги, както и на желанието на някои предприятия да работят на празнични дни или вечер, както и да се защити нуждата от почивка на собствениците на микропредприятия и техните служители, като се осигурява баланс между професионалния и семейния живот и време, отделено за обучение. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК също така отбелязва, в съответствие със социалния стълб, необходимостта да се гарантира справедливо възнаграждение и качество на работата за всички работници в сектора, независимо дали работят онлайн или офлайн. Комитетът обръща внимание по-специално на случая с трудовите договори на хиляди работещи за предприятия, действащи онлайн, които все още не са обхванати от колективно договаряне, както и на договорите при големите търговци на дребно, които са изготвени единствено с цел да обслужват все по-голямия наплив на клиенти през почивните дни (което води до увеличаване на временните договори), или които не зачитат почивните дни или нощния труд като извънреден труд. Накрая, според ЕИСК създаването на ефективен механизъм за социален диалог, който да включва също и малките предприятия и микропредприятията, ще предостави по-добри възможности за развитие на предприятията, както и по-добра система от предпазни мерки за работниците. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК приветства препоръката, че публичните власти би трябвало да улесняват възприемането на цифрови технологии от страна на малките предприятия. Това обаче не може да бъде единствената възможност. Традиционните магазини остават много важен елемент не само на растеж в ЕС, но също и по отношение на социалното сближаване, по-конкретно в местните общности и за потребителите, които не принадлежат към цифровото поколение. Поради тази причина търговията онлайн и търговията офлайн би трябвало да съществуват съвместно. В тази връзка ЕИСК счита, че Комисията подценява трудностите, които срещат малките предприятия и микропредприятията, когато става въпрос за участие в електронната търговия и печалба от нея. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК изразява съгласие с Комисията относно необходимостта от качествено обучение за работодателите, които желаят да се занимават с електронна търговия. Все пак Комитетът счита, че положението е по-сложно и МСП, особено малките предприятия и микропредприятията, са изправени пред много предизвикателства, като например: а) промяна и приспособяване на тяхната вътрешна организация; б) владеене на чужди езици; в) получаване и тълкуване на правна и административна информация; г) създаване на ефикасна и конкурентна система за изпълнение; д) преодоляване на данъчния и социалния дъмпинг на равнището на ЕС (измами с ДДС, фалшифициране и др.). Поради тази причина, ЕИСК настоятелно приканва Комисията и държавите членки да подкрепят МСП и техните организации в прехода им към електронна търговия посредством широкообхватен подход, който да отчита всички условия, необходими за създаване на успешни онлайн предприятия. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | ЕИСК счита, че електронната търговия може да бъде важна възможност за много МСП. Освен това Комитетът отбелязва, че съвсем наскоро Комисията публикува първото предложение, насочено към регулиране на търговските взаимоотношения между платформите и предприятията от цифровия пазар. Тази мярка е съсредоточена върху прозрачността, но не разрешава проблема с някои чести злоупотреби, които затрудняват лоялната конкуренция (например клаузи за паритетна цена, данъчен дъмпинг, различия по отношение на данъчното облагане и др.) между търговските потребители и големите онлайн платформи (5). Поради тази причина Комитетът препоръчва Комисията да създаде еднакви условия на конкуренция по отношение на справедливата конкуренция на цифровия пазар. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Според ЕИСК има нужда от различни мерки, за да се осигурят необходимите условия за сектора на търговията на дребно, по-специално за МСП и за микропредприятията като най-големите нетни създатели на работни места, за справяне с несъответствието между уменията и изискванията на пазара на труда: по-добро определяне и предвиждане на потребностите от умения, в това число и насоки; подобряване на резултатите от образованието и обучението според потребностите на пазара на труда, в това число и насърчаване на професионалното образование и обучение (ПОО); подобряване на рамковите условия, за да отговорят по-добре на предлагането и търсенето; да се предостави по-добра подкрепа за нуждите от обучения на МСП и микропредприятията. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | ЕИСК приветства обърнатото от страна на Комисията внимание на разходите за привеждане в съответствие, най-вече за малките предприятия, както и факта, че тя подчертава липсата на осведоменост за специфичните характеристики на сектора. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК призовава Комисията да разгледа нарастващия проблем, свързан с опустяването на градските центрове и социалните и екологичните последствия от това. Колко са годни за живеене големите и малките градове зависи не на последно място от оцеляването на множество малки предприятия и микропредприятия (местни магазини), които отговарят на нуждите на много потребители, но са изложени на риск да бъдат „смачкани“ от нарастващата концентрация на големите дистрибуторски групи. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК изразява съжаление относно липсата на каквото и да е позоваване на един устойчив сектор на търговията на дребно и ролята, която малките търговци на дребно и микротърговците на дребно могат да играят в този процес. Има нужда обаче от по-благоприятна рамка, за да бъдат осведомени за връзката между устойчивите решения и конкурентоспособността и да им бъде предоставена пригодена специално за тях информация и техническа помощ, както и необходимите кредитни схеми за изпълнение на това, което може да се подобри. Предвид слабите позиции, които имат по отношение на повлияване на потребителите и производителите, на малките и микротърговците на дребно не би трябвало да се налагат решения. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | В съобщението не се обръща внимание на напрежението, което съществува в договорните отношения между предприятията, например небалансирани договори за франчайзинг, закъснения на плащанията и нелоялни търговски практики. По-специално, нарастващото съсредоточаване на мощта в ръцете на големите диструбуторски групи в Европа създава сериозни предизвикателства (6). За да се отговори на нарушаването на конкуренцията и да се запази конкурентоспособността, и двата споменати проблема би трябвало да бяха разгледани в съобщението. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК препоръчва на Комисията, както вече беше подчертано в становището относно „Предоставяне на нов търговски механизъм за потребителите“, да се определи и приложи ефективна система за уреждане на спорове, която да позволява справяне със ситуации, произтичащи от злоупотреба с икономическа мощ и практики, които нарушават конкуренцията. |
| --- | --- |

4.4.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Оборот през 2016 г.: 9 864 468,4 милиона евро; брой предприятия (през 2015 г.): 6 205 080; стойност на продукцията (през 2015 г.): 2 687 115 милиона евро През 2016 г. в този сектор са били заети 33 399 447 души, от които 27 892 082 са били наети лица.

1

(2)  ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 20.

2

(3)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 165.

3

(4)  Вж. бележка под линия 2.

4

(5)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 177.

5

(6)  Вж. бележка под линия 3.

6

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/46 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/46

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Доклад относно политиката в областта на конкуренцията за 2017 г.“

[COM(2018) 482 final]

(2019/C 110/08)

| Докладчик: | Baiba MILTOVIČA |
| --- | --- |

Докладчик:

Baiba MILTOVIČA

| Консултация | Европейска комисия, 5.9.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 21.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 188/1/9 |

Консултация

Европейска комисия, 5.9.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

21.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

188/1/9

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства стегнатия стил и насочеността на доклада за 2017 г., който е придружен от подробен работен документ на службите на Комисията. Наличието на ефективна и прилагана политика в областта на конкуренцията е основата на устойчива пазарна икономика. Тя може да гарантира справедливи условия на конкуренция за производителите на стоки и услуги, да създаде чувство на сигурност у потребителите, да стимулира конкуренцията и да осъществи основни социални цели, като свободата на избор за потребителя, както и политически цели, като благополучието на европейските граждани и насърчаването на интеграцията на европейския пазар. Политиката в областта на конкуренцията играе и важна роля в трети държави, насърчавайки положителна бизнес, екологична и социална динамика в международната търговия. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | В доклада за 2017 г. се поставя силен акцент върху спазването и прилагането, и се дават примери за действия, предприети от Комисията. Потребителите и малките и средните предприятия често са поставяни в неблагоприятно положение от големи дружества, които е възможно да злоупотребяват с господстващото си положение, и затова мерките за справяне с антиконкурентните практики се посрещат с особено задоволство. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Поради нарастването на антиконкурентната дейност на пазарите в ЕС се наблюдава стабилно развитие на националните органи за защита на конкуренцията (НОЗК) като важни правоприлагащи органи в областта на конкуренцията. Директивата относно Европейската мрежа по конкуренция (ECN+), предоставяща по-голяма ефективност на НОЗК в правоприлагането, укрепва капацитета на държавите членки в тази област. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Укрепването на независимостта на НОЗК и предоставянето на адекватни ресурси са от жизненоважно значение. За ефективна работа са необходими действителна независимост, опит и обучение и за да се постигне това Директивата ECN+ трябва да се следи отблизо. Употребата на превантивни действия би трябвало да се насърчава с цел избягване на антиконкурентните практики, а санкциите — да се увеличават, така че да бъдат ефективно възпиращо средство. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя Комисията по отношение на частното правоприлагане на правилата в областта на конкуренцията и е на мнение, че правните системи на всички държави членки следва да насърчават използването на колективни искове. Комисията би трябвало да продължи да следи ефективността на механизмите за получаване на колективно обезщетение при нарушения на правото в областта на конкуренцията в различните държави членки и да предприеме по-нататъшни действия, ако е необходимо. Във връзка с това предложението на Комисията за представителните искове, включено в предложението за „Нов търговски механизъм за потребителите“, е разочароващо. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Добре е да се обмисли в Регламента за групово освобождаване (1) да се включат допълнителни предложения относно франчайзинга с цел да се възстанови търговското и договорното равновесие между франчайзополучателите и франчайзодателите. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Случаите на значителни покрити търговски дейности, извършвани от местните власти, които могат да се възползват от публична субсидия, което позволява нелоялната конкуренция, би трябвало да бъдат проучени, за да се види дали е необходимо адаптиране на правилата за държавна помощ или на други инструменти. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | По отношение на Директивата относно лицата, подаващи сигнали за нередности, се препоръчва при нейното транспониране и прилагане националното законодателство да гарантира постоянен достъп на лицата, сигнализиращи за нередности, до представители на профсъюзите и пълна защита при всички обстоятелства. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | По отношение на прилагането на правото в областта на конкуренцията извършването от Комисията, в сътрудничество със Съвета на европейските енергийни регулатори (CEER) и Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия (ACER), на подробен анализ на практиките на енергийните регулаторни органи във всички държави членки може да установи действията, в състояние да премахнат ограничителните практики, които продължават да бъдат в ущърб на потребителите. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Нов преглед на функционирането на веригата за снабдяване с храни в бъдещите доклади за политиката в областта на конкуренцията би могъл да открие проблемите и да набележи мерки за преодоляване на непрекъснатото и неуместно упражняване на пазарно надмощие от страна на доминиращите търговци на дребно. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | В цифровата икономика има съществуващи, но и непрекъснато създаващи се нови антиконкурентни практики. Комитетът е обезпокоен от факта, че няма достатъчно подходящи ресурси за наблюдение на този бързо развиващ се и финансово жизнеспособен сектор, и призовава за създаването на специфични разпоредби в тази насока в многогодишната финансова рамка. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Съществуват редица фактори, които не попадат в непосредствения обсег на политиката в областта на конкуренцията, но въпреки това пораждат притеснения във връзка с изкривявания на пазара — големи различия в корпоративното данъчно облагане между държавите членки, трудови практики, които са широко познати като социален дъмпинг, появили се практики вследствие на „икономиката на работата по отделни заявки“ (gig economy) и проблеми, свързани с кръговата икономика и глобалната икономическа устойчивост. Комитетът настоятелно призовава Комисията да прилага в пълна степен своите правомощия и капацитет, за да се гарантира, че тези „сиви зони“, в които е налице антиконкурентно поведение, са наблюдавани, изкарвани на светло и коригирани, когато е възможно. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Конкурентното право е една от най-старите части на достиженията на правото на ЕС, но невинаги съответства на предизвикателствата на настоящия век. Един цялостен и систематичен преглед на законодателството на ЕС в областта на конкуренцията, който да отчете икономическите, екологичните и социалните цели, би оказал положителен ефект най-вече върху изкуственото разделяне на пазарната и социално-екологичната сфера. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Основно съдържание на доклада относно политиката в областта на конкуренцията за 2017 г.

| 2.1. | Политиката в областта на конкуренцията е крайъгълният камък на единния пазар, съществува от Римския договор насам и стои в основата на днешния Европейски съюз. Тя беше създадена в рамките, определени от разпоредби като членове 101 и 102 от ДФЕС, в които се изясняват нейното съдържание и обхват. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | През 2017 г. бяха извършени конкретни действия в полза на потребителите и европейската промишленост в ключови сфери: цифровата икономика, енергетиката, фармацевтичния и агрохимичния сектор, мрежовите индустрии и финансовите пазари. В настоящото резюме се изтъкват основните точки от доклада, който сам по себе си е обобщение на значителна по обем работа в множество икономически сектори. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Политиката трябва да се изразява в правила, а правилата трябва да се прилагат. Европейската комисия е член-основател на Международната мрежа по конкуренция и играе активна роля на всички международни форуми, посветени на конкуренцията, включително ОИСР, Конференцията на ООН за търговия и развитие (UNCTAD), СТО и Световната банка. Комисията работи по-специално в тясно сътрудничество с националните органи за защита на конкуренцията и е предложила нови правила под формата на директива (2), за да се даде възможност на органите за защита на конкуренцията на държавите членки да бъдат по-ефективни при прилагането на антитръстовите правила на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Важно е лицата, които имат информация за съществуването или функционирането на картел или други форми на нарушение на антитръстовото законодателство, да разполагат със средствата за разкриването на такива практики. Беше създаден и активно се използва нов инструмент за анонимно подаване на сигнали за нередности, който улеснява разкриването на подобни практики. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Изискванията относно уведомлението за по-малки и по-малко проблематични мерки за държавна помощ бяха опростени и бяха въведени освобождавания, а 24 държави членки се присъединиха към Модула за предоставяне на прозрачност (Transparency Award Module), който предоставя информация за държавните помощи. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Бяха взети мерки за стриктното прилагане на правилата за конкуренция в концентрирани пазари. Във фармацевтичния сектор беше извършено първото разследване на Комисията относно опасенията за прекомерно високи цени във фармацевтичната промишленост; бяха проверени няколко сливания в агрохимическия сектор, а сливане в циментовата промишленост, което би ограничило конкуренцията, беше забранено. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В енергийния сектор бяха предприети мащабни проверки във връзка с държавната помощ и механизмите за капацитет и разследването на бизнес практиките на Газпром в Централна и Източна Европа продължи с предварителна констатация, че антитръстовите правила на ЕС са били нарушени. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | В сферата на транспорта бяха разгледани придобивания в сектора на въздухоплаването и бяха установени антиконкурентни действия в железопътния транспорт в Литва, което доведе до глоби и корективни действия, а предоставянето на държавни помощи за сектора в Гърция и България беше подкрепено. Антитръстови действия бяха предприети срещу Scania по отношение на товарния автомобилен транспорт, а различни дружества от сектора на автомобилните части получиха тежки глоби. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Разширяването на обхвата на Общия регламент за групово освобождаване по отношение на пристанищата и летищата улесни предоставянето на държавни помощи. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Разследването на Комисията на предложеното сливане между Deutsche Börse и London Stock Exchange Group стигна до заключението, че то ще доведе до монопол, и в резултат на това беше забранено. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Следва да се отбележи, че политиката в областта на конкуренцията ще трябва да даде конструктивен и творчески отговор на предизвикателствата, породени от оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС. Както беше посочено от Европейския съвет, всяко бъдещо търговско споразумение би трябвало да гарантира равни условия, особено по отношение на конкуренцията и държавните помощи. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства доклада за 2017 г., който съдържа редица примери за акцента, който Комисията поставя върху насърчаването на благосъстоянието на потребителите и предотвратяването на вредите за тях. Ефектът от този подход е не само засилването на интеграцията на единния пазар, но също така и укрепването на икономическото развитие и свързаните с това цели на социалната политика. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | През миналата година в становищата на ЕИСК често е подчертавано значението на ефективната и прилагана политика в областта на конкуренцията. Показателите за благоденствието и благосъстоянието на потребителите наред с поддържането на ефективна конкурентна структура предоставят логичната основа за справяне с експлоатацията, изключващите практики и ограничителните споразумения. Чрез насърчаване на най-добрите икономически практики, силната политика в областта на конкуренцията насърчава укрепването на европейските предприятия на конкурентните световни пазари и популяризира онези социални цели, върху които тя се основава. |
| --- | --- |

3.2.

3.3.   Емисиите в автомобилната промишленост

| 3.3.1. | В становището на ЕИСК относно „Действия на ЕС за подобряване на спазването на законодателството и управлението в областта на околната среда“ (3) се отбелязва, че недостатъчното спазване на механизмите за осигуряване на прилагането на законодателството и управлението в областта на околната среда е, за съжаление, фактор, допринасящ за нелоялна конкуренция и икономически щети. Комитетът отбелязва, че спазването и придържането към принципите на правовата държава са от основно значение за силната политика в областта на конкуренцията. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | В този контекст Комитетът одобрява факта, че е поставено началото на официална процедура по разследване в резултат на предварително проучване на Комисията относно евентуален картел с участието на BMW, Daimler, Volkswagen, Audi и Porsche, при който дружествата са ограничили разработването на системи за селективна каталитична редукция и филтри за частици, което потенциално ограничава въвеждането на по-екологосъобразни технологии. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Механизми за получаване на колективно обезщетение

| 3.4.1. | Комитетът отбелязва крайния срок за транспониране на Директивата относно исковете за обезщетение за вреди (4), в която отчасти се разглежда въпросът за предоставяне на правен механизъм за колективни искове. Оттеглянето обаче на предложението за директива, подготвено от ГД „Конкуренция“ през 2009 г., както и предложението, което наскоро беше включено в пакета „Нов търговски механизъм за потребителите“, са знак за липса на политическа воля да се предприемат решителни стъпки към очертаването на наистина работеща рамка за представителните искове на европейско равнище. Поради това ЕИСК настоятелно призовава Комисията да продължи да следи ефективността на механизмите за колективни искове за обезщетение за нарушения на правото в областта на конкуренцията в различните държави членки и да предприеме по-нататъшни действия, ако е необходимо. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Франчайзинг в търговията на дребно

| 3.5.1. | ЕИСК отбелязва, че са налице нарастващи проблеми, свързани с договори за франчайзинг в търговията на дребно, които могат да се отразят сериозно на конкуренцията. Например, голям спор в Нидерландия между франчайзодателя HEMA и голям брой франчайзополучатели относно съществуващите договори и част от приходите от продажбите по интернет доведе до анулирането на договорите на франчайзополучателите. Комитетът призовава Комисията да анализира тази ситуация и да направи допълнителни предложения за франчайзинг, които биха могли да бъдат включени в Регламента за групово освобождаване, за да се възстанови търговското и договорното равновесие между франчайзодатели и франчайзополучатели. |
| --- | --- |

3.5.1.

3.6.   Субсидии на равнището на местните власти

| 3.6.1. | В много държави членки местните власти се насочват към развитие на търговски дейности, като използват държавни ресурси или съоръжения. Това може да доведе до нелоялна конкуренция, ако е налице елемент на субсидия. Така например, МСП, занимаващи се със заведения за хранене и туризъм, се сблъскват със субсидирани дейности в столовете на спортните клубове, центровете за отдих и т.н. Местните власти притежават или предоставят публични средства на такива клубове или сдружения, които често са освободени от плащане на ДДС и се възползват от социален принос, като например доброволчески труд. Тези покрити търговски дейности често са организирани (по отношение на оборот и печалби) като нормално търговско предприятие. Комитетът призовава Комисията да следи това явление и да провери дали на равнището на ЕС би могло да се извърши адаптиране на правилата за държавна помощ или да бъдат разработени други инструменти за регулиране на тези местни дейности, които в някои случаи са дори субсидирани със средства на ЕС! |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Информация за държавни помощи

| 3.7.1. | Наличието и използването на Модула за предоставяне на прозрачност (TAM) се оценява особено високо, тъй като дава възможност на заинтересованите страни (Комисията, конкурентите и широката общественост) да проверяват съответствието с правилата за държавна помощ. Към днешна дата са публикувани около 30 000 случая на отпуснати помощи. |
| --- | --- |

3.7.1.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Директива относно Европейската мрежа по конкуренция (ECN+)

| 4.1.1. | ЕИСК изразява задоволство от поставения в доклада акцент върху изпълнението и използва настоящата възможност да затвърди своето становище (5) относно Директивата ECN+ (6), която предоставя по-голяма ефективност на НОЗК в правоприлагането. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Комитетът вече изрази мнение, че един регламент би могъл да бъде по-ефективен законодателен инструмент в тази област, но признава необходимостта от пропорционалност. Освен това политиката в областта на конкуренцията трябва да гарантира равни възможности, а НОЗК да разполагат с необходимите законови средства и инструменти за борба с тайните картели. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Въпреки че Директивата ECN+ би трябвало да гарантира независимост, ресурси и ефективен набор от инструменти за осъществяване на правоприлагането, остават въпроси относно автономността и капацитета на НОЗК. Действителна независимост, опит и обучение са необходимо условие за ефективна работа. Употребата на превантивни действия би трябвало да се насърчава с цел избягване на антиконкурентните практики, а санкциите да се увеличават, така че да бъдат ефективно възпиращо средство. Освен това НОЗК би трябвало да имат правото да започнат съдебно производство от свое име. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Защита на лицата, подаващи сигнали за нередности

| 4.2.1. | Необходимо е да извърши допълнителна работа по отношение на информирането на обществеността относно правилата за конкуренция. Това ще подобри ефективността на наличните нови инструменти за докладване на нарушения, като инструмента, предназначен за лицата, сигнализиращи за нередности. Въпреки че ЕИСК се приканва да провери дали този инструмент се използва редовно, той изразява редица опасения относно предложението за директивата, която има за цел да засили защитата на лицата, сигнализиращи за нередности (7). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК привлича вниманието на Комисията към своето становище относно тази директива (8), в което препоръчва обхватът на директивата да не бъде ограничен до съответствието с правото на ЕС, а по-скоро разширен, така че да включи съответствието с националното законодателство. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Важно е също така да се спомене включването на правата на работниците, а представителите на профсъюзните организации и НПО да бъдат упоменати като примери за юридически лица. Лицата, сигнализиращи за нередности, би трябвало да имат достъп до представители на профсъюзите на всеки етап от процеса. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Цифровата икономика

| 4.3.1. | ЕИСК отбелязва, че новият Регламент за сътрудничество в областта на защитата на потребителите (9) беше приет в края на 2017 г. и би трябвало да гарантира по-добра координация между потребителските мрежи за налагане на мерки срещу трансграничните антиконкурентни практики. Например, в регламента се идентифицират практиките на блокиране на географски принцип в сектора на електронната търговия, която по самото си естество има трансграничен характер. Европейските потребителски центрове работят по този въпрос в продължение на много години, като събират трансгранични примери и практики. Заедно с Европейската мрежа по конкуренция и Мрежата за сътрудничество в областта на защитата на потребителите понастоящем са предвидени по-добре координирани действия по правоприлагане. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | В бързо развиващата се сфера на цифровата икономика продължават да се създават антиконкурентни практики от най-разнообразни видове. Така например, използването на сложни алгоритми може да променя цените въз основа на лични данни, събрани от различни онлайн източници, и да помага на дружествата да сключват онлайн тайни споразумения. Комисията трябва да разполага с адекватни бюджетни средства, за да следи тези практики и да им противодейства. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | ЕИСК счита, че по-доброто сътрудничество между НОЗК и организациите на потребителите ще бъде от полза и за двете страни, още повече че националните потребителски организации са в много добра позиция да уведомяват НОЗК за предполагаеми нарушения. Те могат да предоставят на властите ценни данни, извлечени от техните собствени процедури за разглеждане на жалби. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Енергийният съюз може да стимулира текущия процес на въвеждане на лоялна конкуренция в енергийния сектор в ЕС — все още област, в която съществува широка гама от цени за потребители и промишленост и пазарният избор може да бъде ограничен. ЕИСК счита, че изготвянето на подробен анализ на регулаторните практики, които значително се различават в отделните държави членки, ще послужи като основа за конструктивен диалог за премахване на несъответствията и че това би трябвало да се извършва съвместно от НОЗК, националните енергийни регулатори и Комисията. Това може да хвърли светлина върху липсата на избор и ограничителните практики, като например схемите за централизирано топлоснабдяване. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Неправилното упражняване на пазарна мощ в търговията на дребно с храни е непрекъснат проблем. Комисията поставя въпроса дали големите вериги за продажба на дребно са получили твърде силни преговорни позиции (в двустранните преговори с техните доставчици) и покупателна способност (на пазара като цяло) благодарение на двойната си роля на клиенти и конкуренти (чрез собствени търговски марки) на собствените си доставчици (10). Комитетът призовава за незабавни действия в съответствие с неотдавнашното си становище на тази тема (11) и отправя още веднъж препоръката си към Комисията да включи мониторинг на веригата за снабдяване с хранителни продукти в бъдещите доклади относно политиката в областта на конкуренцията |
| --- | --- |

4.6.

4.7.   Конкурентното право и интересът на широката общественост

| 4.7.1. | Изкривяванията на пазара могат да се дължат на редица фактори, които излизат извън строгите рамки на политиката в областта на конкуренцията. Сред тях са големите различия в корпоративното данъчно облагане между държавите членки, трудовите практики, които са широко познати като социален дъмпинг, появилите се практики вследствие на „икономиката на работата по отделни заявки“ (gig economy) и проблемите, свързани с кръговата икономика и глобалната икономическа устойчивост. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Конкурентното право, чиито корени лежат в икономическите перспективи от средата на 20-ти век, днес трябва да бъде на висотата на предизвикателствата на 21-ви век. За да се преодолее изкуственото разделяне на пазарната и социално-екологичната сфера, трябва да се постави началото на цялостен и систематичен преглед на законодателството на ЕС в областта на конкуренцията, който да отчете икономическите, екологичните и социалните цели. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | ЕИСК е на мнение, че поетите от ЕС ангажименти към целите за устойчиво развитие (ЦУР) и Парижкото споразумение относно изменението на климата, в допълнение към съществуващите ангажименти в Договорите, би трябвало да бъдат взети под внимание като цели от обществен интерес в областта на прилагането на конкурентното право, заедно с целите, които са в интерес на потребителите. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Въздействията на пазарната концентрация върху бъдещите поколения потребители и производители би трябвало да бъдат признати. Би трябвало да се направи оценка на различните модели за изчисление на дългосрочните неблагоприятни ефекти, както вече е направено при възлагането на обществени поръчки чрез оценката на разходите за целия жизнен цикъл. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.8. | В някои неотдавнашни свои становища ЕИСК (12) призова за засилване на мерките за справедливо данъчно облагане, предприети от Европейската комисия (във връзка с мултинационалните дружества и физическите лица), тъй като редица въпроси остават неразрешени. Сред тях са борбата с данъчните измами, данъчните убежища, агресивното данъчно планиране и нелоялната данъчна конкуренция между държавите членки. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | По-специално са налице продължаващи и значителни изкривявания на пазара, причинени от силно различаващите се в държавите членки национални режими за корпоративно данъчно облагане, което варира между 9 % и 35 %, а в някои държави даже се срещат и по-ниски ставки в категории като правата на интелектуална собственост. Поради факта, че данъчната политика попада в сферата на националната компетентност, политиката на ЕС в областта на конкуренцията винаги ще се бори за намаляване на причинените изкривявания. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | В Директивата срещу избягването на данъци (ATAD), която би трябвало да се прилага в националните правни системи от 1 януари 2019 г., са определени правила за борба срещу практиките за избягване на данъци, които пряко засягат функционирането на вътрешния пазар, и се съдържат елементи, които би трябвало да спомогнат за избягването на някои различаващи се национални подходи, като това трябва да се приветства. |
| --- | --- |

4.10.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Регламент (ЕС) No 330/2010 на Комисията (ОВ L 102, 23.4.2010 г., стр. 1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/ALL/?uri=CELEX%3A32010R0330

1

(2)  http://ec.europa.eu/competition/antitrust/proposed_directive_bg.pdf.

2

(3)  ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 83.

3

(4)  Директива 2014/104/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 ноември 2014 година относно някои правила за уреждане на искове за обезщетение за вреди по националното право за нарушения на разпоредбите на правото на държавите членки и на Европейския съюз в областта на конкуренцията (ОВ L 349, 5.12.2014 г., стр. 1).

4

(5)  ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 70.

5

(6)  Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за предоставяне на по-големи възможности на органите за защита на конкуренцията на държавите членки, за да бъдат по-ефективни в правоприлагането, и за гарантиране на правилното функциониране на вътрешния пазар, COM/2017/0142 final.

6

(7)  Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на лица, подаващи сигнали за нарушения на правото на Съюза [COM(2018) 218 final].

7

(8)  Становище на ЕИСК относно „Подобряване на защитата на лицата, сигнализиращи за нередности, на равнището на ЕС“. Докладчик: Franca Salis-Madinier (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 155).

8

„Подобряване на защитата на лицата, сигнализиращи за нередности, на равнището на ЕС“

(9)  Регламент (ЕС) No 2017/2394 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 345, 27.12.2017 г., стр. 1).

9

(10)  Работен документ на службите на Комисията, SWD (2018) 349 final.

10

(11)  ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 69.

11

(12)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1; ОВ C 197, 8.6.2018 г., стр. 29; ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 29.

12

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/52

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2015/1588 на Съвета от 13 юли 2015 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към определени категории хоризонтална държавна помощ“

[COM(2018) 398 final — 2018/0222 (NLE)]

(2019/C 110/09)

| Докладчик: | Jorge PEGADO LIZ |
| --- | --- |

Докладчик:

Jorge PEGADO LIZ

| Консултация | Европейска комисия, 12.7.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 21.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 205/3/4 |

Консултация

Европейска комисия, 12.7.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

21.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

205/3/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отбелязва със задоволство предложението за регламент за изменение на Регламент (ЕС) 2015/1588 от 13 юли 2015 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към определени категории хоризонтална държавна помощ (COM (2018) 398 final), чиято цел е да добави две нови категории в оправомощаващия регламент, което да даде възможност на Комисията да приема групови освобождавания, (Регламент (ЕС) 2015/1588 на Съвета (1) от 13 юли 2015 г.). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК смята, че това предложение е необходимо и целесъобразно в рамките на редица нови предложения, които се отнасят по-специално до следващата многогодишна финансова рамка, тъй като то е инструмент с основно значение за ефективното функциониране на голяма част от мерките, предвидени в тези нови инициативи. Предложението решително допринася за това, Комисията да играе важна роля в избора на проектите, ползващи финансова подкрепа, отговаряща на общите интереси на ЕС, и за това, публичната подкрепа да допълва частните инвестиции напълно прозрачно. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК дава своето съгласие и подкрепа за това ново предложение на Комисията. Комитетът смята също така за целесъобразно да насърчи съответните заинтересовани страни да следват насоките на Кодекса за добри практики. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Предложението на Комисията

| 2.1. | На 6 юни 2018 г. година Комисията представи предложението за регламент за изменение на Регламент (ЕС) 2015/1588 от 13 юли 2015 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към определени категории хоризонтална държавна помощ (2) в рамките на цяла поредица от нови предложения, които се отнасят именно до следващата многогодишна финансова рамка (МФР) (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Целта на това предложение е да се повиши взаимодействието между някои програми за финансиране на ЕС, по-специално в рамките на програмите COSME и „Хоризонт Европа“ или програмата за цифрова Европа, новия фонд InvestEU и насърчаването на европейското териториално сътрудничество и правилата в областта на държавната помощ. Предложението трябва да позволи да се направят целеви изменения на действащите правила в областта на държавната помощ, така че публичното финансиране от държавите членки — включително финансирането от европейските структурни и инвестиционни фондове, управлявани на национално равнище — и фондовете на ЕС, управлявани централно от Комисията, да могат да бъдат комбинирани възможно на-гладко, без да се нарушава конкуренцията на пазара на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Целта на настоящото предложение е да се добавят две нови категории в упълномощаващия регламент, което да даде възможност на Комисията да приема групови освобождавания (Регламент (ЕС) 2015/1588 от 13 юли 2015 г. година), като се основава на точни критерии за съвместимост, гарантиращи, че въздействието върху конкуренцията и търговията между държавите членки остава ограничено. Приемането на такива групови освобождавания ще позволи значително опростяване на административните процедури за държавите членки и Комисията въз основа на ясно определени предварителни условия за съвместимост. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Накратко, Комисията предлага да добави следващите две точки към буква а) от член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2015/1588:






  „xv) | финансиране, минаващо през или подпомагано от финансови инструменти или бюджетни гаранции, управлявани от ЕС централно, когато помощта е под формата на допълнително финансиране, предоставено чрез ресурси на държавата; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„xv)

финансиране, минаващо през или подпомагано от финансови инструменти или бюджетни гаранции, управлявани от ЕС централно, когато помощта е под формата на допълнително финансиране, предоставено чрез ресурси на държавата;

| xvi) | проекти, подпомагани по програми по линия на европейското териториално сътрудничество на ЕС.“ |
| --- | --- |

xvi)

проекти, подпомагани по програми по линия на европейското териториално сътрудничество на ЕС.“

3.   Общи бележки

| 3.1. | В свои становища, приети съвсем наскоро, ЕИСК подкрепи новите програмни инициативи на Комисията, а именно в становищата:






  а. | Програмата InvestEU (4); |
| --- | --- | --- |

3.1.

а.

Програмата InvestEU (4);

| б. | Програмата „Хоризонт Европа (5); |
| --- | --- |

б.

Програмата „Хоризонт Европа (5);

| в. | Изкуствен интелект за Европа (6); |
| --- | --- |

в.

Изкуствен интелект за Европа (6);

| г. | Научни изследвания и иновации — Обновена европейска програма (7); |
| --- | --- |

г.

Научни изследвания и иновации — Обновена европейска програма (7);

| д. | Европейски фонд за регионално развитие и Кохезионен фонд (8); |
| --- | --- |

д.

Европейски фонд за регионално развитие и Кохезионен фонд (8);

| е. | Регламент за европейското териториално сътрудничество 2021—2027 г. (9); |
| --- | --- |

е.

Регламент за европейското териториално сътрудничество 2021—2027 г. (9);

| ж. | Механизъм за свързване на Европа (10); |
| --- | --- |

ж.

Механизъм за свързване на Европа (10);

| з. | Изпълнение на проектите TEN-T (11); |
| --- | --- |

з.

Изпълнение на проектите TEN-T (11);

| и. | Свързана и автоматизирана мобилност (12); |
| --- | --- |

и.

Свързана и автоматизирана мобилност (12);

| й. | Програма „Цифрова Европа“ (13). |
| --- | --- |

й.

Програма „Цифрова Европа“ (13).

| 3.2. | Настоящото предложение на Комисията е необходимо за ефективното функциониране на голяма част от мерките, предвидени в тези нови инициативи, чийто списък е посочен само с информативна цел, тъй като обсъжданията между съзаконодателите са все още в ход, и решително допринася за това, Комисията да играе главна роля в подбора на проекти и схеми, ползващи финансова подкрепа, отговаряща на общите интереси на ЕС и за това, публичната подкрепа да допълва частните инвестиции напълно прозрачно. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Всъщност членове 107, 108 и 109 в дял „Общи правила относно конкуренцията“ са разпоредби, определящи основната правна рамка (ДФЕС) за всички правила в сферата на държавните помощи в ЕС. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | С оглед на прилагането му в Регламент (ЕС) 2015/1588 от 13 юли 2015 г. е предвидено прилагането на членове 107 и 108 от ДФЕС към определени категории хоризонтални държавни помощи, независимо дали последните са инвестиции, или държавни гаранции. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Този регламент трябва да бъде адаптиран, за да може целите, заложени в предложението на Комисията и които ЕИС подкрепя напълно, да могат да бъдат изпълнени. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК дава съгласието си и за промените в Регламент (ЕС) 2015/1588, така както са формулирани в предложението на Комисията, тъй като счита, че са от съществено значение за постигането на посочените цели. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Освен това ЕИСК изразява задоволство, че няколко дни след публикуването на настоящото предложение Комисията публикува „Кодекс на най-добри практики при провеждане на процедури за контрол на държавните помощи“ (14), с който се отменя кодексът, публикуван през 2009 г., и се включва съобщението относно опростената процедура (15). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК приветства тази инициатива, имаща за цел да се извлече най-голяма полза от модернизираните правила в областта на държавната помощ, като съдържащите се в настоящото предложение, да се предложат на държавите членки, бенефициерите на помощта и заинтересованите страни насоки за практическото функциониране на процедурите за държавна помощ и „да се направят тези процедури възможно най- прозрачни, прости, ясни, предвидими и спазващи сроковете“. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Този кодекс за добри практики от 2018 г. няма за цел да бъде изчерпателен и не създава никакви нови права. Той описва процедурата и дава насоки във връзка с нея. Съгласно текста този кодекс трябва да се тълкува във връзка с всички други текстове, приети преди това. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Основната му цел е да улесни сътрудничеството на заинтересованите страни с Комисията по време на проверките и да направи процедурата по-ясна за предприятията и държавите. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Той подобрява също така процедурата по разглеждане на жалбите в областта на държавната помощ, като задължава жалбоподателите да покажат засегнатия интерес веднага след внасянето на формуляра за подаване на жалба и като определя ориентировъчни срокове за разглеждане на жалбите. |
| --- | --- |

3.11.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ L 248, 24.9.2015 г., стр. 1.

1

(2)  COM(2018) 398 final.

2

(3)  COM(2018) 321 final от 2 април 2018 г.

3

(4)  ECO/474 (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 131).

4

(5)  INT/858 (ОВ C 621 15.2.2019 г., стр. 33).

5

(6)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 51.

6

(7)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 73.

7

(8)  ECO/462 (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 90).

8

(9)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 116.

9

(10)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 191.

10

(11)  TEN/669 (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 269).

11

(12)  TEN/673 (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 274).

12

(13)  TEN/677 (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 292).

13

(14)  Съобщение на Комисията COM(2018) 4412 final от 16.7.2018 г.

14

(15)  ОВ C 136, 16.6.2009, стp. 13.

15

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/55

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно действието на Европейския съюз след присъединяването му към Женевския акт на Лисабонската спогодба за наименованията за произход и географските указания“

[COM(2018) 365 final — 2018/0189 (COD)]

(2019/C 110/10)

| Докладчик: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Докладчик:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Консултация | Европейски парламент, 10.9.2018 г.
  Съвет, 17.10.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 21.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 208/1/3 |

Консултация

Европейски парламент, 10.9.2018 г.

Съвет, 17.10.2018 г.

Правно основание

Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

21.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

208/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | На все по-либерализирания и конкурентен световен пазар географските указания (ГУ) представляват уникален и ценен ресурс за производителите от Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Европейската комисия следва винаги да действа в интерес на защитата на моделите на производство и на системите за качество, признати на световно равнище заради тяхната устойчивост в полза на потребителите и производителите. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Следователно указанията имат тази особеност, че поставят акцент върху местното измерение на даден продукт, като по този начин се изтъкват културните аспекти и местните умения, територията и нейните агроекологични особености. Тези характеристики трябва да бъдат съхранявани. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | На световно равнище се наблюдава значителна тенденция за развитие на официалните обозначения за определяне на качеството и на произхода. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава този положителен аспект и приветства предложението на Европейската комисия, целящо предоставянето на международна закрила за регистрираните наименования за произход и географски указания в рамките на споразумението от Женева и на своята правна практика, и счита, че трябва да се направи опит да се създаде хармонизирана рамка за защита на знаците за качество на международно равнище. Въпреки това смята, че е от основно значение да се действа в посока на глобален подход, целящ защитата и популяризирането на системата от обозначения за качество като цяло. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Следва да се предложи система, която да гарантира равноправно третиране на всички европейски производители, които искат тяхното географско указание да бъде признато и на международно равнище. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че придобитите права чрез тези вече регистрирани и защитени на европейско равнище географски указания трябва да се запазят, за да се избегнат санкции и неравнопоставеност при третирането. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Предложението за регламент

| 2.1. | Целта на настоящото предложение на Комисията е да се осигури правната рамка за ефективно участие на ЕС в Лисабонския съюз относно наименованията за произход и географските указания на Световната организация за интелектуална собственост (СОИС), след като ЕС се присъедини към Женевския акт. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Женевският акт определя задължението за всяка от договарящите страни да предоставя закрила за регистрираните наименования за произход и географски указания на своята територия, в рамките на своята правна система и практика. По този начин регистрираните наименования за произход или географски указания се ползват от закрила от всяка договаряща страна, по-специално която не е отказала закрила. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | След като Европейският съюз стане договаряща страна по Женевския акт, Европейската комисия предлага да представи списък на географските указания на ЕС (който да бъде одобрен от държавите членки), с оглед на тяхната закрила съгласно Лисабонската система. След присъединяването на ЕС към Лисабонския съюз подаването на заявления за международна регистрация на допълнителни защитени и регистрирани в ЕС географски указания ще бъде възможно по инициатива на Комисията или по искане на държава членка или на заинтересована група от производители. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Следва да се въведат подходящи процедури, посредством които Комисията да извършва оценка на вписаните в международния регистър наименования за произход и географски указания от трети договарящи страни. Прилагането от ЕС на вписани в международния регистър наименования за произход и географски указания от трети договарящи страни трябва да е в съответствие с глава III от Женевския акт. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Този акт изисква по-специално всяка договаряща страна да осигури ефективни средства за правна защита, насочени към закрила на регистрираните наименования за произход и географски указания (вж. член 14 от Женевския акт на Лисабонската спогодба) (1). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Седем държави — членки на ЕС, са членове на Лисабонския съюз и като такива са приели закрилата на наименования на трети държави. С цел да им бъдат предоставени средствата за изпълнение на международните им задължения, поети преди присъединяването на ЕС към Лисабонския съюз, следва да се създаде преходен механизъм, който да действа само на национално равнище и да не засяга търговията в рамките на ЕС, нито международната търговия. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Таксите, които съгласно Женевския акт и Общия правилник трябва да се плащат за подаване на заявление за международна регистрация на наименование за произход или на географско указание, се поемат от държавата членка, от която е наименованието за произход или географското указание (вж. член 11 от Женевския акт на Лисабонската спогодба) (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕС е установил единни и изчерпателни системи за закрила на географските указания за селскостопански продукти. Чрез тези системи ползващите се от закрила наименования за обхванатите продукти са обект на широкообхватна закрила навсякъде в ЕС въз основа на единна процедура за подаване на заявления. Предложението е съгласувано с общата политика на ЕС за насърчаване и разширяване на закрилата на географските указания чрез двустранни, регионални и многостранни споразумения. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства предложението на Европейската комисия, целящо предоставянето на международна закрила за регистрираните наименования за произход и географски указания в рамките на Женевския акт и на своята правна практика. В контекста на непрестанно нарастващата глобализация, особено когато се отнася до търговията с хранителни продукти, е наложително да се направи опит за създаване на хармонизирана рамка за опазване на обозначенията за качество на международно равнище. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Европейската комисия следва винаги да действа в интерес на защитата на моделите на производство и на системите за контрол на качеството, които са признати на световно равнище заради тяхното благоприятно въздействие върху здравето на потребителите и върху икономическата и екологичната устойчивост. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | На все по-либерализирания световен пазар за производителите от Европейския съюз географските указания (ГУ) представляват уникален и ценен ресурс (5,7 % от продажбите на хранително-вкусовата промишленост, което през 2010 г. възлиза на над 54 млрд. евро) (3). Усилията за конкуриране в областта на качеството обаче са напразни, ако основният инструмент, който се използва от нашите качествени продукти, т.е. ГУ, не е достатъчно защитен на международните пазари. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК подчертава, че географските указания представляват отличителни знаци, които позволяват различаването на конкуриращите се продукти и предоставянето на информация за потребителя относно произхода на продукта. За разлика от търговските марки, географското указание има за цел да подчертае връзката между продукта и територията на неговия произход и следователно указанията имат тази особеност, че поставят акцент върху местното измерение на даден продукт, като по този начин се изтъкват културните аспекти и местните умения, територията и нейните агроекологични особености. Тези характеристики трябва да бъдат съхранявани. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Още през 2008 г. в своето становище относно „Географски указания и наименования за произход“ (4) ЕИСК подчерта, че в европейското гражданско общество се забелязва, че потребителите стават все по-чувствителни към характеристиките на хранителните продукти, като това се изразява в търсене на качествени храни. Това твърдение е все така актуално към днешна дата, тъй като европейският потребител все повече търси качествените продукти, с произход от определена територия, регион или държава и чието качество и репутация, наред с други характеристики, са основно свързани с този географски произход (5). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Според неотдавнашно становище на френския Икономически социален и екологичен съвет, озаглавено „Официални обозначения за качество и за произход на хранителните продукти“, на световно равнище се наблюдава значителна тенденция за развитието на официалните обозначения за определяне на качеството и на произхода. Географските указания се увеличават, тъй като отговарят на повишено търсене от потребителите и също така придават стойност на свързаните с дадена територия история, наследство и традиционни умения. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК би желал да припомни, че според ФАО (6) сме свидетели на много положително въздействие на географските указания върху цените, независимо от вида на продукта, региона на произход или продължителността на регистрацията. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Във всички сключени двустранни споразумения или тези, по които се преговаря понастоящем, аспектите, свързани със закрилата на географските указания заемат все по-централно място. ЕИСК подчертава този положителен аспект. Въпреки това смята, че е от основно значение да се действа в посока на глобален подход, целящ да защитава и насърчава системата от обозначения за качество като цяло. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | За тази цел ЕИСК счита, че е необходимо да се преразгледа предложението за изготвяне на положителен списък на равнището на ЕС, който не е в съответствие с изискването за глобална защита на системата за географски указания. Всъщност следва да се предложи система, която да гарантира равноправно третиране на всички европейски производители, които искат тяхното географско указание да бъде признато и на международно равнище. Това важи в още по-голяма степен доколкото избраните критерии не вземат предвид други основни социално-икономически критерии за развитието на икономиката на определени територии на Европейския съюз. Във връзка с географските указания често се развива местна икономика, която създава заетост, има много голямо отражение и в други сектори на икономиката като туризма и носи ползи за устройството на територията и земеползването. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК призовава Комисията да вземе предвид последствията от бъдещите взаимоотношения от нов тип между Европейския съюз и Обединеното кралство, както и влиянието, което определянето на положителен списък би могло да окаже върху настоящите преговори, които следва да се водят въз основа на защитата на цялата система за качество на Европейския съюз. След своето оттегляне от ЕС Обединеното кралство ще трябва да продължи да зачита географските указания, гарантирани от системата, от която се е ползвало досега. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК подчертава, че европейската хранително-вкусова промишленост е силно застрашена от фалшифицирането на продукти. Наскоро публикуван доклад (7) на Европейската комисия потвърждава, че най-често фалшифицираните продукти са хранителните. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК припомня, че към днешна дата седем държави — членки на ЕС, са членове на Лисабонската спогодба (България, Италия, Португалия, Словакия, Унгария, Франция и Чешката република) и че тази спогодба днес наброява над 1 000 регистрирани географски указания, за които международната закрила за защитените наименования за произход (ЗНП) и защитените географски указания (ЗГУ) се удостоверява посредством само една процедура по регистрация. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК счита, че правата, придобити чрез тези вече регистрирани и защитени на европейско равнище географски указания, трябва да се запазят, за да се избегнат санкции и неравнопоставеност при третирането. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | И накрая, ЕИСК привлича вниманието към проучването от 2012 г., единственото налично понастоящем, относно търговската стойност на ГУ в ЕС (8). Изглежда обаче, че размерът на премията за ГУ не се е променил съществено оттогава. |
| --- | --- |

3.14.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.wipo.int/edocs/pubdocs/fr/wipo_pub_239.pdf.

1

(2)  Пак там.

2

(3)  Вж. покана за участие в търг n AGRI-2011-EVAL-04.

3

(4)  ОВ C 204, 9.8.2008 г., стр. 57.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1540542863415&uri=CELEX:32012R1151.

5

(6)  Организация на ООН за прехрана и земеделие.

6

(7)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/report_on_eu_customs_enforcement_of_ipr_2017_en.pdf (засега наличен само на английски език).

7

(8)  https://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/value-gi_en (засега наличен само на английски език).

8

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/58

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1093/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган); Регламент (ЕС) No 1094/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване); Регламент (ЕС) No 1095/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари); Регламент (ЕС) 345/2013 относно европейските фондове за рисков капитал; Регламент (ЕС) 346/2013 относно европейски фондове за социално предприемачество; Регламент No 600/2014 относно пазарите на финансови инструменти; Регламент (ЕС) 2015/760 относно европейски фондове за дългосрочни инвестиции; Регламент (ЕС) 2016/1011 относно индекси, използвани като бенчмаркове за целите на финансови инструменти и финансови договори или за измерване на резултатите на инвестиционни фондове; Регламент (ЕС) 2017/1129 относно проспекта, който трябва да се публикува при публично предлагане или допускане на ценни книжа до търговия на регулиран пазар; и Директива (ЕС) 2015/849 за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма“

[COM(2018) 646 final — 2017/0230 (COD)]

(2019/C 110/11)

| Главен докладчик: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Главен докладчик:

Petr ZAHRADNÍK

| Сезиране | Европейски парламент, 4.10.2018 г.
  Съвет на Европейския съюз, 12.11.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Дата на приемането на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 121/0/4 |

Сезиране

Европейски парламент, 4.10.2018 г.

Съвет на Европейския съюз, 12.11.2018 г.

Правно основание

Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Дата на приемането на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

121/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Заключения и препоръки ЕИСК оценява гъвкавостта, с която Европейската комисия реагира на проблемите, възникнали в банковите и финансовите институции, и с която приема допълнителни мерки за борба с практиките на изпиране на пари и финансиране на тероризма. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Същевременно ЕИСК счита, че засилването на координацията между надзорните органи и повишаването на ефективността на взаимодействията помежду им следва да бъдат придружени от координация на дейностите с другите заинтересовани субекти с цел ефективно решаване на този много опасен проблем. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК предупреждава, че технологичните и комуникационните възможности позволяват не само създаването на иновативни финансови продукти, които са от полза за вложителите и инвеститорите, но и представляват голямо изкушение за престъпниците в областта на изпирането на пари и финансирането на тероризма. Поради това той призовава приетите решения да бъдат насочени към максимално премахване на бъдещите рискове. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава нарастващото значение на този проблем по отношение на трети държави, предвид усложняване на геополитическите и политическите рискове, както и рисковете, свързани със сигурността, и подчертава необходимостта ЕС да бъде максимално подготвен за отстраняване на практиките на изпиране на пари и финансиране на тероризма и за премахване на злоупотребите с пазара и финансовите институции на Съюза. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК признава и отбелязва факта, че мерките, представени в законодателното предложение, в областта на координацията, организацията и уменията, макар и важни, са частични и трябва да бъдат допълнени от други групи мерки за успешно разрешаване на проблема. В същото време Комитетът е съгласен с Европейската комисия, че в интерес на осъществимостта и устойчивостта на избрания подход, е по-разумно да се действа постепенно, за да се избегне възникването на сериозни смущения в стабилността и функционалния характер на действащата система. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК е убеден, че в контекста на новия баланс на правомощията на надзорните органи е желателно да се постигнат балансирани отношения между Европейския банков орган (ЕБО) с нови разширени правомощия и националните надзорни органи, така че всички заинтересовани субекти да оптимизират своя капацитет с цел разрешаване на проблема по желания начин. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава значението на вътрешната и външната комуникация относно изпирането на пари и финансирането на тероризма за постигане на целта на предложените мерки. Що се отнася до вътрешната комуникация, от решаващо значение е да се оптимизират и защитят информационните потоци между компетентните надзорни органи, а що се отнася до външната комуникация, предизвикателството се състои в информирането и повишаването на осведомеността на заинтересованата общественост като начин за предотвратяване на бедствия и подготовка за тях, в случай че бъдат извършени тези престъпления. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК си задава въпроса на какво основание банковият сектор е посочен като най-уязвим за злоупотреби с цел криминални действия каквито са изпирането на пари и финансирането на тероризма и в резултат на това Европейският банков орган (ЕБО), а не другите два надзорни органа на ЕС, получава укрепване на своята позиция и компетенции. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК би искал да бъдат уточнени в по-голяма степен рамките на новите отношения на координация и съвместни действия в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, установени между ЕБО и другите надзорни органи, независимо дали са от ЕС, от държавите членки или по-специално от трети държави. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Общ контекст на предложението и основни факти

| 2.1. | От 2011 г. в ЕС е в сила нова система за финансов надзор, която допринесе значително за стабилизиране на финансовия пазар и ограничаване на рисковете, свързани с него. Тя доведе до хармонизиране на правилата на финансовите пазари в ЕС и до сближаване на техните надзорни дейности. При все това подемът оттогава насам в областта на технологичните и финансовите иновации разшири допълнително спектъра на престъпните деяния, които злоупотребяват с финансовия сектор, за да подпомогнат престъпни действия и легализират печалбите от тях. Тези два вида действия, разбира се, са не само нежелателни и осъдителни от гледна точка на обществото, но в същото време нарушават функционалния и ефикасен характер на финансовите пазари, тъй като тяхната основна цел не е да се извлече максимална полза от обективните възможности за използване на всеки от активите и тяхната валоризация, а да се скрие, прикрие и избегне всякакво разкриване на действията; тези начини на действие показват, че финансовите ресурси не се разпределят задължително по възможно най-добрия начин. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Поради това с предложените мерки се цели не само да се предотвратят или ограничат възможностите, които допринасят за извършване на престъпни действия или за легализиране на печалбите от тях, но също така да се запази доброто здраве на финансовите институции, с които се злоупотребява чрез тези престъпни действия, и да се гарантира стабилността и сигурността за клиентите и инвеститорите. По този начин се ограничават политическите и репутационните рискове, които застрашават както отделните държави членки, така и Европейския съюз като цяло. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Тъй като понастоящем финансовите пазари са многонационални и взаимосвързани, както никога досега, е изключително важно за целите на настоящото предложение да се създаде система, която изпълнява мисиите си в трансграничен контекст, тъй като емпиричните анализи показват, че тези престъпни дейности все по-често се извършват на трансгранична основа, включвайки и субекти от трети държави. Колкото и да е добра организацията на мерките за борба с тези престъпни дейности, тя не е достатъчна, за да се гарантира в крайна сметка успехът на това усилие, ако съществува единствено на равнището на една-единствена държава членка. Ето защо ефективните съвместни действия на националните надзорни органи са много важни в областта на изпирането на пари, както и тези на националните органи за финансов надзор с органите на ЕС, занимаващи се със същите въпроси, както и освен това с надзорните органи в трети държави. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Предлаганата мярка, която е предмет на настоящото становище, има само частичен ефект в рамките на посочената цел. За да се гарантира успехът ѝ, е абсолютно необходимо да се координира с други елементи, които заедно формират систематичен и съгласуван подход, който ще възпрепятства в максимална степен авторите на престъпления. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | По същество целта на настоящото предложение е по-специално:






  — | оптимизирано използване на специализираните умения и ресурси чрез централизиране на задачите при Европейския банков орган (ЕБО) във връзка с предотвратяването на изпирането на пари и финансирането на тероризма в рамките на целия финансов пазар и борбата срещу тези дейния, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

оптимизирано използване на специализираните умения и ресурси чрез централизиране на задачите при Европейския банков орган (ЕБО) във връзка с предотвратяването на изпирането на пари и финансирането на тероризма в рамките на целия финансов пазар и борбата срещу тези дейния,

| — | изясняване на обхвата и същността на задачите, възложени на ЕБО във връзка с борбата с изпирането на пари, |
| --- | --- |

—

изясняване на обхвата и същността на задачите, възложени на ЕБО във връзка с борбата с изпирането на пари,

| — | засилване на инструментариума за изпълнение на задачите във връзка с борбата срещу изпирането на пари, |
| --- | --- |

—

засилване на инструментариума за изпълнение на задачите във връзка с борбата срещу изпирането на пари,

| — | засилване на координационната роля на ЕБО при свързаните с изпирането на пари въпроси в международен мащаб. |
| --- | --- |

—

засилване на координационната роля на ЕБО при свързаните с изпирането на пари въпроси в международен мащаб.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК счита, че борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма придобива все по-голямо значение не само поради динамиката на технологичните промени и финансовите иновации, но и поради многобройните случаи, разкрити неотдавна, в които банковата и финансовата система на редица държави — членки на ЕС, бяха обект на злоупотреби с цел извършване на престъпни дейности. В този контекст следва да се отбележи нарасналият геополитически риск, в т.ч. терористичните дейности. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК изразява загриженост относно задълбочаването на посочения проблем, поради факта, че такива престъпни действия и опитите за легализиране на печалбите от тях чрез финансовия сектор се осъществяват не само на трансгранична основа в рамките на ЕС, но и включват престъпни действия в трети държави. ЕИСК приветства факта, че с предложението Европейската комисия се ангажира активно с решаването на проблема. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В този контекст ЕИСК отбелязва, че макар преразглеждането на Европейската система за финансов надзор да е било поставено на дневен ред през 2017 г. (1) и Комитетът да е изготвил във връзка с това становище (2), прието на пленарната му сесия на 15 февруари 2018 г., нови информации и обстоятелства наложиха актуализиране на предложението чрез добавяне на допълнителни елементи, които да повишат ефикасността. Съдържанието на цитираното становище на ЕИСК обаче не е изгубило нито своята валидност, нито своята целесъобразност. В същото време ЕИСК оценява гъвкавата реакция на Европейската комисия в отговор на поредица от банкови скандали в много страни от ЕС, които потвърдиха, че тези, които извършват престъпни действия могат да използват както технологичните и комуникационните средства, така и действащото законодателство с престъпни цели, което, от своя страна, показа пропуски в механизма на ЕС в областта на изпирането на пари. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК отбелязва, че новите елементи в предложението по същество са от техническо и организационно естество, докато решението на настоящото положение трябва да бъде по-широко и по-всеобхватно. ЕИСК добавя, че настоящото предложение се отнася до ограничен диапазон въпроси, свързани с увеличаване на правомощията на ЕБО и на координация с националните надзорни органи в борбата с изпирането на пари, а в известна степен и в някои специални случаи — и с известен контрол върху тях. Освен това в предложението не се разглежда дейността на службите и отделите за финансов анализ. Предложението се отнася като цяло до координирането на дейностите и процедурите и в никакъв случай до конкретното съдържание на борбата с изпирането на пари. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК предупреждава и акцентира върху факта, че изпирането на пари прави възможно легализирането на печалбите от дейности, които са несъвместими със закона и са осъдителни, но в същото време води до нерационално разпределение на ресурсите, като се има предвид, че целта на тези операции е „да са неоткриваеми“ и „да легализират“ инвестираните ресурси или да ги прехвърлят на място, където ще бъдат извършени други престъпни дейности, а не задължително да генерират печалби. ЕИСК отбелязва и акцентира върху факта, че представеното актуализиране не включва и анализа на новите тенденции и обстоятелства, при които се извършва изпирането на пари днес. В контекста на премахването на тези нелоялни практики предложението е строго и целенасочено ориентирано към избрани области, в които преобладава засилването на ролята на ЕБО сред европейските надзорни органи в рамките на разрешаването на проблемите, свързани с изпирането на пари и финансирането на тероризма, както и засилената координация и комуникация на ЕБО с националните надзорни органи по дела за борба срещу изпирането на пари, повечето от които са част от органите за надзор на банковия и финансовия пазар. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита, че в този контекст е изключително важно компетенциите да се разпределят правилно между ЕБО и националните органи, като се зачита принципът на субсидиарност. Абсолютно необходимо, легитимно и оправдано е да засилят правомощията на ЕБО, когато става въпрос за трансгранични операции. От друга страна, ЕИСК би искал да добави, че за решаването на изцяло национални случаи, които ЕБО не е в състояние да разкрие напълно, е необходимо правомощията да останат в ръцете на националните орган. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Тъй като темата за изпирането на пари и финансирането на тероризма е от решаващо значение за създаването на здрава икономическа и финансова среда в целия ЕС, ЕИСК си задава въпроса дали не е целесъобразно да се създаде специална организация в рамките на изпълнителната власт на ЕС, например в новата генерална дирекция в тази област. Този въпрос придобива все по-голямо значение в контекста на създаването на новата Европейска комисия през есента на 2019 г. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК си задава също така въпроса на какво основание се предлага ЕБО да играе решаваща координационна роля в решаването на този проблем. Означава ли това, че Европейската комисия счита, че за изпирането на пари и финансирането на тероризма най-голяма свобода на действие съществува в ЕС в рамките на банковия сектор? |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК е съгласен, с оглед на контекста на разглежданото предложение, че е необходима ефективна комуникация относно начините за решаване на проблема. Тази комуникация следва да бъде насочена не само към ефикасно общуване между всички свързани надзорни органи (вътрешна комуникация), но и да гарантира адекватно ниво на информация в публичната сфера (клиентите на финансовия сектор и широката общественост). |
| --- | --- |

3.9.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК призовава предложението да определи много точно областите и отношенията, в които ЕБО има водеща роля по отношение на други надзорни органи на ЕС в борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, под формата на по-всеобхватен мандат за финансовия пазар като цяло. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В същия ред на мисли ЕИСК настоява за по-точно разяснение на условията, които позволяват на ЕБО да извършва мониторинг на процедурите на националните надзорни органи или да приема индивидуално решение за даден субект от финансовия сектор. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Същевременно ЕИСК проява силен интерес и към характера на съвместните действия с надзорните органи на трети държави. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК призовава също да се разясни начинът, по който ще се се извършва централизирането на цялата важна информация относно изпирането на пари и финансирането на тероризма, предоставена от националните органи, когато става въпрос за „поверителни“ или „много поверителни“ източници, и начинът, по който те ще бъдат защитени. |
| --- | --- |

4.4.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Първоначалното законодателно предложение COM (2017) 536 final, 20.9.2017 г. Целта на последното беше да се укрепи капацитетът на европейските надзорни органи, за да се гарантира сближаването и ефективността на финансовия надзор, без обаче да се обръща специално внимание на укрепването на мандата на органите в борбата срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма.

1

(2)  ОВ C 227, 28.6.2018 г, стр. 63.

2

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/62

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно европейската гранична и брегова охрана и за отмяна на Съвместно действие 98/700/ПВР на Съвета, Регламент (ЕС) No 1052/2013 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕС) 2016/1624 на Европейския парламент и на Съвета“

Принос на Европейската комисия за срещата на лидерите в Залцбург на 19 и 20 септември 2018 г.

[COM(2018) 631 final — 2018/0330 (COD)]

(2019/C 110/12)

| Главен докладчик: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Главен докладчик:

Antonello PEZZINI

| Сезиране | Комисия, 29.10.2018 г.
  Европейски парламент, 22.10.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от ДФЕС |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Дата на приемането на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 127/1/5 |

Сезиране

Комисия, 29.10.2018 г.

Европейски парламент, 22.10.2018 г.

Правно основание

Член 304 от ДФЕС

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Дата на приемането на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

127/1/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Комитетът е убеден, че в пространство на свободно движение външните граници стават общи граници, а тези, които влизат в която и да е част от територията на Съюза, влизат в общото пространство на свобода, сигурност и правосъдие на Европейския съюз, с всички права и задължения, произтичащи от това, за гражданите и за националните и европейските институции. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК настоятелно призовава за подобряване на управлението на миграцията, като чрез общи усилия с държавите членки се разгледат основните причини, които карат хората да търсят по-добър живот извън своята родина. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | При липсата на определена и споделена от всички държави членки рамка относно обща политика в областта на миграцията и помощите за развитие в страните на емиграция, ЕИСК препоръчва на Комисията да бъдат делегирани правомощия да приема актове за самостоятелно определяне. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК категорично подкрепя предложението към агенцията да се създаде собствено постоянно оперативно звено, съставено от 10 000 служители, която по този начин би могла да разполага, в сътрудничество с държавите членки, с необходимия капацитет за:






  — | защита на външните граници на ЕС, |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

защита на външните граници на ЕС,

| — | предотвратяване на незаконните движения, |
| --- | --- |

—

предотвратяване на незаконните движения,

| — | управление на законната миграция, |
| --- | --- |

—

управление на законната миграция,

| — | ефективно прилагане на връщане на незаконните мигранти. |
| --- | --- |

—

ефективно прилагане на връщане на незаконните мигранти.

| 1.5. | Комитетът препоръчва на европейско равнище да се определи и установи необходимото сътрудничество между Агенцията и националните администрации, които традиционно са натоварени с граничния контрол. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Според ЕИСК също толкова важно е, че едно ясно и споделено определение на задачите на Агенцията позволява да се избягват припокривания и конфликти на правомощия, и призовава да бъде създадена по ясен и прозрачен начин командната верига между служителите на Агенцията и националните служители. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК препоръчва в случаите, когато са налице специфични и прекомерни предизвикателства по външните граници Агенцията да може, по искане на съответната държава членка, да организира и координира бърза гранична намеса с изпращане, съгласувано и координирано със съответната държава, която трябва да запази контрола и отговорността за управлението, на екипи на Постоянния корпус, разполагащи със свое собствено съвременно оборудване. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК изразява съгласие с препоръките към служителите на Агенцията, както по отношение на „зачитането на човешкия живот“ и ограниченията върху използването на огнестрелни оръжия, така и по отношение на отказа или одобряването на визи на границата, като и в двата случая става въпрос за важни прерогативи на администрациите, отговарящи за обществения ред в държавите членки. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | Във връзка с това Комитетът препоръчва принципът на субсидиарност да може да бъде предявяван и в двата случая от страна на държавите членки и статутът на служителите на Агенцията да налага високо равнище на задължения, преди всичко за задълженията за поверителност. |
| --- | --- |

1.8.1.

| 1.9. | ЕИСК настоятелно препоръчва задълбочаване на механизмите за контрол, съдържащи се в Приложение V, глава 3 от предложението, в случай на нарушения от страна на служителите. Механизмите би трябвало да предвиждат прехвърляне към съдилищата на Съюза. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Като се има предвид ролята, която ще бъде предоставена на Агенцията, в случай на задържане на лица и евентуалното им връщане в държавите им на произход, Комитетът препоръчва на длъжностните лица да се осигурят модули за обучение, насочени към зачитането на основните права. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Комитетът счита, че е от съществено значение Агенцията да посвети значителна част от своя бюджет на модернизацията на своето оборудване. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Според ЕИСК многогодишният стратегически политически цикъл за интегрираното европейско управление на границите би трябвало да бъде определен от ЕП и Съвета след консултация с Комитета, а годишното планиране би трябвало да бъде делегирано на граничната и бреговата охрана със задължението за ежегодно докладване относно извършените дейности, изразходвания бюджет и изпълнените задачи. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | По отношение на международното сътрудничество Комитетът препоръчва тясна връзка между мерките, предвидени в предложението за регламент, и развитието на други съответни политики, по-специално на Споразумението от Котону. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Комитетът препоръчва да се укрепи Консултативният форум, който подпомага Агенцията с участието на съответните организации и призовава организираното гражданско общество също да вземе участие, чрез ЕИСК. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | В пространство на свободно движение външните граници стават общи граници: днес те са над 50 000 километра, в резултат на което проблем със сигурността в държава членка или на нейните външни граници потенциално може да засегне всички държави членки. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Ето защо взаимното доверие е в основата на общото пространство на свобода, сигурност и правосъдие, особено в контекста на новите предизвикателства, широко разпространените заплахи и непредсказуемите явления, които изискват: по-голямо сътрудничество; действия на квалифицирани ресурси; по-добра информираност; по същество, трябва да се търси конкретното осъществяване на солидарност, която обединява и укрепва общия набор от ценностите на всяка отделна държава. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.2. | В Договора от Лисабон регулацията на границите е предвидена в дял V, част трета от р ДФЕС, в главата относно политиките в областта на визите, убежището и имиграцията, с цел създаване на „интегрирана система за управление на външните граници“, както е предвидено в чл. 77, параграф 1, буква в) от ДФЕС и тази регулация цели създаването на „пространство на свобода, сигурност и правосъдие“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | От самия прочит на Договорите става ясно, че свободното движение на граждани в рамките на Съюза задължително трябва да съответства на обща политика за управление и контрол на лицата, идващи от трети държави. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Допълнително удължаването на срока на текущия и недостатъчен контрол по външните граници, или повторното въвеждане на нови, неефективни вътрешни проверки, налагат високи икономически разходи за ЕС като цяло, като нанасят сериозни вреди на единния пазар, който е едно от най-добрите постижения на европейската интеграция. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | Интегрираното управление на европейските граници, основаващо се на модела за контрол на достъпа на четири нива, включва:






  — | мерки в трети държави, като тези, предвидени в общата визова политика, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

мерки в трети държави, като тези, предвидени в общата визова политика,

| — | мерки със съседни трети държави, |
| --- | --- |

—

мерки със съседни трети държави,

| — | мерки за по-голям и по-добър контрол на външните граници, |
| --- | --- |

—

мерки за по-голям и по-добър контрол на външните граници,

| — | анализ на риска и мерки в Шенгенското пространство и връщане. |
| --- | --- |

—

анализ на риска и мерки в Шенгенското пространство и връщане.

| 2.5. | След първия опит за създаване на мрежа от национални експерти, под егидата на един-единствен орган, наречен SCIFA (1), през 2002—2003 г. беше създадена европейска агенция за координация на граничния контрол и Frontex (2). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Агенцията за координация беше заменена през 2016 г. (3), като се използва опитът на Европейската агенция за гранична и брегова охрана, за да се подобри контролът на външните граници на държавите членки и на Шенгенското пространство, с цел:






  — | изготвяне на оценка на уязвимостта на капацитета на държавите членки за граничен контрол на лицата, |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

изготвяне на оценка на уязвимостта на капацитета на държавите членки за граничен контрол на лицата,

| — | организиране на съвместни операции и операции за бърза гранична намеса с цел укрепване на капацитета на държавите членки за контрол на външните граници, както и справяне с предизвикателствата произтичащи от незаконната имиграция или организираната престъпност, |
| --- | --- |

—

организиране на съвместни операции и операции за бърза гранична намеса с цел укрепване на капацитета на държавите членки за контрол на външните граници, както и справяне с предизвикателствата произтичащи от незаконната имиграция или организираната престъпност,

| — | подпомагане на Комисията при координирането на екипите за съдействие, когато дадена държава членка е подложена на несъразмерно голям миграционен натиск на конкретни точки по външната си граница, |
| --- | --- |

—

подпомагане на Комисията при координирането на екипите за съдействие, когато дадена държава членка е подложена на несъразмерно голям миграционен натиск на конкретни точки по външната си граница,

| — | осигуряване на практически отговор в ситуации, изискващи спешни действия по външните граници, |
| --- | --- |

—

осигуряване на практически отговор в ситуации, изискващи спешни действия по външните граници,

| — | предоставяне на техническа и оперативна помощ в подкрепа на операции за търсене и спасяване на бедстващи в морето хора по време на операции за наблюдение на границите, |
| --- | --- |

—

предоставяне на техническа и оперативна помощ в подкрепа на операции за търсене и спасяване на бедстващи в морето хора по време на операции за наблюдение на границите,

| — | създаване на резерв за бързо реагиране с численост най-малко 1 500 гранични служители, |
| --- | --- |

—

създаване на резерв за бързо реагиране с численост най-малко 1 500 гранични служители,

| — | назначаване на служители за връзка на Агенцията в държавите членки, |
| --- | --- |

—

назначаване на служители за връзка на Агенцията в държавите членки,

| — | организиране, координиране и провеждане на операции по връщане и действия за намеса в областта на връщането, |
| --- | --- |

—

организиране, координиране и провеждане на операции по връщане и действия за намеса в областта на връщането,

| — | насърчаване на оперативното сътрудничество между държавите членки и трети държави в областта на управлението на границите. |
| --- | --- |

—

насърчаване на оперативното сътрудничество между държавите членки и трети държави в областта на управлението на границите.

| 2.7. | От създаването си през октомври 2016 г. Европейската агенция за гранична и брегова охрана се превърна в невралгичен център на ЕС за връщанията (4), способен ефективно да подпомогне държавите членки при връщането на лицата, които нямат право да пребивават в ЕС. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Европейският парламент се произнесе по този въпрос в различни резолюции и изрази „голяма загриженост относно прилагането на регламента за европейската гранична и брегова охрана (ЕС) 2016/1624“ и потвърди „необходимостта Европейската агенция за гранична и брегова охрана да провежда многофункционални операции, за да отговори на необходимостта от наличие на средства за търсене и спасяване в морето (5), както и с необходимостта да се въведе реална интегрирана стратегия за управление на границите. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Комитетът прие резолюция (6) в подкрепа на Шенгенското пространство, в която настоява Съветът и държавите членки да гарантират упражняването на свободата на движение и подчерта в становището си (7) необходимостта да върви ръка за ръка както с по-голяма прозрачност по отношение на управлението и работата на Frontex, така и със задължението на Агенцията да отчита по-добре своите дейности“. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕИСК също така силно изтъкна (8) необходимостта от подобряване на „сътрудничеството между Европейската агенция за гранична и брегова охрана и националните органи“, „координацията между различните агенции и институции, отговорни за граничния контрол, бреговата охрана, морската безопасност, морското спасяване, митниците и рибарството“ и подчерта, че „управлението на външните граници за да бъде допълнено с въвеждането на промени в общата система за предоставяне на убежище“. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | „Когато хората се намират в положение на опасност за живота или сигурността си по външните граници на Съюза, независимо дали са сухопътни или морски, първото задължение на граничните служители и другите органи, работещи на място, е да ги спасят и да им окажат подходяща помощ (9).“ |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | ЕИСК, както беше подчертано в Европейската програма за миграцията и в Глобалния пакт на ООН за безопасна, организирана и законна миграция (10), категорично подчертава необходимостта от подобряване на управлението на миграцията чрез разглеждане на „първопричините, които тласкат хората да търсят живот на друго място“. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Предложение на Комисията

| 3.1. | Предложението на ЕК има за цел да се реформира европейската гранична и брегова охрана, като се създадат нови възможности за Агенцията, по-специално чрез създаване на европейски постоянен корпус за гранична и брегова охрана и закупуване на собствено оборудване за Агенцията, също и с цел даване на адекватен отговор на други нови или потенциални задачи. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Въз основа на общите разходи за текущия и бъдещия мандат от 1,22 млрд. евро за периода 2019—2020 г. и 11,27 млрд. евро за периода 2021—2027 г. Комисията предлага създаването на постоянен корпус на европейската гранична и брегова охрана с изпълнителна власт и съставен от 10 000 оперативни служители на ЕГБО (11), до 2020 г., за да предостави на Агенцията собствен ефективен и гъвкав оперативен инструмент за адаптиране на ангажимента на Агенцията според оперативните нужди. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Създаването на Постоянен корпус би трябвало да намери своето място в добре функционираща европейска гранична и крайбрежна охрана, в която държавите членки, Съюзът и агенциите на ЕС (12), и по-специално европейската гранична и брегова охрана, би трябвало да бъдат добре координирани и да допринасят за постигането на общи и споделени политически цели. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Предложенията изключват от приложното им поле Кралство Дания, Ирландия и Обединеното кралство (освен евентуални възможности за сътрудничество, които предстои да бъдат определени), докато тяхното прилагане ще бъде спряно за Гибралтар. Те биха обхванали обаче и Исландия, Кралство Норвегия, Конфедерация Швейцария и Княжество Лихтенщайн, както и развитието на шенгенските правила. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Общи коментари

| 4.1. | Комитетът е убеден, че в пространство на свободно движение външните граници би трябвало да бъдат считани за общи граници, а тези, които влизат в която и да е част от територията на Съюза, влизат в общото пространство на свобода, сигурност и правосъдие, с всички права и задължения, произтичащи от това. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК счита, че прекалено много се закъсня с въвеждането на интегрирана система за управление на външните граници, съгласно член 77, параграф 2, буква г) от ДФЕС, която да е в съответствие със одобрено от всички държави членки. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Комитетът подкрепя целта, като предоставя на Агенцията собствено, солидно оперативно звено, да се позволи на ЕС да разполага с необходимия капацитет за защита на външните граници, предотвратяване на вторични движения и ефективно осъществяване на връщането на незаконните мигранти. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Комитетът беше първата институция, която предложи създаването на европейска гранична охрана (13) и напълно подкрепя тази цел, за да може външните граници да се превърнат в сигурни, с помощта на постоянен корпус и ефективно европейско интегрирано управление на външните граници. В дух на споделена отговорност, Агенцията би трябвало да играе роля в редовния мониторинг на управлението на външните граници не само чрез осведоменост за ситуацията и анализ на риска, но и чрез присъствието на експерти от нейния персонала в държавите членки. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК счита, че в случаите, когато са налице специфични и прекомерни предизвикателства по външните граници Агенцията би трябвало да може, по искане на държава членка, да организира и координира бърза гранична намеса с изпращане — съгласувано и координирано със съответната държава членка, която трябва да запази първична отговорност за управлението на собствените участъци от външната граница — на екипи на европейския постоянен корпус за гранична и брегова охрана. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Макар да е на мнение, че индивидуални действия на Агенцията, по решение на ЕК „за извънредни ситуации и в съответствие с принципа за прозрачна процедура, която позволява незабавно информиране на европейските законодатели“ (14), Комитетът, счита за преждевременно — при липсата на определена и споделена от всички държави членки рамка, относно политика на ЕС в областта на миграцията и помощите за развитие в страните на емиграция — постоянното делегиране на Комисията на правомощия за приемане на актове за самостоятелно определяне на политическите приоритети и стратегически насоки за интегрирано управление на границите. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | От друга страна, Комитетът е съгласен на Комисията да бъдат предоставени изпълнителни правомощия за наръчниците на EUROSUR и FADO, общите правила за управление на картините на състоянието и рисковете и финансова подкрепа за постоянния корпус. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК счита, че многогодишният стратегически политически цикъл за интегрирано европейско управление на границите би трябвало да бъде определен от Парламента и Съвета, след консултации с Комитета, а годишният бюджет да бъде делегиран на граничната и брегова охрана съгласно пътна карта, определена от Управителния съвет на Агенцията, при условие че се извършва ежегодно докладване относно извършените дейности, изразходвания бюджет и изпълнените задачи. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Комитетът счита за важно да се укрепи консултативният форум, който да подпомага изпълнителния директор и Съвета на директорите на Агенцията по въпроси, свързани с основните права и изпълнението на многогодишния стратегически политически цикъл, с участието на Европейската служба за подкрепа в областта на убежището (EASO), Агенцията на ЕС за основните права, Върховния комисар на ООН за бежанците и други заинтересовани организации и призовава организираното гражданско общество да се присъедини към дейностите на форума чрез ЕИСК. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Конкретни бележки

| 5.1. | ЕИСК настоятелно препоръчва задълбочаване на механизмите за контрол, съдържащи се в Приложение V както във връзка с използването на огнестрелни оръжия, така и по отношение на отказа или одобряването на визи на границата, като и в двата случая става въпрос за важни прерогативи на администрациите, отговарящи за обществения ред в държавите членки. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Подобно внимание следва да се обърне на приложение III и приложение V, за да се осигури съгласуваност между националните и европейските правила, за да се предотврати различното положение на лицата, които биха били оперирали на едно и също място, с еднаква компетентност и квалификация, но с различни правила за наемане. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Равнището на задълженията, предвидено в държавите членки, по-специално по отношение на поверителността, би трябвало да бъде изрично гарантирано. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК счита, че предвид съвместното присъствие на различни служители по границите — във връзка с митнически, фитосанитарни въпроси, сигурност, финанси, имиграция и връщане, културно посредничество, служители по въпросите на основните права, служители на EASO, служители на ETIAS, анализатори на EUROSUR, служители за връзка, както и национални гранични служители и персонал на Агенцията — от съществено значение е да се осигурят пакети на ЕС и пакети за учене през целия живот между институциите и агенциите (15). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Необходимо е също така да се гарантира, че не съществува дискриминация в третирането и условията на труд между органа на Агенцията и националните органи с равностойни обучение, умения и квалификации, като се изпълняват еднакви задължения. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | По отношение на международното сътрудничество Комитетът препоръчва тясна връзка между действията, предвидени в предложението за регламент, и други съответни политики, както и действията по икономическите и търговските споразумения и по-специално в рамките на диалога между ЕС и страните от АКТБ със Споразумението от Котону. |
| --- | --- |

5.5.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Стратегически комитет за имиграция, граници и убежище (SCIFA).

1

(2)  Създаден с Регламент (EО) No 2007/2004 на Съвета (ОВ L 349, 25.11.2004 г., стp. 1), изменен от регламенти (EО) No 863/2007 (ОВ L 199, 31.7.2007 г., стp. 30), (EС) No 1168/2011 (ОВ L 304, 22.11.2011 г., стp. 1) и (EС) No 1052/2013 (ОВ L 295, 6.11.2013 г., стp. 11) на Европейския парламент и на Съвета.

2

(3)  С Регламент (ЕС) 2016/1624 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 251, 16.9.2016 г., стp. 1), влязъл в сила на 6 октомври 2016 г.

3

(4)  Досега ЕС е сключил 17 споразумения за обратно приемане. Споразумението от Котону (рамката за отношенията на ЕС със 79 държави от АКТБ) включва и разпоредби относно връщането на незаконни мигранти в техните държави на произход.

4

ЕС е сключил 17 споразумения за обратно приемане

(5)  Регламент (ЕС) No 656/2014 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 189, 27.6.2014 г., стp. 93).

5

(6)  ОВ C 133, 14.4.2016 г., стр. 1.

6

(7)  ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 109.

7

(8)  Вж. бележка под линия 7.

8

(9)  Пак там.

9

(10)  Https://www.iom.int/global-compact-migration.

10

(11)  Европейска гранична и брегова охрана.

11

(12)  Вж., наред с другото, Европейската агенция за морска безопасност (EMSA), Европейската агенция за контрол на рибарството (EFCA) и Сателитният център на ЕС, Европол или Европейската агенция за оперативното управление на широкомащабни информационни системи в пространството на свобода, сигурност и правосъдие (EU LISA).

12

(13)  ОВ C 128, 18.5.2010 г., стр. 29, ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 109, Становище на ЕИСК относно „Фонд Убежище и миграция (ФУМ) и Фонд за интегрираното управление на границите“ (SOC/600, OJ C 62, 15.2.2019 г., стp. 184).

13

(14)  Вж. бележка под линия 7.

14

(15)  В член 69 се предвижда сътрудничество на агенцията ЕГБО с 12 други агенции и служби на Съюза.

15

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/67

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за предотвратяване на разпространението на терористично съдържание онлайн“

Принос на Европейската комисия за срещата на лидерите в Залцбург на 19—20 септември 2018 г.

[COM(2018) 640 final — 2018-0331 (COD)]

(2019/C 110/13)

| Докладчик: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Докладчик:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Консултация | Европейски съвет, 24.10.2018 г.
  Европейски парламент, 22.10.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Решение на Бюрото на Комитета | 11.12.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 126/0/3 |

Консултация

Европейски съвет, 24.10.2018 г.

Европейски парламент, 22.10.2018 г.

Правно основание

Член 114, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Решение на Бюрото на Комитета

11.12.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

126/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства инициативата, насочена към повишаване на сигурността на живеещите в ЕС. При все това в дебата по въпроса сигурност или свобода Комитетът винаги е изразявал позицията, че е необходима защита на свободите, в т.ч. свободата на изразяване на мнение, на достъп до информация и на разпространяване на информация, както и поверителността на съобщенията, както и достъп до ефективни правни средства за защита и право на справедлив и навременен съдебен процес. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Неотдавнашните терористични нападения на територията на ЕС показаха как терористите използват социалните мрежи за вербуване и набиране на поддръжници и за тяхната подготовка. Терористите използват средствата за криптирана комуникация с цел планиране и подпомагане на терористични дейности и глобалната мрежа за възхваляване на своите жестокости и за да подтикват други да последват примера им и да всяват страх сред широката общественост. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК призовава да се конкретизират в максимално възможна степен критериите за определяне на неясни юридически понятия, като „терористична информация“, „терористични актове“, „терористични групи“ или „възхвала на тероризма“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Терористичното съдържание, споделяно онлайн за такива цели, се разпространява чрез доставчици на хостинг услуги, които позволяват качването на съдържание на трети страни. Доказана е важната роля на терористичното съдържание онлайн за радикализирането и за вдъхновяването на нападения от т.нар. „вълци единаци“ при няколко неотдавнашни терористични нападения в Европа. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Предотвратяването на разпространението на такова съдържание с помощта на технологиите (автоматизирани параметри, алгоритми, търсачки и т.н.) също е от голяма полза, но намесата на човешкия фактор е изключително необходима като медиатор и посредник при адекватното оценяване на такова съдържание. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК заявява, че е необходимо да се води борба с разпространението на терористична информация и с вербуването и набирането на поддръжници по цифров път в социалните мрежи. В същия ред на мисли трябва да се води борба с цензурата или автоцензурата, наложена в интернет. Комитетът припомня, че по отношение на интернет е много важно да се гарантира на всички живеещи в ЕС ефективно право на информация и право на свобода на изразяване на мнение. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Защитата на интернет и борбата с радикалните групи следва да спомогнат за повишаване на доверието в интернет и по този начин да гарантират икономическото развитие на този сектор от икономиката. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК би искал да акцентира върху необходимостта от оценка на последиците от прилагането на настоящото предложение върху малките и средните предприятия, както и върху възможността за временно прилагане, която улеснява адаптирането им и не нарушава свободната конкуренция в полза на големите оператори. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Предложените в регламента мерки за защита на интернет и гарантиране на защитата на младите хора и населението следва да бъдат строго регламентирани от закона и да гарантират на всички правото на информация и на съдебна защита срещу административните решения. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подчертава необходимостта да се направи оценка и на доставчиците на интернет, а операторите на социални мрежи да предприемат проактивни мерки за насърчаване на разобличаването и преките действия срещу такова съдържание от страна на сдруженията, НПО и ползвателите: подобни контрареакции трябва да се изтъкват, за да имат превантивно действие. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Големият брой цифрови платформи на европейско равнище и разликата в големината на тези предприятия следва да се имат предвид, когато става въпрос за адаптирането на малките предприятия към разпоредбите, залегнали в предложението. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК настоява националните уредби относно използването или създаването на терористично съдържание да бъдат ясно припомнени на ползвателите. Комитетът призовава също така да може да се гарантира правото на подаване на жалба срещу административното решение посредством ясно обяснение на това право и на онлайн инструментите за неговото упражняване. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Контекст на предложението

| 2.1. | Повсеместността на интернет позволява на потребителите да се свързват помежду си, да работят, да общуват, да създават, да получават и да споделят информация и съдържание със стотици милиони хора по целия свят: затова Комисията предлага да се създадат механизми за предотвратяване на комуникацията и разпространението на терористично съдържание (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Важно е да се разграничават понятията, а думата „интернет“ е твърде обща. Интернет е едновременно и глобалната мрежа, и социалните мрежи, като например мрежата „Даркнет“. Той е и интернет на предметите, които представляват очевидни пробиви в сигурността в една електронна война. Например вербовчиците на Ислямска държава понастоящем комуникират по-лесно посредством конзоли за онлайн игри, отколкото през глобалната мрежа. Изразът „да подготвят и улесняват терористична дейност“ не се отнася до интернет, нито до социалните мрежи, а до мрежата „Даркнет“. Освен това големите предприятия в интернет, а именно GAFAM (Google, Apple, Facebook, Amazon, Microsoft), не осъществяват дейности в „Даркнет“, нито в криптирани мрежи. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Възможността обаче да се достигне до такава голяма аудитория при минимални разходи привлича също престъпници, които искат да използват интернет за незаконни цели. Неотдавнашните терористични нападения на територията на ЕС показаха как терористите използват интернет с цел да вербуват и набират поддръжници, да подготвят и улесняват терористична дейност, да възхваляват своите жестокости и да подтикват други да последват примера им, както и да всяват страх сред широката общественост. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Интернет форумът на ЕС наистина събра различни участници, но не всички заинтересовани доставчици на хостинг услуги участваха в този форум и освен това мащабът и темпът на напредъка сред доставчиците на хостинг услуги като цяло не са достатъчни, за да се намери адекватен отговор на проблема. Трябва да се положи специално усилие за подходящо обучение на модератори в рамките на социалните мрежи. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Терористичното съдържание, споделяно онлайн за такива цели, се разпространява чрез доставчици на хостинг услуги, които позволяват качването на съдържание на трети страни. Доказана е важната роля на това съдържание за радикализирането и за вдъхновяването на нападения от т.нар. „вълци единаци“ при няколко терористични нападения в Европа. Освен това най-силно влияние беше установено сред младите групи от населението. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Кратко изложение и общи бележки по предложението за регламент

| 3.1. | ЕИСК вече изложи своята позиция (2) във връзка с незаконното онлайн съдържание: тази нова инициатива на Комисията е насочена към терористично съдържание в интернет. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Персоналният обхват на предложението включва доставчиците на хостинг услуги, които предлагат услугите си в рамките на ЕС, независимо от мястото им на установяване или размера им. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК счита, че следва да бъдат обхванати доставчиците на информация и търсачките, както и сайтове или мрежи за хостинг. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Малките и средните предприятия в интернет нямат технически, човешки и финансов капацитет да противодействат ефикасно на терористичното съдържание. ЕИСК счита, че е необходимо да могат да се адаптират сроковете и процедурите за този вид предприятия. На малките и средните предприятия може да се даде срок за прилагането на регламента. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Трябва да се акцентира и върху превантивните и проактивните мерки, предприемани от НПО, синдикати и гражданското общество като цяло. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | За да се гарантира премахването на терористично съдържание, с Регламента се въвежда заповед за премахване, която може да бъде издадена като административно или съдебно решение от компетентен орган в държава членка. В тези случаи доставчикът на хостинг услуги е длъжен да премахне съдържанието или да блокира достъпа до него в рамките на един час. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Определението за „терористично съдържание“ може да е различно в различните държави и е важно да бъде уточнено, така че да се избегнат произволът и правната несигурност. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Срокът от един час е нереалистичен. Във Франция, например, предвиденият понастоящем срок между уведомяването и премахването на източника е 16 часа за педофилски сайтове и 21 часа за терористични сайтове, тъй като локализирането на сайтовете отнема много време. ЕИСК счита, че следва да се определи по-реалистичен и ефективен срок. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | В регламента се изисква, когато е целесъобразно, доставчиците на хостинг услуги да предприемат проактивни мерки, пропорционални на равнището на риска, и да премахват терористични материали от своите услуги, включително чрез внедряване на автоматизирани инструменти за откриване. Това е от съществено значение и Комитетът трябва да призове за насърчаването на технологичните иновации, позволяващи създаването на технологични инструменти, и да ги подкрепи. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Комисията предлага да се използват автоматизирани инструменти за откриване, наред с други средства, и призовава предприятията да полагат съществени усилия в подкрепа на научните изследвания с цел създаване на работещи технологични инструменти. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Като част от мерките за защита на нетерористично съдържание от погрешно премахване, в предложението се определят задължения за създаване на механизми за защита и подаване на жалби, за да се гарантира, че ползвателите могат да оспорят премахването на съдържанието им. Освен това с регламента се въвеждат задължения за прозрачност по отношение на мерките, предприети срещу терористично съдържание от доставчиците на хостинг услуги, като по този начин се гарантира, че те изпълняват задълженията си спрямо ползвателите, гражданите и публичните органи. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Трябва да се акцентира не само върху усилията по отношения на контрола и връзката, но и върху тези за човешкото и технологично посредничество. Въпросът с цензурата от страна на медиаторите може да породи сериозна загриженост по отношение на зачитането на правата на работниците, както и по отношение на прилагането на правилата в областта на правото на информация и зачитане на личния живот. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК счита, че доставчикът трябва да уведоми собственика на сайта или информацията, която възнамерява да цензурира. Трябва да се припомни, че лицата имат право да бъдат информирани за дадено административно решение. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | За да се гарантира това право, ЕИСК призовава доставчиците на достъп до интернет да посочат в политиката си за съдържанието правата и задълженията на клиентите, по-конкретно как създателите на информацията следва да бъдат информирани за решенията за премахване и за наличните правни способи за защита на клиентите. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Разяснение на разпоредбите от предложението

| 4.1. | Онлайн пропагандата на терористите се стреми да подстрекава хората да извършват терористични нападения, включително като ги снабдява с подробни указания относно начините за нанасяне на максимални вреди. Тези зверства обикновено са последвани от допълнителна пропаганда, чрез която терористите възхваляват своите актове и насърчават други да последват примера им. Настоящият регламент допринася за защитата на обществената сигурност чрез ограничаване на достъпността на терористично съдържание, което подбужда към нарушаването на основни права и го насърчава. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Що се отнася до определенията, в предложението се посочва, че за целите на настоящия регламент:
  „доставчик на хостинг услуги“ означава доставчик на услуги на информационното общество, които се състоят в съхраняването по искане на доставчика на съдържание на информация, предоставяна от самия него, и в предоставяне на съхраняваната информация на разположение на трети страни (3);
  „доставчик на съдържание“ означава ползвател, предоставил информация, която се съхранява или е била съхранявана по негово искане от доставчик на хостинг услуги (4);
  ЕИСК предлага да се добави нова точка със следното съдържание:






  — | „доставчици на информация“: търсачки, които позволяват идентификацията на съдържанието и достъпа до него. |
| --- | --- | --- |

4.2.

„доставчик на хостинг услуги“ означава доставчик на услуги на информационното общество, които се състоят в съхраняването по искане на доставчика на съдържание на информация, предоставяна от самия него, и в предоставяне на съхраняваната информация на разположение на трети страни (3);

„доставчик на съдържание“ означава ползвател, предоставил информация, която се съхранява или е била съхранявана по негово искане от доставчик на хостинг услуги (4);

ЕИСК предлага да се добави нова точка със следното съдържание:

—

„доставчици на информация“: търсачки, които позволяват идентификацията на съдържанието и достъпа до него.

| 4.3. | По отношение на определението за „терористично съдържание“ в предложението за регламент се посочва информация от един или няколко от следните видове:






  а) | информация, с която се подбужда или се пропагандира, включително чрез възхвала, извършването на терористични престъпления, като по този начин се създава опасност от извършването на такива деяния; |
| --- | --- | --- |

4.3.

а)

информация, с която се подбужда или се пропагандира, включително чрез възхвала, извършването на терористични престъпления, като по този начин се създава опасност от извършването на такива деяния;

| б) | информация, с която се насърчава съучастието в терористични престъпления; |
| --- | --- |

б)

информация, с която се насърчава съучастието в терористични престъпления;

| в) | информация, с която се популяризират дейностите на терористична група, по-специално като се насърчава участието или подкрепата за терористична група по смисъла на член 2, параграф 3 от Директива (ЕС) 2017/541; |
| --- | --- |

в)

информация, с която се популяризират дейностите на терористична група, по-специално като се насърчава участието или подкрепата за терористична група по смисъла на член 2, параграф 3 от Директива (ЕС) 2017/541;

| г) | информация, с която се дават указания относно методи или техники за извършване на терористични престъпления (5);
  ЕИСК предлага да се добави нова точка със следното съдържание:
  набиране и обучение на хора с цел извършване или подпомагане на терористични действия. |
| --- | --- |

г)

информация, с която се дават указания относно методи или техники за извършване на терористични престъпления (5);

ЕИСК предлага да се добави нова точка със следното съдържание:

набиране и обучение на хора с цел извършване или подпомагане на терористични действия.

| 4.4. | Определението на съдържанието, което ще бъде цензурирано, е много кратко, тъй като в редица текстове, снимки, видеоматериали и други съдържания и формати пропагандата не е насочена към подбуждането към конкретни действия, а към подпомагане или възвеличаване на екстремистка доктрина, водеща до насилие. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Регламентът допринася и за борбата с предприятията, които със своите дейности подхранват и възвеличават екстремистка доктрина, водеща до насилие. Регламентът следва да допринася и за борбата с дейностите по вербуване и набиране на хора в социалните мрежи. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | В член 1 се определя предметът, като се посочва, че с регламента се установяват правила за предотвратяване на злоупотребата с хостинг услуги за разпространение на терористично съдържание онлайн, включително по отношение на задълженията на доставчиците на хостинг услуги за полагане на дължимата грижа, както и на мерките, които държавите членки трябва да въведат. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Терминът „злоупотреба с хостинг услуги за разпространение на терористично съдържание онлайн“ следва да се замени, като се добави „разпространение на съдържание, съобщения или средства за пропаганда“ и да се включи и посочването на URL адреси и информация за достъп до терористично съдържание или съобщения, тъй като това ще обхване и търсачките. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | В член 5 се предвижда изискване към доставчиците на хостинг услуги да въведат мерки за експедитивна оценка на съдържанието, посочено чрез сигнал от компетентен орган в държава членка или орган на ЕС, без обаче да е наложено изискване за премахване на сигнализираното съдържание, нито да са определени конкретни срокове за предприемането на действие. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Според ЕИСК, ако се цели ефективност на действията, следва да започне работа в интерес на правната сигурност по изготвянето на изчерпателен списък от критерии за определяне на видовете терористично съдържание и съобщения или възхвала на тероризма, за да се избегнат произволни решения за премахване на съдържание и за да се защити правото а информация и свободата на изразяване на мнение. Регламентът следва да включва и необходимите критерии, които позволяват на европейско равнище да се определи както съдържанието, така и информацията за определени терористични групи, информацията, в която се възхвалява тероризмът или се оправдават извършени терористични актове, и информацията за техники или начини за производството на оръжия, с които може да се извърши нападение. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | В член 14 се предвижда създаването на звена за контакт както от доставчиците на хостинг услуги, така и от държавите членки, за да се улесни комуникацията между тях, по-специално във връзка със сигналите и заповедите за премахване. За да се гарантират правата на човека, които са изложени на риск, ЕИСК счита, че звената за контакт следва да включват съдии, които са специализирани в идентифицирането на проблеми от такъв характер и имат подготовка не само да разпознават държание, поведение или действия с терористичен характер, но и разполагат с технологични познания. Тези качества следва да се изискват както от доставчиците на хостинг услуги за данни, така и от лицата, определени от държавите членки с цел да се улесни комуникацията между тях, по-специално във връзка с изискванията и заповедите за премахване. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | В регламента следва да се уточни задължението на доставчиците на хостинг услуги да предоставят достъпна информация на всички за доброто функциониране на звената за контакт и да определят съдържанието и формата на комуникацията с членовете на тези звена. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | В член 16 се изисква от доставчиците на хостинг услуги, които не са установени в държава членка, но предлагат услуги в ЕС, да определят свой законен представител в ЕС: според ЕИСК е необходимо това изискване да се разшири и по отношение на доставчиците на интернет и интернет секторите, за да включва търсачките, социалните мрежи, интернет приложенията за телефони и игрите. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Доставчиците на хостинг услуги, осъществяващи дейност чрез интернет, играят съществена роля в цифровата икономика, като свързват бизнеса и гражданите и улесняват обществения дебат и разпространението и получаването на информация, мнения и идеи, допринасяйки в значителна степен за иновациите, икономическия растеж и създаването на работни места в ЕС. ЕИСК счита, че следва да се разшири и по отношение на доставчиците на интернет услуги, услугите за публикуване на съдържание, цифровите социални мрежи и предприятията, които предоставят цифрови телефонни услуги. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | В предложението за регламент се предвижда набор от мерки, които да бъдат въведени от държавите членки с цел идентифициране на терористично съдържание, гарантиране на бързото му премахване от доставчиците на хостинг услуги и улесняване на сътрудничеството с компетентните органи в други държави членки, доставчиците на хостинг услуги и когато е целесъобразно, съответните органи на ЕС, като всичко това според ЕИСК има за цел да се определят границите на съдържанието, свързано с тероризъм, да се създаде възможност за неговото бързо премахване от страна на доставчиците на хостинг услуги и да се ограничат пропагандните дейности и вербуването и набирането на терористи в интернет. |
| --- | --- |

4.14.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 640 final.

1

(2)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 19.

2

(3)  COM(2018) 640 final, член 2, точка 1.

3

(4)  COM(2018) 640 final, член 2, точка 2.

4

(5)  COM(2018) 640 final, член 2, точка 5.

5

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/72 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/72

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014 по отношение на процедура за проверка, свързана с нарушения на правилата за защита на личните данни в контекста на изборите за Европейски парламент“

[COM(2018) 636 final — 2018/0328 (COD)]

(2019/C 110/14)

| Главен докладчик: | Marina YANNAKOUDAKIS |
| --- | --- |

Главен докладчик:

Marina YANNAKOUDAKIS

| Сезиране | Европейски парламент, 1.10.2018 г.
  Съвет, 24.10.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Решение на Бюрото | 16.10.2018 г. |
| Дата на приемането на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 109/2/3 |

Сезиране

Европейски парламент, 1.10.2018 г.

Съвет, 24.10.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Решение на Бюрото

16.10.2018 г.

Дата на приемането на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

109/2/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя позицията на Европейската комисия относно необходимостта от настоящия регламент с оглед на неотдавнашните събития във връзка със случая Facebook/Cambridge Analytica относно предполагаемото незаконно обработване на лични данни. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отчита факт, че при днешното технологично развитие социалните медии и съхраняването на лични данни от дружества в целия ЕС са неизбежна реалност. Необходимостта от тези инструменти не се поставя под въпрос, доколкото живеем в глобален високотехнологичен свят. Предизвикателството е развитието в тази област да протича по начин, който защитава гражданите на ЕС, осигурява прозрачност и свободното упражняване на техните основни човешки права. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Използването на данни и социалните медии промениха из основи начина, по който политическите партии провеждат предизборни кампании, позволявайки им да се насочат конкретно към потенциални гласоподаватели. Това развитие доведе до по-силна офанзива в социалните медии като форма на въздействие върху намеренията за гласуване на хората. ЕИСК очаква Органът за европейските политически партии и европейските политически фондации (1) („Органът“) да разгледа областите, в които може да се извърши нарушение на защитата на данните, и да предложи начини за предотвратяването му, както и да въведе механизми за контрол и противотежест, за да се гарантират защитата на данните и използването им в рамките на ясно определени параметри. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подкрепя целите на предложението, като изразява съгласие, че демокрацията е една от основните ценности, на които се основава ЕС; и за да се гарантира функционирането на представителната демокрация на европейско равнище, Договорите определят, че гражданите на ЕС са пряко представени в Европейския парламент (ЕП). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Това представителство е под формата на избрани членове от политически партии или физически лица в държавите членки, които се кандидатират за избори. Изборната платформа се разви през последното десетилетие с по-голяма роля на социалните медии. Сега това развитие трябва да бъде разгледано от Европейската комисия (ЕК) и с увеличения брой служители Органът е един от начините да се гарантира, че личните данни са защитени и че с тях не се злоупотребява с цел постигане на политическа изгода. В този контекст приоритетът е да се гарантира, че изборите се провеждат при равни условия и че никоя група не може да се възползва от използването на данни. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | За да се гарантира обаче правилното функциониране на Органа, са необходими ясно определени параметри по отношение на неговите правомощия и компетентности. Понастоящем органите за защита на данните (ОЗД) на държавите членки имат за цел да гарантират, че няма злоупотреба с данни от страна на политическите партии. Условията за сътрудничество между Органа и националните ОЗД трябва да бъдат правилно определени. Освен това ОЗД в много държави членки разполагат с ограничени ресурси и Комисията следва да обмисли тяхното финансиране, за да им даде възможност да работят с Органа. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК привлече вниманието към възможните проблеми във връзка със злоупотребата с данни и разгледа различни области, пораждащи загриженост, в своето становище относно защитата на личните данни (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подкрепя увеличаването на броя на служителите на Органа с оглед на това, че така той ще бъде в по-добра позиция да работи с държавите членки посредством ОЗД, за да се гарантира, че нарушенията в областта на защитата на данните се разследват надлежно и когато се установяват, се налагат санкции. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК отчита факта, че процедурите за изборите за ЕП се управляват от държавите членки в рамката на ЕС. ЕИСК очаква също така нарушенията на правилата за защита на данните да бъдат представяни на вниманието на Органа от ОЗД или от отделни заинтересовани страни. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | Неотдавнашните събития показаха рисковете за гражданите от това да станат обект на масови онлайн кампании за дезинформация с цел дискредитиране и делегитимиране на избори. Също така се счита, че личните данни на хората са били неправомерно използвани, за да повлияят на демократичния дебат и свободните избори. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | През май 2018 г. влезе в сила Общият регламент относно защитата на данните (ОРЗД), с който се установяват строги правила относно обработката и защитата на личните данни. Той обхваща всички европейски и национални политически партии и други участници в изборния контекст, включително брокери на данни и платформи на социални медии. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Преди изборите за Европейски парламент през 2019 г. Европейската комисия предложи редица целенасочени промени в Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2014 г. относно статута и финансирането на европейските политически партии и на европейските политически фондации (3), които имат за цел да се гарантира, че изборите се провеждат при строги демократични правила и при пълно зачитане на европейските ценности на демокрацията, принципите на правовата държава и зачитането на основните права. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | По-специално предложените промени ще позволят налагането на санкции на европейските политически партии или фондации, които влияят или се опитват да повлияят на изборите, нарушавайки правилата за защита на данните. Санкциите ще възлизат в размер до 5 % от годишния бюджет на съответната европейска политическа партия или фондация. Те ще се налагат от Органа. Освен това уличените в нарушение няма да могат да кандидатстват за финансиране от общия бюджет на Европейския съюз в годината, в която е наложена санкцията. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В предложението се установява и процедура за проверка на това дали нарушение на защитата на данните, установено от национален надзорен орган по защита на данните, е използвано за оказване на влияние върху резултата от изборите за ЕП. В процедурата участва „комитет, съставен от независими изтъкнати личности“, действащ по искане на Органа. Комитетът, съставен от независими изтъкнати личности, се създава в съответствие с член 11 от регламента. Той се състои от шестима експерти, определени от ЕК, ЕП и Съвета, но не са наети от тях. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | За да се гарантира, че Органът разполага с достатъчно служители, така че да изпълнява задълженията си по независим и ефективен начин, също така се предлага да се добавят седем служители (към настоящия състав от трима, което включва и директора). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК подкрепя целите на предложението и изразява съгласие, че демокрацията е една от основните ценности, на които се основава ЕС. За да се гарантира функционирането на представителна демокрация на европейско равнище, в Договорите се определя, че гражданите на ЕС се представляват пряко в Европейския парламент. В тази му функция от жизненоважно значение е неговите граждани да могат да упражняват демократичното си право без ограничения или пречки. Всяка намеса в свободния избор по време на изборния процес е недемократична и неприемлива. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК отчита нарасналото използване на лични данни в предизборните кампании. В изборите в Обединеното кралство през 2017 г. повече от 40 % от средствата за реклама от страна на организаторите на кампании са били изразходвани за цифрови кампании. В този случай събирането на лични данни за целеви подход към определени групи е разбираемо. Не е приемливо обаче личните данни да се споделят без знанието на лицето и това е съществена злоупотреба с правата на човека. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Развитието на интернет, скоростта на предаваната информация и глобалните последици изискват засилен подход към сигурността на съхраняваните данни. В ОРЗД се определят стриктни правила за това. По-специално личните данни трябва да се обработват законосъобразно и добросъвестно. Понастоящем политическите партии могат законно да използват данни съгласно правилата на ОРЗД, в рамките на определени параметри. Провеждането на политическа агитация разчита във все по-голяма степен на социалните медии. Ако се опитаме напълно да спрем този процес, това няма непременно да бъде от полза за демократичния процес, тъй като ще ограничи възможностите на политическите партии да информират потенциалните гласоподаватели за своята политическа програма. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК признава суверенитета на държавите членки в изборния процес и Комисията трябва да работи, зачитайки този суверенитет. ЕС не може да въвежда законодателство за налагането на санкции на национални политически партии, тъй като това е от компетентността на държавите членки. Следователно ЕС може само да предложи мерки за налагане на санкции на политическите партии, представени на европейско равнище. За тази цел Комисията предлага да се измени регламентът, с който се уреждат техният статут и тяхното финансиране. Това ще укрепи правомощията на Органа при доказана злоупотреба. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Конкретни бележки и препоръки

| 4.1. | ЕИСК признава, че в момента Органът не разполага с достатъчно служители. Директорът и двамата му служители вече имат много висока работна натовареност и предстоящите избори за Европейски парламент ще окажат дори още по-голям натиск върху тях. Затова ЕИСК подкрепя предложението за назначаване на постоянни служители на Органа и предоставянето на директора на Органа на правомощия на орган по назначаването, тъй като е от съществено значение той да има достатъчно човешки ресурси, за да осъществява подходящо наблюдение на изборите. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Използването на данни и социалните медии промениха из основи начина, по който политическите партии провеждат предизборни кампании, позволявайки им да се насочат конкретно към потенциални гласоподаватели. Това развитие доведе до по-силна офанзива в социалните медии като форма на въздействие върху намеренията за гласуване на хората. ЕИСК очаква Органът да разгледа областите, в които могат да бъдат извършвани нарушения на защитата на данните, и да предложи начини за предотвратяването им, както и за въвеждане на механизми за контрол и противотежест, за да се гарантират защитата на данните и използването им в рамките на ясно определени параметри. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК смята, че трябва да се уточни по-добре какво представлява опит за оказване на влияние върху изборите чрез нарушаване на правилата за защита на данните. Би трябвало да се проучи създаването на работна група, състояща се от ОЗД на държавите членки и от Органа, с цел установяване на най-добри работни практики между Органа и ОЗД, тъй като защитата на данните няма граници в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Директорът на Органа се назначава по процедурата, посочена в член 6, параграф 3 от регламента. Той е независим и не се отчита пред институциите на ЕС. Директорът трябва да представя годишен доклад на Европейската комисия и на Европейския парламент и може би е разумно на ЕП да се даде правомощието да отправя въпроси по този доклад и да го гласува. Това би гарантирало известна отчетност на Органа и по-голяма по-прозрачност на този процес. |
| --- | --- |

4.4.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  www.appf.europa.eu

1

(2)  ОВ C 248, 25.8.2011 г., стр. 123.

2

(3)  ОВ L 317, 4.11.2014г, стр. 1 .

3

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/75

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски фонд за отбрана“

[COM(2018) 476 final]

(2019/C 110/15)

| Докладчик: | Aurel LAURENȚIU PLOSCEANU |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Eric BRUNE |

Докладчик:

Aurel LAURENȚIU PLOSCEANU

Съдокладчик:

Eric BRUNE

| Консултация | Европейски парламент, 2.7.2018 г.
  Съвет, 4.7.2018 г. |
| --- | --- |
| Решение на Бюрото на Комитета | 10.7.2018 г. |
| Правно основание | Член 173 (3) и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентен орган | Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) |
| Приемане от CCMI | 22.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 200/1/6 |

Консултация

Европейски парламент, 2.7.2018 г.

Съвет, 4.7.2018 г.

Решение на Бюрото на Комитета

10.7.2018 г.

Правно основание

Член 173 (3) и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентен орган

Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)

Приемане от CCMI

22.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

200/1/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че е наложително глобалната стратегия на ЕС и планът за изпълнение в областта на сигурността и отбраната да се изпълняват последователно и в съответствие с разпоредбите на Съвместната декларация на ЕС и НАТО от юли 2016 г., както и съгласно принципа на колективна сигурност на Организацията на обединените нации. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | От 2017 г. насам ЕИСК насърчава създаването на Европейски съюз за отбрана и подкрепя Европейския план за действие в областта на отбраната, включително създаването на общ Европейски фонд за отбрана. Считаме, че засилването на европейската отбрана няма за цел да отслаби, а по-скоро да укрепи НАТО и трансатлантическите отношения. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК решително подкрепя предложението за регламент за създаване на Европейски фонд за отбрана в рамките на МФР за периода 2021—2027 г., публикувано от Комисията на 13 юни 2018 г. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК призовава за значителен качествен напредък по отношение на европейското сътрудничество в областта на отбраната. Действително ограниченото сътрудничество между държавите членки в областта на отбраната води до дублирания и до отбранителна промишленост, която остава силно фрагментирана. Липсата на интеграция при търсенето на пазара не стимулира транснационалното сътрудничество между предприятията и по-нататъшната интеграция на сектора. Това води до неефективно разпределение на ресурсите, припокриване на промишлените отбранителни способности, технологични пропуски и липса на нови програми, най-вече за сътрудничество. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя целта за постигане на стратегическа автономност с разработването на ключови технологии в критични области и стратегически способности. Тази цел е тясно свързана с необходимостта от добре обоснована оценка и координация, за да се гарантира, че тези технологии могат да бъдат усвоени, запазени и произвеждани на европейско равнище, като се дава възможност на ЕС да взема решения и да действа автономно при необходимост. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че укрепването на промишлената и технологичната база на европейската отбрана е задължително условие за развиването на общи отбранителни способности. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава, че е необходимо Европейският съюз да работи за запазването, подновяването и развиването на висококвалифицирана работна ръка и да осигурява работници с такива умения. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК предлага Европейският съюз да активизира усилията си за хармонизиране на правилата за износ в рамките на Съюза. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подкрепя категорично отделянето на специално внимание на МСП и стартиращи предприятия, включително в областта на научноизследователската и развойната дейност за отбранителни цели. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК би привел доводи, че бюджетът на ЕС в подкрепа на отбранителните дейности не следва да заменя или замества националните разходи за отбрана, а по-скоро да насърчава и засилва по-голямото и по-доброто сътрудничество в областта на отбраната. В същия ред на мисли бюджетът на ЕС за научни изследвания в областта на отбраната не следва да се разпределя за сметка на разходите за граждански научни изследвания в други сектори. Дори и решенията относно инвестициите в отбраната и развойните програми в сектора да останат прерогатив на държавите членки, Европейският фонд за отбрана може да създаде европейска добавена стойност, като осигури стимули за съвместни научни изследвания и развитие на продукти и технологии в областта на отбраната. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК е твърдо убеден, че една по-хармонизирана и рационализирана европейска политика за отбрана може да доведе до повишаване на ефективността чрез увеличаване на пазарния дял на европейската отбранителна технологична и промишлена база и по-добро разпределение на продуктите между държавите, регионите и предприятията. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Европейският фонд за отбрана ще бъде от осезаема полза само ако подкрепя съществени дейности. Поради това работните програми на фонда би трябвало да бъдат създадени въз основа на надежден процес на планиране на отбраната в Европа, в който се определят основните приоритети относно отбранителните способности за Европа. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК подкрепя политика на сътрудничество, която ще насърчи участието на МСП, както и на държави, които не са подписали писмото за намерения, без обаче да се забравят уменията, които те могат да добавят към промишлената и технологична база на отбранителната промишленост. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК подкрепя предложението за ограничаване на ползата от европейските средства в случай на европейски дружества, контролирани от същия субект, и за изискване на гаранции, когато трета държава участва в разработки, подпомагани по линия на Европейския фонд за отбрана. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК подкрепя идеята европейските средства да се управляват от Европейската комисия, но счита, че Европейската агенция по отбрана може да се намеси успешно при определянето на нуждите от отбранително оборудване и на Организацията за сътрудничество в областта на въоръженията (OCCAR), като се възползва от невинаги положителния опит, и да участва при управлението на програмите, тъй като дублирането на уменията в тази област би било вредно за ефективността на системата. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК подкрепя идеята, че научноизследователската и развойната дейност трябва да се представят пред етична комисия. Етичните условия трябва да бъдат посочени ясно и оценени още в оценката на предложението, за да се гарантират правна сигурност и яснота. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ЕИСК изразява загриженост относно бъдещото сътрудничество с Обединеното кралство след Брекзит и призовава за засилена сигурност и отбрана с участието на Обединеното кралство в Европейския фонд за отбрана. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | ЕИСК счита, че нашият застаряващ континент се чувства застрашен, което показва тенденция на отправяне на остри критики и понякога смесване на проблеми като тероризма и миграционните движения и липсата на достатъчно солидарност както в рамките на държавите членки, така и между тях, с възраждане на режимите на национализъм и авторитаризъм в целия Европейския съюз, което поставя под натиск нашата демокрация. Независимо от това колко полезен може да е Европейският фонд за отбрана като инструмент на индустриалната политика, той няма да отстрани необходимостта от допълнителни размисли относно европейската политика за отбрана. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Представяне на предложението

| 2.1. | През последното десетилетие геополитическият контекст стана нестабилен: изправени сме пред сложна, изпълнена с предизвикателства среда, в която се появяват нови заплахи, като хибридните и кибернетичните атаки, и се завръщат други по-конвенционални проблеми. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В съвместната си декларация от 25 март 2017 г. в Рим лидерите на 27 държави членки заедно с Европейския съвет, Европейския парламент и Европейската комисия заявиха, че Съюзът ще засили своята обща сигурност и отбрана и ще насърчи развитието на една по-конкурентоспособна и интегрирана отбранителна промишленост. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Европейската отбрана е изправена пред съществени пазарни недостатъци, дължащи се в известна степен на неоползотворен потенциал за икономии от мащаба (фрагментарност на националните пазари с един-единствен купувач) и на дублиране на ресурси на европейско равнище. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Търсенето е почти изключително от държавите членки, но техните бюджети за отбрана, по-специално тези за научноизследователска и развойна дейност (НИРД), бяха подложени на значителни съкращения през последните 10 години. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | През 2015 г. едва 16 % от отбранителното оборудване са били доставени чрез европейски съвместни поръчки, което е доста под колективния целеви показател от 35 %, договорен чрез Европейската агенция по отбрана. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Секторът на отбраната е силно фрагментиран по протежение на националните граници, като е налице значително дублиране, водещо до неефективност, т.е. до неизползване на икономиите от мащаба и на изводите от минал опит. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Тази ситуация не е устойчива, а разработването на крупни отбранителни системи от следващо поколение във все по-голяма степен се превръща в задача, която е непосилна за отделните държави — членки на ЕС. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Липсата на сътрудничество между държавите членки допълнително отслабва способността на отбранителната промишленост на ЕС да поддържа промишлените и технологични способности, необходими за запазване на стратегическата автономност на Съюза и за посрещане на неговите настоящи и бъдещи нужди в сферата на сигурността. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | На 7 юни 2017 г. Комисията прие съобщение, с което даде началото на създаването на Европейския фонд за отбрана, който се състои от компонент за научни изследвания и компонент за способности, придружено от законодателно предложение за регламент за създаване на Европейската програма за промишлено развитие в областта на отбраната по компонента „Способности“. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Предложението за регламент за създаване на Европейски фонд за отбрана в рамките на МФР за периода 2021—2027 г. е публикувано от Комисията на 13 юни 2018 г. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Европейският фонд за отбрана е замислен като инструмент за насърчаване на конкурентоспособността и иновативността на технологичната и промишлената база на ЕС в сферата на отбраната и поради това допринася за стратегическата автономност на ЕС. Инструментът е замислен така, че да стартира програми за сътрудничество, които не биха били реализирани без финансовото участие на Съюза, както и осигуряването на необходимите стимули за засилване на сътрудничеството на всеки етап от индустриалния цикъл. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Особено много ще се насърчава значимото трансгранично участие на малки и средни предприятия в съвместни проекти. Това ще гарантира, че Европейският фонд за отбрана ще продължи да бъде отворен за бенефициери от всички държави членки, независимо от техния размер и местоположение. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | В предложението се предвижда дата на прилагане от 1 януари 2021 г., като същото се представя с оглед на съюз от 27 държави членки. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Въпреки че научните изследвания попадат в обхвата на Рамковата програма за научни изследвания и иновации („Хоризонт Европа“), в настоящото предложение са предвидени съответните специални разпоредби за научните изследвания в сферата на отбраната, като например цели, правила за участие и механизми за изпълнение. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | То се стреми да постигне синергии с други инициативи на ЕС в областта на гражданската НИРД, като сигурността и киберсигурността, граничния контрол, бреговата охрана, морския транспорт и космическото пространство. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Между фонда и проектите, изпълнявани в рамките на постоянното структурирано сътрудничество в отбраната (ПСС), ще се поддържат тесни връзки. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Фондът ще вземе предвид Плана на ЕС за развитие на способностите, в който са набелязани приоритетите в областта на отбранителните способности, както и координирания годишен преглед на отбраната на ЕС (CARD). |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | В този контекст могат да бъдат взети предвид и съответните дейности, извършвани от Организацията на Северноатлантическия договор (НАТО) и от други партньори, когато те са в полза на интересите на Съюза в областта на сигурността и отбраната. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Освен това фондът взема предвид дейностите в областта на отбраната, изпълнявани чрез Европейския механизъм за подкрепа на мира — извънбюджетен инструмент, който се предлага извън МФР. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | В настоящото предложение се предвижда възможността за смесване на подкрепата по фонда с финансиране, обезпечено от InvestEU. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Фондът следва да се използва за противодействие на пазарната неефективност или на неоптималните инвестиционни ситуации — пропорционално и без дублиране или изместване на частното финансиране и с постигане на ясна европейска добавена стойност. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Европейският съюз ще трябва да поеме по-голяма отговорност за защитата на своите интереси, ценности и европейския начин на живот, допълвайки дейността на Организацията на Северноатлантическия договор и сътрудничейки си с нея. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | За да бъде готов да се справи с утрешните предизвикателства и да защити гражданите си, Европейският съюз трябва да укрепи стратегическата си автономия. За това е необходимо да бъдат разработени ключови технологии в критични области и стратегически способности, които да му осигурят лидерска позиция в технологиите. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Решенията относно инвестициите в отбраната и развойните програми в сектора остават прерогатив и отговорност на държавите членки. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Предлаганият подход по отношение на политиката е пропорционален на мащаба и тежестта на установените проблеми. Инициативата е ограничена до онези цели, които държавите членки не могат да постигнат по задоволителен начин самостоятелно и по отношение на които може да се очаква, че Съюзът може да постигне по-добри резултати. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Подготвителното действие за научни изследвания в сферата на отбраната започна през април 2017 г. с общ бюджет от 90 млн. евро за три години. Първите конкретни резултати от него вече са налице с подписването на първите споразумения за отпускане на безвъзмездни средства през 2018 г., но нито един от проектите още не е завършен. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | По предлагания Регламент за Европейската програма за промишлено развитие в областта на отбраната за 2019—2020 г. на разположение ще бъде бюджет от 500 млн. евро, като тя следва да започне да функционира от 1 януари 2019 г. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | От 13 януари до 9 март 2018 г. беше проведена открита обществена консултация относно Европейския фонд за отбрана за всички заинтересовани страни. Бяха отправени някои критики от етична гледна точка, но пряко засегнатите заинтересовани страни подкрепят инициативата. Правилата относно правата върху интелектуалната собственост трябва да бъдат адаптирани към нуждите на сектора на отбраната. |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Предлаганите бюджетни средства за периода 2021—2027 г. са 13 млрд. евро (по текущи цени), от които 4,1 млрд. евро за „действия в областта на научните изследвания“ и 8,9 млрд. евро за „действия в областта на развойната дейност“. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Ако разходната ефективност бъде потвърдена от анализ на разходите и ползите, фондът може да бъде управляван от изпълнителна агенция на Комисията. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Предлага се схема за мониторинг, която да подпомага отчитането на качеството на изпълнението и оценката. Резултатите ще се постигат постепенно. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Предложението на Комисията за МФР за периода 2021—2027 г. поставя по-амбициозна цел за интегриране на действията по климата във всички програми на ЕС, с обща цел от 25 % от разходите на ЕС, допринасящи за целите, свързани с изменението на климата. Приносът на този Европейския фонд за отбрана за постигането на тази обща цел ще бъде проследяван чрез система на ЕС от екологични параметри с подходяща степен на подробност, включително чрез използването на по-точни методики, когато такива са на разположение. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Предвидената в настоящото предложение дата за прилагане е 1 януари 2021 г. |
| --- | --- |

2.33.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК припомня исканията, които вече са изложени в становища CCMI/149 (2017 г.), CCMI/116 (2013 г.) и CCMI/100 (2012 г.). Глобалната стратегия на ЕС и планът за изпълнение в областта на сигурността и отбраната също предлагат важни подходи за постигането на тази цел. ЕИСК счита, че е наложително тези инициативи да бъдат приложени последователно в съответствие с разпоредбите на Съвместната декларация на ЕС и НАТО от юли 2016 г., както и съгласно принципа на колективна сигурност на Организацията на обединените нации. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | С оглед на реалните геостратегически обстоятелства и промени в сферата на сигурността, Европа трябва да засили капацитета си в областта на сигурността и отбраната. От съществено значение е да има ясно разбиране за общите стратегически цели на Съюза: това все още липсва и трябва спешно да бъде развито. То е предпоставка за определяне на необходимите отбранителни способности, които трябва да бъдат подкрепени от устойчива европейска отбранителна технологична и промишлена база. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Оттеглянето на САЩ от ядреното споразумение, подписано с Иран през 2015 г., кризата в Украйна, тревожните демонстрации на Русия на границите на балтийските държави и източната граница на ЕС, възпламеняването на конфликта в дъгата Либия — Ирак — Сирия, непрекъснатата нестабилност в Сахел, потенциалната политическа и военна конфронтация между оста САЩ — Израел — Саудитска Арабия и Иран — Сирия — Русия на фона на киберзаплахите, нарастването на авторитаризма в Европа и по-голямата непредсказуемост на дипломацията на САЩ: стратегическата балансираща роля на ЕС рядко е била толкова сложна и тревожна. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Въпросите, свързани със сигурността в рамките на ЕС и извън него, са сред преобладаващите притеснения както за гражданите, така и за държавните ръководители. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕС трябва да се справи с поне четири предизвикателства с възможно най-голям консенсус: автономност при вземането на решения, предвиждане на кризи, политическо влияние и съгласуваност между нашите интереси и нашите демократични принципи. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | През 2017 г. ЕИСК призова за създаването на Европейски съюз за отбрана и подкрепи Европейския план за действие в областта на отбраната, включително създаването на общ Европейски фонд за отбрана. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК призова за значителен качествен напредък по отношение на европейското сътрудничество в областта на отбраната. Действително ограниченото сътрудничество между държавите членки в областта на отбраната води до дублирания и до отбранителна промишленост, която остава силно фрагментирана. Липсата на интеграция при търсенето на пазара не стимулира транснационалното сътрудничество между предприятията и по-нататъшната интеграция на сектора. Това води до неефективно разпределение на ресурсите, припокриване на промишлените отбранителни способности, технологични пропуски и липса на нови програми, най-вече за сътрудничество. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК подкрепя целта за постигане на стратегическа автономност по отношение на определените като критични способности и технологични области. Тази цел е тясно свързана с необходимостта от добре обоснована оценка и координация, за да се гарантира, че тези технологии могат да бъдат усвоени, запазени и произвеждани на европейско равнище, като се дава възможност на ЕС да взема решения и да действа автономно при необходимост. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК одобрява избора за подкрепа на сектора на отбраната като движена от търсенето индустриална политика. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК изразява съгласие, че по-голямата ефикасност в националните бюджети следва да даде възможност за покриване на всички европейски нужди от отбранително оборудване. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК изразява съгласие, че съгласуваността между програмите на европейско равнище следва да даде възможност за увеличаване на мащаба на европейския пазар, който се обслужва от европейската отбранителна промишленост. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК е посочил, че укрепването на европейската отбранителна технологична и промишлена база е задължително условие за разработването на общи отбранителни способности. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК подчертава, че е необходимо Европейският съюз да работи за развиването на висококвалифицирана работна ръка и да осигурява работници с такива умения. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК предлага Европейският съюз да активизира усилията си за хармонизиране на правилата за износ в рамките на Съюза. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК подкрепя категорично отделянето на специално внимание на МСП, включително в областта на научноизследователската и развойната дейност за отбранителни цели. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | ЕИСК се е противопоставил на възможността за използване на съществуващите фондове с икономическа или социална насоченост за целите на отбраната. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ЕИСК е отхвърлил въвеждането на специална разпоредба, предвиждаща отпускане на национални бюджетни средства за отбрана в рамките на Пакта за стабилност и растеж. Разходите за отбрана следва да не дестабилизират публичните финанси. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | ЕИСК е подкрепил създаването на фонд за отбрана с два компонента, обхващащи както „научни изследвания“, така и развиване на „способности“. Това може да подпомогне създаването на процес на интегрирано планиране на инвестиции в целия технологичен цикъл. Решенията за възлагане на обществени поръчки остават в ръцете на държавите членки. Форма на съвместни обществени поръчки обаче може да увеличи ефективността на търсенето и да допринесе за конкурентоспособността и ефикасността на европейската отбранителна промишленост. Бюджетът на ЕС в подкрепа на отбранителните дейности не следва да заменя или замества националните разходи за отбрана, а по-скоро да насърчава и засилва по-голямото и по-доброто сътрудничество в областта на отбраната. В същия ред на мисли бюджетът на ЕС за научни изследвания в областта на отбраната не следва да се разпределя за сметка на разходите за граждански научни изследвания в други сектори. Целта на Европейския фонд за отбрана е стартирането на програми за сътрудничество, както и осигуряването на необходимите стимули за засилване на сътрудничеството на всеки етап от индустриалния цикъл чрез подкрепа на научноизследователски и развойни дейности. Дори и решенията относно инвестициите в отбраната и развойните програми в сектора да останат прерогатив на държавите членки, Европейският фонд за отбрана може да създаде европейска добавена стойност, като осигури стимули за съвместни научни изследвания и развитие на продукти и технологии в областта на отбраната. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Секторът на отбранителната промишленост е не само от стратегическо значение за сигурността и отбраната на европейските граждани, но и дава основен принос за европейската икономика и благосъстояние с общ оборот от около 100 млрд. евро годишно и приблизително 500 000 високо квалифицирани служители, заети пряко или непряко. Този сектор е източник на авангардни продукти, услуги и технологии, при които усилията в областта на иновациите и научноизследователската и развойната дейност (НИРД) са от ключово значение за конкурентоспособността. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Европейската отбранителна промишленост, както и разходите за НИРД са концентрирани изцяло в шестте държави, подписали писмото за намерения (Германия, Испания, Италия, Обединеното кралство, Франция и Швеция), представляващи 95 % от инвестициите, по-голямата част от МСП и дружества със средна пазарна капитализация в областта на отбраната, както и водещи дружества. Една по-хармонизирана и рационализирана европейска политика в областта на отбраната може да повиши ефективността посредством допълнително специализиране на държавите, регионите или дружествата в определени технологии. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Държавите, подписали писмото за намерения, доминират на европейския отбранителен пазар по отношение на броя на активните дружества и техните продажби на оръжие. Например BAE Systems е най-голямото дружество в сферата на отбраната в Обединеното кралство. SAAB е основното шведско дружество в областта на космическото пространство и отбраната, докато най-големите дружества във Франция са Dassault Aviation, Naval Group, Safran и Thales. В Германия Rheinmetall, ThyssenKrupp Marine Systems and Diehl са важни предприятия. В Италия двете основни дружества са Leonardo и Fincantieri. Airbus — трансевропейско дружество — е на второ място в Европа след BAE Systems. Друго важно транснационално дружество е MBDA — съвместно предприятие на трите водещи европейски представители в областта на космическото пространство и отбраната (Airbus, BAE Systems и Leonardo), извършаващи дейност в сферата на производство на ракети и ракетни системи. Освен това KNDS, собственик на Nexter и KMW, също се превръща в трансевропейско дружество. Може да се отбележи, че някои от тези дружества не осъществяват дейност изключително на отбранителния пазар, което обяснява различните проценти на продажби на служителите.
  При анализ на малките дружества в проведено наскоро проучване на IHS беше установено, че почти 1 600 МСП извършват дейност в сектора на отбраната в Европа, и беше оценено, че общият брой на МСП във веригата за доставки в сферата на отбраната е около 2 000—2 500. Известен брой от тези дружества са с двойна употреба, ангажирани както в цивилния сектор, така и в сектора на отбраната. Във всеки случай МСП играят важна роля в сектора на отбраната и са ключова предпоставка за конкурентоспособност. |
| --- | --- |

3.21.

При анализ на малките дружества в проведено наскоро проучване на IHS беше установено, че почти 1 600 МСП извършват дейност в сектора на отбраната в Европа, и беше оценено, че общият брой на МСП във веригата за доставки в сферата на отбраната е около 2 000—2 500. Известен брой от тези дружества са с двойна употреба, ангажирани както в цивилния сектор, така и в сектора на отбраната. Във всеки случай МСП играят важна роля в сектора на отбраната и са ключова предпоставка за конкурентоспособност.

| 3.22. | Европейската отбранителна промишленост не е разпространена равномерно в целия ЕС. Това предполага, че по-големите военни разходи от държави — членки на ЕС, може да не се разпределят еднакво към всички държави членки. Ако по-високите разходи в една държава отиват към фирми в други държави, това може да доведе до нови търговски потоци. |
| --- | --- |

3.22.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Европейският фонд за отбрана ще бъде от осезаема полза само ако подкрепя съществени дейности. Поради това работните програми на фонда би трябвало да бъдат създадени въз основа на надежден процес на планиране на отбраната в Европа, в който се определят основните приоритети относно отбранителните способности за Европа. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК подкрепя политика на сътрудничество, която ще насърчи трансграничното сътрудничество — участието на МСП, включително от държави, които не са подписали писмото за намерения, без обаче да се прибягва отново до политиките в областта на правото на връщане, които понякога засилват дублирането на умения. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК подкрепя предложението за ограничаване на ползата от европейските средства до европейските дружества, контролирани от европейски интереси, и за изискване на гаранции, когато трета държава участва в разработки, подпомагани по линия на Европейския фонд за отбрана. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК подкрепя идеята отпускането на европейски кредити да се управлява от Европейската комисия, но счита, че Европейската агенция по отбрана може да се намеси успешно при определянето на нуждите от отбранително оборудване и на OCCAR, като се възползва от невинаги положителния опит, и да участва при управлението на програмите, тъй като дублирането на уменията в тази област би било вредно за ефективността на системата. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК подкрепя идеята, че научноизследователската и развойната дейност трябва да се представят пред етична комисия. Етичните условия трябва да бъдат посочени ясно и оценени още в оценката на предложението, за да се гарантират правна сигурност и яснота. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК подкрепя идеята за европейски промишлен суверенитет, но въпреки това повдига въпроса за неговото политическо реализиране, тъй като повечето от държавите — членки на Европейския съюз, виждат себе си като част от Атлантическия алианс, въпреки че много от тях остават свързани с национална идея за суверенитет. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК изразява загриженост относно бъдещото сътрудничество с Обединеното кралство след Брекзит и призовава за засилена сигурност и партньорство с участието на Обединеното кралство в Европейския фонд за отбрана. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Засегнати от глобализацията, която е революционна в много отношения, европейците вече осъзнават някои от своите грешки и илюзии. Тяхната най-голяма грешка е бездействието им. Политиката на стратегическо въздържание, която ни позволи да се съсредоточим върху икономиката и ни донесе толкова много богатство по време на Студената война и до смяната на века, вече се е превърнала в основното европейско препятствие. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Европа от много време налага волята си на света — първо сама, а по-късно и със САЩ. В свят, в който глобалното затопляне и авторитарните режими се засилват, неравенството в развитието на отделните държави, но и в самите тях, става непоносимо. Нашият застаряващ континент се чувства застрашен и се наблюдава тенденция за отправяне на остри критики и понякога смесване на проблеми като тероризма и миграционните движения, както и липса на достатъчно солидарност както в рамките на държавите членки, така и между тях, в контекст на възраждане на национализма и авторитаризма, което поставя под натиск демокрацията в Европа. Независимо от това колко полезен може да е Европейският фонд за отбрана като инструмент на индустриалната политика, той няма да отстрани необходимостта пред Европейския съюз за политически размисъл по въпросите какво искаме да защитим и как да го защитим. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Европейската отбрана не се отнася единствено до стратегически заплахи, външна намеса, военни способности, технологични иновации и върхови постижения в сферата на промишлеността. Тъй като най-голямата заплаха, с която европейците се сблъскват днес, е предизвикателството пред самата европейска демокрация, общата политика за отбрана вече не може да пренебрегва това политическо измерение. |
| --- | --- |

4.10.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/82

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ)“

[COM(2018) 380 final]

(2019/C 110/16)

| Докладчик: | Vladimír NOVOTNÝ |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Pierre GENDRE |

Докладчик:

Vladimír NOVOTNÝ

Съдокладчик:

Pierre GENDRE

| Сезиране | Европейски парламент, 11.6.2018 г.
  Съвет, 22.6.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 175, трета алинея и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) |
| Приемане от CCMI | 22.11.2018 г. |
| Дата на приемането на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 201/1/3 |

Сезиране

Европейски парламент, 11.6.2018 г.

Съвет, 22.6.2018 г.

Правно основание

Член 175, трета алинея и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)

Приемане от CCMI

22.11.2018 г.

Дата на приемането на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

201/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията, което ще позволи функционирането на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ) да продължи след 31 декември 2020 г. Комитетът препоръчва обхватът на ЕФПГ, разширен за да включи съкращенията в резултат не само на голям икономически срив, но и на всяка нова световна финансова и икономическа криза, да отчита съществените трансформации в заетостта, предизвикани, например, от развитието на цифровите технологии, изкуствения интелект, прехода към нисковъглеродна икономика и възможните последици от свиване на световната търговия. ЕФПГ следва да стане постоянен инструмент за смекчаване на неблагоприятните последици от предизвикателствата на 21 в. върху пазара на труда. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Като отбелязва наличието на известно объркване между ролите на различните европейски фондове, Комитетът предлага разпространението на ясна и проста информация за всички заинтересовани страни относно обхвата на съответните им действия и възможното им допълване. ЕИСК припомня, че целта на ЕФПГ не е да замени националните законови разпоредби или тези, произтичащи от колективни трудови споразумения, а да ги допълва ползотворно, когато е уместно. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Комитетът призовава правителствата на държавите членки да създадат в сътрудничество с Комисията механизми на национално равнище за укрепване на административните структури с оглед на техния капацитет, за да се улесни и да направи по-ефективно подготвянето на заявления на малките и средните предприятия за ЕФПГ и предоставянето на помощ на работниците, които са загубили работата си. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отново заявява искането си социалните партньори и другите организации на гражданското общество да участват в процеса на кандидатстване за финансиране още в началото на процедурата и на всички етапи на обработка на заявленията за помощ по линия на ЕФПГ както на равнище предприятия, така и на равнище региони, държави членки и ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът подкрепя предложението на Комисията, според което съкратените работници и самостоятелно- заетите лица, чиято дейност е прекратена, следва да имат еднакъв достъп до ЕФПГ, независимо от вида на техния трудов договор или на техните трудово-правни отношения. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът призовава държавите членки и институциите на Съюза, които участват в процеса на вземане на решения във връзка с Фонда, да положат всички усилия, за да съкратят времето за обработка и да опростят процедурите, така че да се гарантира безпроблемното и бързо приемане на решенията за мобилизиране на Фонда. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава държавите членки да обърнат специално внимание на лицата в неблагоприятно положение, по-специално на младите и възрастните безработни и на хората, изложени на риск от бедност, като се има предвид, че тези групи изпитват особени трудности да намерят отново стабилна работа. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът припомня настоятелно, че в интерес на бенефициерите помощта следва да бъде предоставена възможно най-бързо и най-ефективно. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Контекст на становището, в т.ч. разглежданото законодателно предложение

2.1.   Произход и развитие на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията

| 2.1.1. | Европейският фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ) беше създаден с Регламент (ЕО) No 1927/2006 на Европейския парламент и на Съвета (1) за програмния период 2007—2013 г. с цел да се улесни връщането на работа на работниците в области, отрасли, територии или пазари на труда, засегнати от сериозни икономически сътресения. ЕФПГ предоставя помощ на хората, но не е предназначен да подкрепя предприятията в затруднено положение. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | В контекста на развитието на икономическата и финансовата криза, Комисията извърши през 2008 г. преразглеждане на ЕФПГ, за да се разшири неговият обхват между 1 май 2009 г. и 30 декември 2011 г. и да се повиши процентът на съфинансиране от 50 на 65 % така, че да се намали тежестта за държавите членки. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | През 2009 г. беше разширен обхватът на ЕФПГ, за да може да бъдат включени и работниците, които са загубили работата си директно в резултат на световната финансова и икономическа криза. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | За многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. обхватът на ЕФПГ беше разширен отново с Регламент (ЕС) No 1309/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2). Разширяването му даде възможност да се включат съкращенията на работни места в резултат не само на големи структурни промени на световната търговия, но и на всяка нова световна финансова и икономическа криза. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | На 17 ноември 2017 г. европейският стълб на социалните права беше обявен съвместно от Европейския парламент, Съвета и Комисията. Неговите принципи ще служат като основна ръководна рамка за Европейския фонд за приспособяване към глобализацията. |
| --- | --- |

2.1.5.

2.2.   Ново предложение относно ЕФПГ след 2020 г.

| 2.2.1. | Основната цел на новото предложение е да се гарантира, че ЕФПГ, който е специален инструмент извън бюджетните тавани на многогодишната финансова рамка, ще продължи да функционира след 31 декември 2020 г. без ограничение във времето. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | ЕФПГ може да предложи помощ и при настъпването на неочаквани кризи, които водят до сериозни затруднения за местната, регионалната или националната икономика. Такива неочаквани кризи могат да се проявят например под формата на голяма икономическа рецесия, в която се намират важни търговски партньори, или на срив на финансовата система. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Подкрепата от страна на ЕФПГ е достъпна за работниците, независимо от техните трудови договори или трудови правоотношения. Възможно е да се включват не само работниците на безсрочни трудови договори, но и работниците на срочни трудови договори, работниците, наети чрез агенции за временна заетост, и собствениците, изпълняващи управителни функции в микропредприятия, както и самостоятелно заетите работници. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Заявлението за оказване на подкрепа на работници по линия на ЕФПГ може да бъде подавано, когато броят на съкращенията достигне определен минимален праг. Праговата стойност от 250 е по-ниска от тази за програмния период 2014-—2020 г. В много от държавите членки повечето работници се наемат от малки и средни предприятия (МСП). |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Акцентът на ЕФПГ е поставен върху активните мерки във връзка с пазара на труда, насочени към бързото връщане на съкратените работници на стабилни работни места. ЕФПГ не може да участва във финансирането на пасивни мерки. Помощите могат да бъдат предвидени само ако са под формата на стимулиращи мерки, които улесняват участието на съкратените работници в мерките на активната политика по заетостта; за дела на помощите в съгласуван пакет от активни мерки по заетостта е определен таван. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Държавите членки искат мобилизирането на средства от Фонда само в случай на реални извънредни ситуации. ЕФПГ не може да заменя мерките, които вече са обхванати от фондовете и програмите на Съюза, включени в многогодишната финансова рамка, нито националните мерки или тези, които са отговорност на предприятията, извършващи съкращенията, по силата на националното законодателство или на колективни трудови договори. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Основание за подаване на заявление за помощ следва да възниква, когато голямо преструктуриране окаже значително въздействие върху местната или регионалната икономика. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Последваща оценка на действащия регламент трябва да се извърши най-късно до 31 декември 2021 г. |
| --- | --- |

2.2.8.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията, което ще позволи функционирането на ЕФПГ да продължи след 31 декември 2020 г. В миналото Комитетът прие поредица становища относно този фонд, в които изрази подкрепата си за него. Комитетът вече е приел редица становища, в които е изразил подкрепата си за ЕФПГ и счита, че тези становища продължават да са валидни (3) (4) (5) (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Комитетът подчертава колко е важно да се запази ролята на ЕФПГ като гъвкав фонд за оказване на подкрепа на работниците, които са загубили работните си места при големи преструктурирания, и за подпомагането им да намерят друга работа възможно най-бързо. ЕИСК препоръчва да се вземе предвид положението на заетите лица, които са принудени да понасят трайно намаляване на работното време без механизъм за компенсиране на намаляването на заплатите. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Според Комитета би било целесъобразно да се събират по-подробни мониторингови данни, по-специално що се отнася до категорията работници, тяхното обучение и професионален опит, техния професионален статут и вида на намерената работа. Като се има предвид административната сложност, която предполага подобно действие, и тежестта която то представлява, Комитетът подкрепя като алтернативно решение събирането на такава информация посредством онлайн въпросници, предназначени за бенефициерите, както предлага Комисията. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Комитетът подкрепя предложението на Комисията, според което съкратените работници и самостоятелно заетите лица, прекратили основната си дейност, би трябвало да имат еднакъв достъп до ЕФПГ, независимо от вида на техния трудов договор или на техните трудово-правни отношения. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че финансовите приноси по линия на ЕФПГ следва да бъдат насочени главно към активни мерки на пазара на труда, чиято цел е бързо реинтегриране на бенефициерите в устойчива заетост. Следва също така да се насърчават помощите за професионалната и географската мобилност на работниците, за да се улесни тяхното пренасочване. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК отбелязва, че максималният размер на Фонда е определен на 225 милиона евро годишно за периода 2021—2027 г., и счита, че този пакет е подходящ за настоящото икономическо състояние на Съюза. Комитетът подчертава обаче, че в случай, че отново възникне по-дълбока криза или в ситуации, като например ускоряване на технологичните промени и на енергийната трансформация, тази сума би могла да се окаже недостатъчна. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Комитетът препоръчва при средносрочния преглед на многогодишната финансова рамка да се извърши преразглеждане на ЕФПГ както от гледна точка на изпълнението на бюджетните кредити, така и от гледна точка на минималния праг от 250 съкратени работници. Освен това отправя искане към Комисията да подготви, в сътрудничество с бюджетния орган на ЕС, съответно адаптиране на финансирането на ЕФПГ. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | В този случай Комисията би трябвало да предвиди възможността за увеличаване на съответните финансови ресурси на около 1 милиарда евро. С оглед на факта, че ЕФПГ е създаден като фонд за извънредни ситуации, освен това е необходимо да се направи така, че процедурите за вземане на решения за такова увеличаване на пакета да се задействат възможно най-скоро. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК призовава държавите членки да обърнат специално внимание на лицата в неблагоприятно положение, по-специално на младите и възрастните безработни и на хората, изложени на риск от бедност, като се има предвид, че тези групи изпитват особени трудности да намерят отново стабилна работа. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Държавите членки и институциите на Съюза, които участват в процеса на вземане на решения във връзка с Фонда, би трябвало да положат всички възможни усилия, за да съкратят времето за обработка и да опростят процедурите, така че да се гарантира безпроблемното и бързо приемане на решенията за мобилизиране на ЕФПГ. Комитетът припомня настоятелно, че в интерес на бенефициерите помощта следва да бъде предоставена възможно най-бързо и най-ефективно. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК приветства факта, че европейският стълб на социалните права ще служи като всеобхватна ръководна рамка за ЕФПГ, която ще позволи на Съюза да приложи съответните принципи на практика в случай на мащабни преструктурирания. Като се има предвид, че е трудно да се изтъкне конкретен фактор за уволнение, ЕИСК препоръчва в бъдеще мобилизирането на ресурси по ЕФПГ да се основава преди всичко на критерия за значително въздействие на преструктурирането, свързано не само с процесите на глобализация, но и с други значителни промени. Това включва декарбонизацията, цифровизацията и четвъртата индустриална революция и технологичните промени и процесите на трансформация във връзка с нея, както и промените, предизвикани от широк спектър от фактори, които може да са в основата на мащабни премествания на производства или уволнения, на финансова или икономическа криза. В този контекст ЕИСК изрично приветства разширяването на обхвата на ЕФПГ за рисковете, свързани с пазара на труда, предизвиквани от структурни промени вследствие на цифровизацията и развитието в областта на декарбонизацията. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Комитетът е убеден, че е необходимо ЕФПГ да се приведе максимално в съответствие с другите политики на ЕС и да се опишат подробно условията за съвместни действия на ЕФПГ с други фондове и програми (като например ФЕПННЛ, ЕСФ, Програмата на Европейския съюз за заетост и социални иновации, Здравната програма на ЕС), както и за тяхното взаимодействие. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | С оглед формата на настоящото наименование на фонда и на противоречивите цели, които са му възложени, и като се има предвид колко е важно английският акроним „EGF“ да бъде запазен, ЕИСК предлага да се измени името „Европейски фонд за приспособяване към глобализацията“ с „Европейски фонд за приспособяване и глобализация“ или с всяко друго име, което отговаря на посочения акроним „EGF“. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Комитетът счита, че ще бъде полезно през следващия период да се разшири обхватът на действие на ЕФПГ за подкрепата на програми като тези, разработени на национално равнище за краткосрочна заетост („Kurzarbeit“) или за частична безработица („short time“). |
| --- | --- |

3.14.

4.   Малки и средни предприятия

| 4.1. | Малките и средните предприятия осигуряват 80 % от работните места в ЕС, като в същото време са част от най-уязвимите предприятия, когато възникват процеси, свързани с криза или преобразуване. Ето защо Комитетът призовава правителствата и държавите членки да създадат в сътрудничество с Комисията механизми на национално равнище и да укрепят административните структури с оглед на техния капацитет, така че да улеснят и направят по-ефективни подготвянето на заявленията на малките и средните предприятия за ЕФПГ и предоставянето на помощ на работниците, които са загубили работата си. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК подкрепя предложението за поставяне при еднакви условия на работниците и самостоятелно заетите лица (член 7), при условие че не се акумулира самостоятелна заетост и наемен труд и в случай на прекратяване на основната дейност. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Комитетът приветства защитата на собствениците на много малки предприятия, които биха могли да загубят работата си в резултат на икономическа или финансова криза или технологични промени, както и възможността да получат финансова подкрепа от ЕФПГ. Това не би трябвало да означава, че „самостоятелно- заето лице“ би било определено като „лице, което е наело по-малко от 10 работници“, както се посочва в член 4 от предложението за регламент, внесено от Комисията. Това определение би довело до множество различни ефекти в европейските законодателни актове, тъй като по този начин би квалифицирало различни категории професионални и стопански дейности по един и същ начин. Призоваваме Комисията да намери алтернативно решение за постигане на целта за защита на собствениците на много малките предприятия, което, освен това, Комитетът подкрепя. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК предлага Комисията да подобри, в сътрудничество с държавите членки, резултатите на ЕФПГ чрез информационна кампания, насочена включително към малките и средните предприятия, за да им се даде начин възможност да участват по-лесно в използването на възможностите за предоставяне на подкрепа по линия на ЕФПГ. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Комитетът приветства новата конфигурация на критериите за намеса (член 5), в която се обръща особено внимание на положението, което преобладава в малките и средните предприятия, в които са заети голяма част от служителите. Важно е по-специално, независимо от прага от 250 служители, да се вземе предвид понятието за група и/или за териториално формирование, когато няколко филиала от една и съща група, в които предстоят съкращения, поотделно не достигат този праг. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Конкретни бележки

| 5.1. | ЕИСК препоръчва да се предвиди по-голяма гъвкавост при изчисляването на броя на съкращенията и на случаите на прекратяване на дейността (член 6), на бенефициерите, отговарящи на критериите (член 7), и на допустимите мерки (член 8), така че помощта да достига до засегнатите работници възможно най-бързо. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Комитетът препоръчва също така да се опростят в максимална степен административните процедури, свързани с подаването на заявления (член 9), и по този начин да се ускори целият процес. Опростяването на документите и въвеждането на техническа помощ за държавите членки, когато такава е необходима, са елементи, които могат да разширят обхвата на действие на Фонда. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Комитетът е убеден, че е необходимо да се опростят административните мерки (точка 2 от приложението към предложението за регламент), по-специално разпоредбите относно мониторинга и докладите, системите за управление и контрол и мерките за предотвратяване на измами и нередности. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК подкрепя посоченото в член 8, параграф 2, буква б) ограничаване на допустимостта за финансово участие по линия на ЕФПГ. Там е обяснено, че помощта по линия на ЕФПГ не може да замести отговорността на предприятията, произтичаща от националното законодателство или колективните трудови договори. Тази разпоредба не би трябвало по принцип да изключва пазарни мерки, основани на колективни трудови договори, от потенциалния обхват на подпомагане от ЕФПГ. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Комитетът очаква, че в рамките на предвидената последваща оценка на ЕФПГ, Комисията ще обърне голямо внимание на анализа на причините за различията между държавите — членки на ЕС, в използването на ЕФПГ, и по-специално на причините, които са довели до слабото му използване, дори до неизползване в държави като България, Естония, Кипър, Латвия, Люксембург, Малта, Обединеното кралство, Словакия, Унгария, Чешката република и Хърватия. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК отново заявява искането си социалните партньори и другите организации на гражданското общество да участват в процеса на кандидатстване за финансиране още в началото на процедурата и на всички етапи на обработка на заявленията за помощ по линия на ЕФПГ както на равнище предприятия, така и на равнище региони, държави членки и ЕС. Като се има предвид, че регионалните структури и общините имат ясна представа за положението и спецификите на местно равнище, те също могат да играят важна роля. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Комитетът препоръчва на Комисията да уточни в регламента, че понятието „служител“ обхваща и съдружниците в кооперации, получаващи заплата. |
| --- | --- |

5.7.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ L 406, 30.12.2006 г, стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) No 1309/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (2014—2020 г.) и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1927/2006 (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 855).

2

(3)  ОВ C 318, 23.12.2006 г., стр. 38 .

3

(4)  ОВ C 228, 22.9.2009 г, стр. 141.

4

(5)  ОВ C 376, 22.12.2011 г., стр. 92.

5

(6)  ОВ C 143, 22.5.2012, стр. 17.

6

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/87

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма „Творческа Европа“ (2021—2027 г.) и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1295/2013)“

[COM(2018) 366 final]

(2019/C 110/17)

| Докладчик: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Zbigniew KOTOWSKI |

Докладчик:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Съдокладчик:

Zbigniew KOTOWSKI

| Консултация | Европейски парламент, 14.6.2018 г.
  Съвет, 21.6.2018 г. |
| --- | --- |
| Решение на Бюрото на Комитета | 19.6.2018 г. |
| Правно основание | Член 173, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) |
| Приемане от CCMI | 22.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 207/2/2 |

Консултация

Европейски парламент, 14.6.2018 г.

Съвет, 21.6.2018 г.

Решение на Бюрото на Комитета

19.6.2018 г.

Правно основание

Член 173, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)

Приемане от CCMI

22.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

207/2/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма „Творческа Европа“ (2021—2027 г.) (COM(2018) 366 final) и определените в приложение II показатели за нея. Изграждането на силна и обединена Европа трябва да се основава на многообразието на културните корени, което следва да бъде предавано чрез образованието. Продължаването на тази програма следва да се разглежда като много полезно за развитието на европейската култура и на културите на отделните държави членки, които представляват основата на нашето общество и средище за нашите демократични ценности. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | От много години ЕИСК популяризира значителния принос на секторите на културата и творчеството и творческите и културните индустрии за създаването на стойност и работни места, приобщаване и растеж в ЕС (1). Според ОИСР през 2012 г. на индустриите с интензивно използване на авторски права (2) в ЕС се падат 4,2 % от БВП и 3,2 % от заетостта. Съгласно член 2 от предложението за регламент (COM(2018) 366) тези сектори включват „архитектура, архиви, библиотеки и музеи, художествени занаяти, аудио-визуална дейност (включително филми, телевизия, видеоигри и мултимедия), материално и нематериално културно наследство, дизайн (включително моден дизайн), фестивали, музика, литература, сценични изкуства, книги и издателска дейност, радио и изобразително изкуство“. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | С оглед на специфичния характер на творческата дейност и процеси, които невинаги попадат лесно в общата рамка на трудовото право, ЕИСК е напълно наясно със социалните предизвикателства, които трябва да бъдат преодолени в някои държави членки: подобряване на условията на труд, премахване на неплатените часове, борба с неравенството между половете, насърчаване на достойния труд, по-добри условия по отношение на здравето и безопасността, улесняване на мобилността, приобщаване на хората с увреждания и на изключените, политика за борба със сексуалния тормоз и т.н. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че планираният бюджет от 1,8 милиарда евро не е достатъчен за изпълнение на амбициозните цели на програмата „Творческа Европа“ (2021—2027 г.). Поради тази причина Комитетът призовава за по-голям бюджет. Тази значителна инвестиция в креативността на Европа, нейните художници, творци, музиканти, писатели, фотографи, архитекти, създатели на видеоигри, филмови творци и т.н. ще помогне на ЕС да се конкурира успешно с големи държави, които имат целенасочени стратегии на „меко влияние“ (САЩ, Япония, Южна Корея) на национално равнище и в международни организации. Финансирането от ЕС следва да бъде допълнено с национални и регионални публични средства. Конкретни данъчни стимули биха могли да насърчават благотворителната дейност (например реставрация на културното наследство) и да улесняват колективното финансиране за създаване на нови бизнес модели. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита също така, че е необходимо да се инвестира в правни и технически инструменти с цел по-ефективна борба срещу всички форми на насърчаване на насилие и дискриминация, особено при производството на онлайн видеоигри за деца и младежи. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът подкрепя включването на творческо и културно измерение във външната политика на Съюза (търговска политика, международни отношения и т.н.) (3). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Това безпрецедентно финансово усилие следва да бъде постигнато посредством три канала:






  — | увеличен бюджет за „Творческа Европа“ в размер на 1 930 000 EUR вместо 1 850 000 EUR за 2021—2027 г., в който да бъде включено допълнително финансиране от 80 милиона евро за „МЕЖДУСЕКТОРНОТО направление“, което да позволи допълнителни проекти за взаимно обогатяване в рамките на творческите и културните индустрии (музика, мода, дизайн, изкуство, кино, издателство и т.н.) и между творческите и културните индустрии и други сектори, както и повече финансови ресурси за допълнително обучение в областта на медиите, като се отчита фактът, че в последно време в ЕС се поставя под съмнение плурализмът на медиите, |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

увеличен бюджет за „Творческа Европа“ в размер на 1 930 000 EUR вместо 1 850 000 EUR за 2021—2027 г., в който да бъде включено допълнително финансиране от 80 милиона евро за „МЕЖДУСЕКТОРНОТО направление“, което да позволи допълнителни проекти за взаимно обогатяване в рамките на творческите и културните индустрии (музика, мода, дизайн, изкуство, кино, издателство и т.н.) и между творческите и културните индустрии и други сектори, както и повече финансови ресурси за допълнително обучение в областта на медиите, като се отчита фактът, че в последно време в ЕС се поставя под съмнение плурализмът на медиите,

| — | финансова подкрепа за културата и творчеството в широк кръг от програми на ЕС, за да „се засили процесът на включване на културата в други секторни политики, което ще доведе до взаимни ползи както за културата, така и за съответния сектор“ (4): „Хоризонт 2020“, Европейски социален фонд, „Цифрова Европа“, Кохезионен фонд, „Еразъм“, |
| --- | --- |

—

финансова подкрепа за културата и творчеството в широк кръг от програми на ЕС, за да „се засили процесът на включване на културата в други секторни политики, което ще доведе до взаимни ползи както за културата, така и за съответния сектор“ (4): „Хоризонт 2020“, Европейски социален фонд, „Цифрова Европа“, Кохезионен фонд, „Еразъм“,

| — | непрекъсната подкрепа за механизма за финансови гаранции, предназначен за „творческите и културните индустрии“, с цел да се предоставят гаранции и когато е необходимо, капиталовият вид подкрепа за МСП и стартиращи предприятия. |
| --- | --- |

—

непрекъсната подкрепа за механизма за финансови гаранции, предназначен за „творческите и културните индустрии“, с цел да се предоставят гаранции и когато е необходимо, капиталовият вид подкрепа за МСП и стартиращи предприятия.

| 1.8. | Тази подновена амбиция за по-културна и творческа Европа ще бъде от полза и за различни сектори и промишлените вериги за създаване на стойност на ЕС от секторите на текстил, облекло, кожени изделия, мебели, керамика, играчки, туризъм, изкуства и занаяти, до автомобили, строителство, здраве и благоденствие, „зелена“ енергия и т.н., благодарение на интегрирането на креативността, дизайна и авангардните технологии. В Европа има много примери за успешен преход на някои промишлени региони или градове към творчески сектори, които генерират повече добавена стойност (Торино). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Предоставяните от „цифровата революция“ възможности в индустриите с интензивно използване на авторски права са от особено значение и би трябвало да се насърчава извършването на достатъчни инвестиции за оборудване и софтуер (например изкуствен интелект, блокова верига, триизмерен печат, цифровизация на архивите), както и за обучение. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Потенциалът за иновации на тези индустрии е неограничен, тъй като те разчитат предимно на индивидуално творчество, умения и въображение. Ето защо по програмата „Хоризонт 2020“ би трябвало да се отдели специален бюджет за творческите и културните индустрии (поне 3 милиарда евро, което е малко по-малко от техния дял в БВП на ЕС (4,2 %). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Понастоящем се осъществяват големи сливания на пазара в САЩ, които ще окажат въздействие върху културните и творческите индустрии в ЕС. В този контекст ЕИСК призовава Европейската комисия да обяви търг за доклад за търговско разузнаване, който да бъде публикуван през 2019 г., относно основните икономически и технологични тенденции в САЩ, засягащи медиите, киното и аудио-визуалната дейност, и вероятните последици от тях върху партньорите им в ЕС в областта на производството, потреблението и разпространението. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Предвид факта, че ЕС може да има значителна полза от непрекъснатия диалог с Обединеното кралство — с основна роля в тези индустрии — ЕИСК призовава Европейската комисия да подкрепи двустранните диалози между правителствата и мрежите, които биха могли да проправят път за двустранно споразумение за изпълнение на амбициозни двустранни програми в рамките на „Творческа Европа“ (2021—2027 г.). Подобни двустранни споразумения бяха сключени през последния период 2014—2020 г. с трети държави, като например Грузия, Сърбия и Украйна. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Общи бележки

2.1.   Ново ниво на амбиция

| 2.2. | Предложението за регламент (COM(2018) 366) се основава на член 3 от Договора за Европейския съюз: ЕС има за цел „да насърчава мира, ценностите си и благоденствието на своите народи“, Съюзът „зачита богатството на своето културно и езиково многообразие и следи за опазването и развитието на европейското културно наследство“. Налице е обаче ясно разбиране, че предизвикателствата за преодоляване са повече, по-специално конкуренцията от онлайн платформите и търсачките, концентрацията на сектора около ограничен брой големи участници и увеличаването на „дезинформацията“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | С тази нова програма Комисията на ЕС иска да предложи възможности на операторите да разработват новаторски в технологично и художествено отношение европейски трансгранични инициативи за обмен, съвместно създаване, съвместно производство и разпространение на европейски творби. Целта е да се укрепят и позициите на участниците от ЕС на европейския и на световния пазар. Примери за най-добри практики в тази област могат да бъдат намерени в дейностите на фонда „Евроимаж“ на Съвета на Европа. |
| --- | --- |

2.3.

2.4.   По-голям бюджет, но все още недостатъчен

| 2.4.1. | Предложеният бюджет в размер на 1,85 милиарда евро за 27 държави членки е по-голям от настоящия, но представлява едва 1/1 000 от общата многогодишна финансова рамка на ЕС за периода 2021—2027 г., която е 1 135 милиарда евро. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.5. | Предложеният от ЕК бюджет е разделен на три части:






  — | направление „КУЛТУРА“ с 609 милиона евро (33 % от общия бюджет в сравнение с 31 % от общия бюджет на „Творческа Европа“ за периода 2014—2020 г.), |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

направление „КУЛТУРА“ с 609 милиона евро (33 % от общия бюджет в сравнение с 31 % от общия бюджет на „Творческа Европа“ за периода 2014—2020 г.),

| — | направление „МЕДИА“ с 1 081 милиона евро (58 % от общия бюджет в сравнение с 56 % от общия бюджет на „Творческа Европа“ за периода 2014—2020 г.), |
| --- | --- |

—

направление „МЕДИА“ с 1 081 милиона евро (58 % от общия бюджет в сравнение с 56 % от общия бюджет на „Творческа Европа“ за периода 2014—2020 г.),

| — | „МЕЖДУСЕКТОРНО направление“ със 160 милиона евро (9 % от общия бюджет в сравнение с 13 % от общия бюджет на „Творческа Европа“ за периода 2014—2020 г.). |
| --- | --- |

—

„МЕЖДУСЕКТОРНО направление“ със 160 милиона евро (9 % от общия бюджет в сравнение с 13 % от общия бюджет на „Творческа Европа“ за периода 2014—2020 г.).

| 2.5.1. | ЕИСК призовава за допълнителен бюджет в размер на 80 милиона евро за МЕЖДУСЕКТОРНОТО направление за развиване на пълния потенциал на проектите за взаимно обогатяване на секторите (5) (цифрова икономика, туризъм, изкуство, лукс, култура, цифров печат...) и за идентифициране на повече практически отговори в областта на медийната грамотност. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Целта да се подпомагат приоритетно проекти, насочени към широката публика, е подходяща за аудио-визуалния сектор (направление „МЕДИА“), но не би трябвало да важи за всички културни дейности, по-специално в селските райони. Социалното сближаване и социалното приобщаване са в основата на европейския проект. |
| --- | --- |

2.5.2.

2.6.   Значението на излизането на Обединеното кралство от ЕС за творчеството и културата

| 2.6.1. | Тази нова програма ще се осъществява в рамките на ЕС-27 след оттеглянето на Обединеното кралство — една от държавите членки, в които творческите и културните индустрии играят основна роля (90 милиарда британски лири през 2016 г., 2 милиона работници). ЕИСК счита, че за динамиката на „Творческа Европа“ е от съществено значение да се поддържат силни културни връзки с Обединеното кралство и при възможност да се насърчава двустранното сътрудничество. Целта за конкретно и специално пригодено двустранно споразумение с Обединеното кралство, за да се осъществяват действия и програми, следва да се основава на член 8 от предложението за регламент при спазване на изменената директива за аудио-визуалните медийни услуги. |
| --- | --- |

2.6.1.

2.7.   Изводи от предходната програма „Творческа Европа“ за периода 2014—2020 г.

| 2.7.1. | В различните проучвания за оценка, поискани от ЕК, се установяват следните основни ограничения:






  — | недостатъчни бюджети за оказване на голямо въздействие на равнището на ЕС или на секторно равнище, |
| --- | --- | --- |

2.7.1.

—

недостатъчни бюджети за оказване на голямо въздействие на равнището на ЕС или на секторно равнище,

| — | прекалено фрагментирано финансиране за програма „МЕДИА“, |
| --- | --- |

—

прекалено фрагментирано финансиране за програма „МЕДИА“,

| — | изключително сложен достъп до програми и финансиране от ЕС и административно отчитане за тях, особено за МСП и физически лица, както и за кандидатстващите за първи път, |
| --- | --- |

—

изключително сложен достъп до програми и финансиране от ЕС и административно отчитане за тях, особено за МСП и физически лица, както и за кандидатстващите за първи път,

| — | неравномерно разпределение на средствата по държави членки. |
| --- | --- |

—

неравномерно разпределение на средствата по държави членки.

| 2.7.2. | По време на изслушването, организирано в Париж (6 октомври 2016 г.) от Силвия Коста, председател на комисията по култура и образование, заинтересованите страни констатираха други конкретни проблеми:






  — | успеваемостта на поканите за представяне на предложения за направление „КУЛТУРА“ е много ниска: 11 %, |
| --- | --- | --- |

2.7.2.

—

успеваемостта на поканите за представяне на предложения за направление „КУЛТУРА“ е много ниска: 11 %,

| — | максималната продължителност за литературни преводи е твърде кратка: 2 години, |
| --- | --- |

—

максималната продължителност за литературни преводи е твърде кратка: 2 години,

| — | броят на трети държави, които могат да участват в някои проекти, е твърде ограничен, |
| --- | --- |

—

броят на трети държави, които могат да участват в някои проекти, е твърде ограничен,

| — | следва да се насърчават и подкрепят концепциите за „експериментиране“ и за иновации. |
| --- | --- |

—

следва да се насърчават и подкрепят концепциите за „експериментиране“ и за иновации.

С цел да се вземат предвид тези критики, ЕК предлага определено опростяване за периода 2021—2027 г.:

| — | по-голяма гъвкавост, за да може работните програми да бъдат адаптирани към непредвидени обстоятелства, |
| --- | --- |

—

по-голяма гъвкавост, за да може работните програми да бъдат адаптирани към непредвидени обстоятелства,

| — | повече рамкови споразумения за партньорство и предоставяне на безвъзмездни средства на каскаден принцип, |
| --- | --- |

—

повече рамкови споразумения за партньорство и предоставяне на безвъзмездни средства на каскаден принцип,

| — | повече стимули за възнаграждаване на резултатите, свързани с капацитета за достигане до широката публика, |
| --- | --- |

—

повече стимули за възнаграждаване на резултатите, свързани с капацитета за достигане до широката публика,

| — | системно използване на електронни формуляри и електронни доклади и облекчени изисквания за докладване. |
| --- | --- |

—

системно използване на електронни формуляри и електронни доклади и облекчени изисквания за докладване.

2.8.   Направление „Култура“

| 2.8.1. | Общият бюджет в размер на 609 милиона евро ще подпомага трансграничното движение на произведенията и мобилността на творците, ще насърчава партньорствата, мрежите и платформите, с които европейските културни деятели, творци и творби да достигат до по-широка публика в Европа и извън нея, и ще укрепва европейската идентичност, наследство и ценности чрез културна осведоменост, художествено образование и основано на култура творчество в образованието. Ще бъдат подпомагани и специални действия на ЕС, като например „Европейски столици на културата“, награди на ЕС за постижения в сферата на културата и „Знак за европейско наследство“. Друг приоритет е да се насърчава изграждането на международен капацитет на европейските сектори на културата и творчеството, който да им позволява да бъдат активни на международно равнище.
  ЕИСК би желал да добави към предложения регламент параграф относно фолклорното и „любителското“ творчество, тъй като именно тази форма на творчество е положила основите за развитието и разпространението на действително хуманистична и творческа чувствителност. |
| --- | --- |

2.8.1.

ЕИСК би желал да добави към предложения регламент параграф относно фолклорното и „любителското“ творчество, тъй като именно тази форма на творчество е положила основите за развитието и разпространението на действително хуманистична и творческа чувствителност.

2.9.   Направление „Медиа“

| 2.9.1. | Тази програма обхваща аудио-визуалните медии, киното и видеоигрите с общ бюджет от 1 081 000 EUR. Тя е свързана с някои конкретни законодателни актове: преразглеждане на рамката за авторското право и преразгледаната директива за аудио-визуалните медийни услуги. |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | Предишното съобщение (COM(2016) 593 final) беше прието от Европейския парламент (12 септември 2018 г.) на първо четене.
  Това предложение има три основни цели: а) да се подобри достъпът до съдържание онлайн и през границите за телевизионни и радио програми върху платформи за видео по заявка; б) да се хармонизират и модернизират изключенията за авторското право в законодателството на ЕС в областта на преподаването, научните изследвания и опазването на културното наследство; в) да се изгради добре функциониращ пазар за авторското право за издатели на публикации в пресата, автори и артисти изпълнители, които произвеждат съдържание за онлайн платформи. |
| --- | --- |

2.9.2.

Това предложение има три основни цели: а) да се подобри достъпът до съдържание онлайн и през границите за телевизионни и радио програми върху платформи за видео по заявка; б) да се хармонизират и модернизират изключенията за авторското право в законодателството на ЕС в областта на преподаването, научните изследвания и опазването на културното наследство; в) да се изгради добре функциониращ пазар за авторското право за издатели на публикации в пресата, автори и артисти изпълнители, които произвеждат съдържание за онлайн платформи.

| 2.9.3. | Последното преследва няколко цели: да се предоставят допълнителни възможности за популяризиране на европейските творби в ЕС (минимум 30 % от произведенията върху онлайн видео платформи) и извън него, да се насърчава сътрудничеството по цялата верига на добавената стойност — от ранните етапи на продукцията до разпространението и представянето пред публика, и да се повиши нивото на защита на децата и потребителите. |
| --- | --- |

2.9.3.

| 2.9.4. | Бюджетът от 1 081 000 EUR, разпределен за европейския аудио-визуален сектор, в т.ч. филмова индустрия, телевизия и видеоигри, има следните цели: а) стимулиране на сътрудничеството и иновациите при продукцията на европейски аудио-визуални произведения; б) подобряване на театралното и онлайн разпространение през границите; в) подпомагане на международното влияние на аудио-визуалните произведения от ЕС чрез по-добро международно популяризиране и разпространение на европейските творби и новаторски наративни формати, в т.ч. виртуална реалност. |
| --- | --- |

2.9.4.

2.10.   „Междусекторно направление“

| 2.10.1. | Планиран е общ бюджет в размер на 160 милиона евро за подкрепа на развитието на междусекторни проекти между творците и културните дейци (музика, медии, литература, изкуство...), за подпомагане на бюрата „Творческа Европа“ да популяризират програмата в своята държава и за постигане на „по-голяма свобода, разнообразие и плурализъм на медийната среда, повишаване на качеството на журналистиката и медийната грамотност“ (член 6, буква в), COM(2018) 366 final). |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.10.2. | ЕИСК счита последна цел за особено важна: през 2017 г. в няколко държави членки се наблюдава отстъпление в областта на свободата на пресата. Предвид този конкретен контекст ЕИСК изисква повече финансиране, за да се подпомага насърчаването на свободата на изразяване на мнение и на разнообразието и плурализма на медийната среда, насърчаването на стандарти за високо качество на медиите по отношение на съдържанието, както и за програми за медийна грамотност, за да се даде възможност на гражданите да придобият критично разбиране за медиите. |
| --- | --- |

2.10.2.

3.   Конкретни бележки

3.1.   Авторското право в цифровата ера

| 3.1.1. | Проучване на ОИСР от 2015 г. относно „Авторското право в цифровата ера“ потвърждава интензивността на правните и обществените дебати за начините и средствата за адаптиране на националните рамки за авторското право към интернет революцията.
  Основните въпроси, които се разискват са: а) обхватът на авторското право; б) осиротелите произведения; в) изключенията и ограниченията за авторското право; г) регистрирането на авторското право; д) прилагането. |
| --- | --- |

3.1.1.

Основните въпроси, които се разискват са: а) обхватът на авторското право; б) осиротелите произведения; в) изключенията и ограниченията за авторското право; г) регистрирането на авторското право; д) прилагането.

| 3.1.2. | ЕИСК би искал да защити новите прилежащи авторски права за издателите на публикации в пресата при цифровото използване на техните публикации в пресата, предложени в член 11 от предложението за директива относно авторското право в цифровия единен пазар, защитата на съдържание от онлайн услуги, предложена в член 13, механизма за адаптиране на договорите (член 15) и механизма за разрешаване на спорове (член 16). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Ожесточената конкуренция на международно равнище би трябвало да доведе до ясна стратегия на ЕС за творческите и културните индустрии както за политиките за единния пазар, така и във външен план (международна програма за култура, културна дипломация, търговска политика). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Американските фирми като Apple с iTunes, най-големия онлайн музикален магазин в света от 2010 г. насам, Netflix със 130 милиона абонати през 2017 г. и YouTube с 1 300 000 потребители месечно и над 5 милиарда гледани видеоклипове дневно, имат господстващо положение в сферата на онлайн платформите. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Например във филмовата индустрия (6)„на продукциите и съвместните продукции от Съединените американски щати се падат 90 % от филмите с най-високо ниво на посещаемост през тази година [2012 г.]“, като естествената последица от това е, че „английският език очевидно и почти безспорно преобладава“. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Напоследък в САЩ се осъществяват крупни сливания, които потвърждават, че в производството, разпространението и потреблението на аудио-визуално съдържание се извършват значителни промени. Какъв ще бъде ефектът на тези големи промени в САЩ върху аудио-визуалния сектор на ЕС, който продължава да е фрагментиран, с по-малко публично финансиране и постоянно ниско ниво на трансгранично разпространение поради ограничен бюджет и езикови бариери? Много полезно ще бъде едно независимо проучване с количествени и качествени данни.
  Други големи държави като Китай, Индия и Канада въведоха ефикасни и дългосрочни стимулиращи политики за подкрепа във вътрешен и външен план на активите, които са част от тяхната „мека сила“; ЕС следва да направи същото. |
| --- | --- |

3.2.3.

Други големи държави като Китай, Индия и Канада въведоха ефикасни и дългосрочни стимулиращи политики за подкрепа във вътрешен и външен план на активите, които са част от тяхната „мека сила“; ЕС следва да направи същото.

3.3.   Диверсификация и обновяване на бизнес моделите

| 3.3.1. | Новаторските бизнес модели за индустриите с интензивно използване на авторски права в ЕС следва да се насърчават в три направления:






  а) | употребата на всички цифрови инструменти (изкуствен интелект, блокова верига, големи информационни масиви, триизмерен печат и т.н.) като възможност за обогатяване на съдържанието на стоките и услугите в областта на културата и на начина, по който те са достъпни за потребителите; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

а)

употребата на всички цифрови инструменти (изкуствен интелект, блокова верига, големи информационни масиви, триизмерен печат и т.н.) като възможност за обогатяване на съдържанието на стоките и услугите в областта на културата и на начина, по който те са достъпни за потребителите;

| б) | възможностите, свързани с подобрената преносимост на съдържание в трансгранични проекти; |
| --- | --- |

б)

възможностите, свързани с подобрената преносимост на съдържание в трансгранични проекти;

| в) | търсенето на нови начини за генериране на приходи (абонаменти, плащане при гледане и т.н.), без да се изключват уязвимите потребители. |
| --- | --- |

в)

търсенето на нови начини за генериране на приходи (абонаменти, плащане при гледане и т.н.), без да се изключват уязвимите потребители.

| 3.3.2. | В голям брой проучвания е установено, че между творческите и културните индустрии и няколко икономически сектора, в които е интегриран „културен или творчески компонент“, се наблюдава „разпространение на ефектите“. В допирните точки между творческите и културните индустрии и цифровите технологии се намира мощен източник на революционни и поетапни иновации. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Разбира се, определени културни дейности, ползващи публично или частно финансиране, не следва да разчитат единствено на генерирането на печалба. Новата програма би трябвало да обхваща и дейностите, които не са пазарно ориентирани. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Достъп до финансиране

| 3.4.1. | През юни 2016 г. беше стартиран нов механизъм за гарантиране от Европейския фонд за стратегически инвестиции, за да се възползват микро-, малките и средните предприятия в творческите и културните индустрии, които срещат трудности при достъпа до кредити в своите собствени държави. За новия механизъм беше планирана първоначална сума от 121 милиона евро, която се очаква да създаде заеми и други финансови продукти в размер на 600 милиона евро. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | След едно бавно начало девет държави членки — Испания, Франция, Румъния, Белгия, Чешката република, Финландия, Италия, Люксембург и Обединеното кралство — подписаха споразумения с Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ) за общ капацитет в размер на повече от 300 милиона евро потенциални заеми. През 2017 г. ЕИФ взе решение да прибави допълнителни 70 милиона евро. Според доклад на ЕИФ относно използването на механизма за гарантиране (март 2018 г.) 418 участници от секторите на творчеството и културата са се възползвали от него за общата сума от 76 милиона евро под формата на заеми, което представлява среден заем от 182 000 евро на субект. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ЕИСК решително насърчава компетентните органи на национално и регионално равнище, в градските и в селските райони да популяризират този конкретен механизъм, за да се подхранва растежът на културните и творческите индустрии и да се привличат инвестиции и нови предприятия в тези сектори. Те носят отговорността за предотвратяване на увеличаването на неравенствата между „интелигентните градове“ с голяма концентрация на културните и творческите индустрии (7) и селските райони. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Социални въпроси

| 3.5.1. | Наличните в някои държави членки данни показват несправедливи и незадоволителни социални условия на труд: неплатени часове, редовно полагане на извънреден труд, временни договори, работни места на наложено непълно работно време, лоши условия по отношение на здравето и безопасността, недостатъчни инвестиции за обучение, неравенство между половете (8), липса на етническо многообразие, сексуален тормоз, ниско равнище на социална защита, недостатъчно мобилност поради двойно данъчно облагане и затруднен достъп до визи за граждани на трета държава.
  Някои държави членки са въвели социални изисквания, на които трябва да отговарят творческите и културните индустрии, за да имат достъп до финансиране на ЕС, с което се подкрепя европейският социален модел в съответствие с потенциалната роля на публичните средства. |
| --- | --- |

3.5.1.

Някои държави членки са въвели социални изисквания, на които трябва да отговарят творческите и културните индустрии, за да имат достъп до финансиране на ЕС, с което се подкрепя европейският социален модел в съответствие с потенциалната роля на публичните средства.

| 3.5.2. | За намиране на подходящи решения за подобряване на положението следва да бъде насърчаван социалният диалог на национално равнище. На равнището на ЕС са необходими повече независими проучвания относно условията на труд в творческите и културните индустрии за стимулиране на обновени политики. Резултатите от неотдавнашни проучвания показват например, че критериите по професия биха могли да бъдат по-ефективни от секторните критерии, тъй като едва 30,7 % от „творческите“ работни места са в творческите и културните индустрии (9). |
| --- | --- |

3.5.2.

3.5.3   Клъстери и мрежи

Регионалните клъстери играят основна роля за насърчаване на нови модели на сътрудничество и трансгранични партньорства. Новата програма следва да насърчава създаването на нови регионални клъстери за творческите и културните индустрии, както и ползотворните партньорства между съществуващите клъстери и мрежи (Емилия-Романя, Хамбург, Милано и т.н.), които биха могли да стимулират разрастването и най-добрите практики.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 83, NAT/738, SOC/590 (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стp. 22), SOC/590 (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стp. 148).

1

(2)  Основните индустрии с интензивно използване на авторски права включват девет сектора: преса и литература, музикални, оперни и театрални продукции, филми и видео, фотография, софтуер и бази данни, визуални изкуства и графика, реклама и изкуства, дружества за колективно управление на авторски права.

2

(3)  „Към стратегия на ЕС за международните културни отношения“, JOIN (2016) 29 final.

3

„Към стратегия на ЕС за международните културни отношения“

(4)  Цитат от документ за обсъждане на българското председателство: „Перспективи: дългосрочна визия за приноса на културата в ЕС след 2020 г.“, 27 април 2018 г.

4

„Перспективи: дългосрочна визия за приноса на културата в ЕС след 2020 г.“

(5)  Вж. параграф 4.6 от становището на ЕИСК (ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 83).

5

(6)  „Diversity and the film industry: An analysis of the 2014 Survey on Feature Film Statistics“ („Многообразие и филмовата индустрия: анализ на проучването на UIS за 2014 г. относно статистиката на игралните филми“), март 2016 г., стр. 31.

6

„Diversity and the film industry: An analysis of the 2014 Survey on Feature Film Statistics“

(7)  64 % от работните места в областта на творчеството се намират в градските райони, J. Vlegels, W. Ysebaert Creativiteit, diversiteit en werkomstandigheden: een analyse van de drietand van culturele en creatieve arbeid in België (Творчество, многообразие и условия на труд: Анализ на трите аспекта на творческата дейност в Белгия), Sociologos 39, стр. 241.

7

Creativiteit, diversiteit en werkomstandigheden: een analyse van de drietand van culturele en creatieve arbeid in België

(8)  Вж. „Рамката за действия по отношение на равенството между половете“ на Комитета за социален диалог в аудио-визуалния сектор.

8

(9)  J. Vlegels, W. Ysebaert, Sociologos 39, стр. 210—241.

9

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/94 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/94

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно минималните изисквания за повторното използване на водата (непрекъсната програма)“

[COM(2018) 337 final]

(2019/C 110/18)

| Докладчик: | Mindaugas MACIULEVIČIUS |
| --- | --- |

Докладчик:

Mindaugas MACIULEVIČIUS

| Консултация | Европейски парламент, 2.7.2018 г.
  Съвет на ЕС, 26.6.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Бюрото | 19.9.2017 г. |
| | |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 27.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 140/1/0 |

Консултация

Европейски парламент, 2.7.2018 г.

Съвет на ЕС, 26.6.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Бюрото

19.9.2017 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

27.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

140/1/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Инициативата на Европейската комисия е навременна и много положителна стъпка. Предложеният регламент ще насърчи в голяма степен разработването на безопасни допълнителни водни ресурси за напояване в селското стопанство — вода, която може да бъде третирана, за да може да се използва безопасно за селскостопански цели и по целесъобразност, да запазва ценно съдържание на полезни хранителни вещества и подходяща и обогатяваща почвата органична материя. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Добавената стойност на подобна разпоредба се състои на първо място в намаляването на натиска по отношение на снабдяването с питейна вода и улесняването на публичните и частните инвестиции за генериране на такива допълнителни водни ресурси. Тези отделни специализирани инфраструктури за пречистване и снабдяване с вода за селскостопански цели ще допълнят съществуващите източници и инфраструктура за водоснабдяване, които — в зависимост от държавата членка, са основни услуги, извършвани под отговорността на държавни, общински или частни субекти. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства предложения регламент като полезно допълнение за постигането на целите на Рамковата директива за водите и принос към пакета от мерки за кръговата икономика. Той ще насърчи по-устойчивото използване на съществуващите водни ресурси и ще повиши доверието на потребителите в безопасността на съответните селскостопански продукти. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Понастоящем потребителите не са запознати с различните стандарти за повторното използване на водата, които съществуват в държавите членки, а много потребители не знаят, че рециклираната вода се използва широко за напояване. Тъй като регламентът предвижда съгласуван подход въз основа на убедителни научни консултации, той може да се разглежда като необходим основен елемент от политиката за безопасност на храните. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Противно на впечатлението, което се създава от заглавието на регламента, действителната същност на предложението е тясно свързана с повторното използване на градски отпадъчни води за напоителни цели. Макар това да се посочва в обяснителния меморандум към регламента, се препоръчва да се наблегне в по-голяма степен върху аспект, за да се сведат до минимум опасенията, че се пренебрегват възможностите за повторно използване в промишлеността и бита. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Въпреки че не е предмет на регламента, потенциалът за повторното използване на вода за подхранване на водоносния хоризонт продължава да представлява интерес и следва да се извърши допълнителен технически анализ с цел разрешаване на комплексните проблеми, установени в оценката на въздействието. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | За да може настоящият регламент да постигне желаното въздействие в най-голяма степен, Комитетът настоятелно препоръчва ефективен контрол върху водните ресурси и въвеждане на режим на активна отчетност и привеждане в изпълнение във всички държави членки. По-специално трябва да се привеждат в изпълнение по-последователно забраните за незаконно водочерпене. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Съществува добър икономически аргумент в подкрепа на капиталовите инвестиции, необходими за създаване на необходимата инфраструктура за повторно използване на водата, но изграждането на такава инфраструктура ще бъде подпомогнато от структурните фондове, основно от Фонда за развитие на селските райони и Кохезионния фонд. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Въпреки че се очаква неутрално въздействие върху конкуренцията по отношение на вноса от трети държави, ЕИСК настойчиво призовава Комисията да се възползва от тази възможност и да използва разработването на стандарти на равнището на ЕС, съвместно с Европейския орган за безопасност на храните, за засилване на позицията в обсъжданията за установяване на международни стандарти за повторното използване на водата, така че вносът от трети държави също да отговаря на изискванията. ЕИСК редовно пледира за съгласуваност на международните стандарти в селското стопанство и настоящият регламент може да установи световен еталон за повторното използване на водата (1). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Въведение

| 2.1. | Поради изменението на климата и нарастващото търсене, много части от ЕС вече са засегнати от недостиг на вода (2), като недостигът и проблемите с качеството на водата вече засягат една трета от територията на ЕС през цялата година (3). В предходни становища на Комитета се подчертават тези опасения, настойчиво се призовава за повече инвестиции в пречистването на отпадъчни води за повторно използване и се посочва, че целта за затваряне на водния цикъл вече не изглежда нереалистична (4). Голяма част от водните ресурси се използват за напояване в селското стопанство, по-специално в южните държави членки, където селскостопанската продукция има значителен икономически принос. Настоящият регламент няма за цел разширяване на вече напояваните територии, а по-безопасно и ефективно използване на наличните водни ресурси. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | По разбираеми причини запазването на доверието на потребителите в продоволствените доставки и системата на регулиране и контрол, която осигурява тяхната безопасност, е един от най-важните приоритети в Съюза. Настоящият регламент ще повиши сигурността в тази област, в която настоящите стандарти се различават значително в отделните държави членки. Потенциално регламентът би могъл да увеличи наличната вода за напояване с 4,9 милиарда м3 годишно, като същевременно намали общия недостиг на вода с над 5 %. Той ще гарантира безопасността на рециклираната вода и ще осигури високо ниво на защита на здравето на човека и на животните, както и на околната среда. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Настоящият регламент може да бъде разглеждан като инструмент, който укрепва кръговата икономика, повишава продоволствената сигурност в ЕС и допринася за общественото здраве. В него се разглежда непосредствено необходимостта от установяване на хармонизирани минимални изисквания за качество на рециклираната вода, по-голямата част от която се използва в селското стопанство. Осигурява се по-голяма обществена прозрачност чрез изискването за подходяща и актуална информация, достъпна онлайн, относно повторното използване на водата. В допълнение, предложеният регламент допринася за изпълнението от страна на ЕС на целите за устойчиво развитие (ЦУР), и по-специално ЦУР No 6 за чиста вода и канализация. Той допълва предложението на Комисията за нова обща селскостопанска политика, като допринася за по-доброто управление на водите в селското стопанство и достъпа на земеделските стопани до по-устойчиво водоснабдяване. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Следва да се отбележи, че настоящият регламент е представен като част от непрекъсната програма, а дългосрочната цел е да се обмислят други области за повторно използване на водата. При все това настоящият специален регламент е твърде тясно насочен и урежда почти изключително преработването на вече пречистени градски отпадъчни води, за да стане възможно използването им под различни форми за напояване в селското стопанство. Битовата и промишлената повторна употреба остават извън приложното поле на настоящото предложение и до известна степен вече са обхванати — например в Директивата за пречистване на градски отпадъчни води, която понастоящем е в процес на преразглеждане (5). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Основно съдържание на предложението на Комисията

| 3.1. | Предложеният регламент е част от интегриран подход за управление на водите с цел справяне със сериозния и нарастващ проблем с недостига на вода в целия ЕС. Наред с мерките за пестене на вода и ефективно използване на водата, пречистените отпадъчни води от градски пречиствателни станции за отпадъчни води могат да допринесат за това чрез осигуряване на надеждно алтернативно водоснабдяване. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Като цяло повторното използване на водата има по-слабо въздействие върху околната среда в сравнение с други алтернативни начини за водоснабдяване и може да донесе редица екологични, икономически и социални ползи. Регламентът поставя акцент върху повторното използване на водата за напояване в селското стопанство, което понастоящем представлява около една четвърт от общия обем на водочерпене на прясна вода в ЕС. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Регламентът ще бъде пряко приложим както по отношение на държавите членки, така и на стопанските субекти, като потенциално ще стимулира развитието и внедряването на екологични технологии. Предложението определя минимални изисквания за качеството и мониторинга на рециклираната вода, въвежда ключови задачи за управление на риска и предлага хармонизиран подход във връзка с повторното използване на водата за напояване в целия ЕС. По-специално предложението определя: |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | минимални изисквания за качеството на рециклираната вода и мониторинга, които обхващат микробиологични елементи (например нивата на бактериите E. Coli) и изисквания по отношение на редовния мониторинг и мониторинга за валидиране. Тези изисквания ще гарантират, че рециклираната вода, произведена в съответствие с предложения регламент, е безопасна за напояване; |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ключовите задачи за управление на риска добавят допълнително ниво на защита към минималните изисквания, т.е. установяването на всеки допълнителен риск, който трябва да бъде преодолян, за да бъде безопасно повторното използване на водата. Това включва най-вече задължението на операторите на инсталациите за рециклиране да изготвят план за управление на риска от повторното използване на водата, необходим за издаването на разрешително от компетентния орган, което подлежи на преразглеждане най-малко на всеки пет години; |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | по-голяма прозрачност. Новите правила за прозрачност изискват гражданите да получава достъпна информация онлайн относно практиката за повторно използване на водата в своите държави членки. Ще бъде необходим акт за изпълнение, в който да се определят подробни правила по отношение на формата и представянето на информацията, която трябва да бъде предоставяна. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Предвижда се държавите членки да разработят набори от данни, съдържащи информация относно повторното използване на водата с подкрепата на Европейската агенция за околна среда, която ще извършва прегледи на изпълнението на регламента на равнището на Съюза. Предвижда се първата оценка да се извърши шест години след влизането му в сила. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Следва да се отбележи, че предложеният регламент не изисква от държавите членки да предприемат пречистване на отпадъчните води за напояване. Основната му цел е да създаде доверие сред широк кръг от заинтересовани страни — органи по водите, земеделски стопани, инвеститори и потребители по отношение на това, че се прилагат последователно най-високи стандарти за безопасност при осигуряването на вода, използвана за напоителни цели. Това ще бъде значителен напредък спрямо настоящата практика. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Техническите въпроси, по-специално откриването, стандартите за безопасност и граничните параметри са подробно анализирани в оценката на въздействието, както и в съпътстващата научноизследователска документация. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Общи бележки

| 4.1. | Комитетът подкрепя категорично настоящия регламент, тъй като той ще допринесе за намаляване на натиска в резултат от изменението на климата и ще бъде полезно допълнение към прилагането на Рамковата директива за водите (РДВ) и кръговата икономика като цяло. Отбелязваме положителните примери на широко повторно използване на водата, съчетано със селскостопанско производство, по-специално в Кипър и Израел, където понастоящем близо 90 % от пречистената отпадъчна вода се използва повторно. ЕИСК си задава въпроса дали в регламента за повторно използване на водата не трябваше да бъде разгледан въпросът за оползотворяването на топлината от водата преди отвеждането ѝ до пречиствателната станция. Такива съоръжения трябва да се инсталират в еднофамилните и многофамилните жилища, в басейните и хотелите. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Предложеният регламент признава предимството на мерките за пестене и ефективно използване на водата в йерархията на управлението на водите. Вариантът за доброволно повторно използване ще бъде избиран само когато е целесъобразен, безопасен и рентабилен. Съществуват значителни възможности за повторното използване на водата за напояване, по-специално в някои южни държави — членки на ЕС, с преобладаващо по-ниски равнища; например Италия и Гърция използват повторно само 5 %, а Испания — 12 % от водата. Окуражаващ е фактът, че повторното използване на водата се увеличава със стабилни темпове. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Комитетът отбелязва, че целта на регламента е да се въведе общ подход по отношение на стандартите на качеството на водата за повторно използване. Понастоящем това не е така. Като цяло потребителите не са запознати с големите различия между държавите членки относно качеството на водата, използвана за напояване. Единен минимален стандарт ще насърчи възприемането на тази практика и съответните инвестиции и ще гарантира по-голяма сигурност за потребителите, що се отнася до въпроси, свързани със здравето. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Комитетът отбелязва също така, че са били взети под внимание опасения относно патогени, замърсители, които пораждат нови опасения, странични продукти от дезинфекция и резистентност към антибиотици (в Приложение 2) въз основа на техническия доклад „Science for Policy“ на Съвместния изследователски център, който изследва много подробно управлението на рисковете във връзка със здравето и околната среда при повторното използване на водата за напояване в селското стопанство (6). Това следва да гарантира опазването на почвите, подпочвените води, питейната вода и хранителните продукти във всеки отделен проект. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | В редица ситуации традиционните водни ресурси като цяло са със занижена цена и не отразяват екологичните разходи и стойността на ресурсите. Също така продължава да се извършва значително незаконно водочерпене от реки и от частни сондажи. За да може настоящият регламент да постигне желаното въздействие в най-голяма степен, са необходими ефективен контрол върху водните ресурси и въвеждане на режим на активна отчетност и привеждане в изпълнение във всички държави членки. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Предложеният регламент въвежда определена разрешителна процедура за проекти за повторно използване на водата. Това следва да допринесе за ясно разпределение на отговорностите между различните участници във водния цикъл за повторно използване на водата. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Комитетът оценява предложената възможност в регламента, който насърчава адаптирането или проектирането на пречиствателните станции за повторно използване с цел улесняване на „фертигацията“. Това представлява задържането в преработената вода, при надлежно спазване на стандартите за безопасност, на разтворими торове, като например азот и фосфор, и полезната, обогатяваща почвата органична материя, която навлиза във водния цикъл при битовата и промишлена употреба. Тези допълнителни ползи се считат за второстепенни спрямо основната полза — осигуряване на нови водни ресурси чрез повторно използване. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Конкретни бележки

| 5.1. | Следва да се отбележи, че понятието „повторно използване на водата“ се отнася до използването на вода, която се добива от (предимно градски) отпадъчни води и която след пречистване достига качество, подходящо за употребата, за която е предназначена. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Акцентът в настоящия регламент е поставен предимно върху качеството и безопасността на повторното използване на вода от градските пречиствателни станции за отпадъчни води. Той не се отнася до регулирането на питейната вода или до преки мерки за ефективното използване на водата. Комитетът отбелязва обаче, че ефективното пречистване на отпадъчните води и тяхното повторно използване има значителни екологични ползи в сравнение с други варианти. Например през 2017 г. сушата доведе до загуби за селскостопанския сектор в Италия, оценявани на 2 милиарда евро, а екстремните климатични условия, пред които бяха изправени много държави членки през лятото на 2018 г., вероятно ще увеличат тази сума в целия ЕС. Повторното използване на водата обаче би могло да задоволи 47 % от цялото търсене на вода за напояване в Италия, но понастоящем се използва в много ограничена степен. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Въпреки че потенциалът за използване на рециклирана вода в селското стопанство е налице предимно в южните държави членки, техническият и оперативният стимул, който ще създаде настоящият регламент, ще бъде от полза за целия ЕС в бъдеще. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Отговорността за гарантиране на стандартите за безопасност на храните, които като цяло са определени от ЕС в съответствие с Регламента за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, се носи, както би трябвало да бъде, от държавите членки. Предложеният регламент ще гарантира, че при повторно използване на водата за напояване на хранителни култури безопасността на потребителите е от първостепенно значение. Вносът на селскостопански продукти от трети държави е включен поради необходимостта от съответствие със законодателството на ЕС в областта на безопасността на храните, въпреки че понастоящем няма специални изисквания относно практиките за напояване в трети държави. Твърди се, че общите стандарти на ЕС биха могли да послужат като модел за трети държави, и по-специално за нашите двустранни търговски партньори, въпреки че това ще бъде предмет на преговори на международно равнище. По света за напояване вече се използват значително количество както непречистени, така и пречистени отпадъчни води, включително в много държави, от които ЕС внася селскостопанска продукция. |
| --- | --- |

5.4.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Селското стопанство в търговските преговори“, параграф 4.3 (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20).

1

(2)  Недостиг на вода е налице, когато търсенето на вода надвишава наличното количество през определен период или когато използването ѝ е ограничено поради лошо качество.

2

(3)  COM(2012) 672 final.

3

(4)  Становище на ЕИСК относно „План за опазване на водните ресурси на Европа“, ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 93.

4

(5)  Директива 91/271/ЕИО на Съвета от 21 май 1991 г. за пречистването на градските отпадъчни води (OВ L 135, 30.5.1991 г., стp. 40).

5

(6)  Публикация на Съвместния изследователски център (JRC) Towards a legal instrument on water reuse at EU level (Към правен инструмент за повторно използване на водата в ЕС).

6

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/99

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно привеждането в съответствие на задълженията за докладване в рамките на политиката в областта на околната среда и в тази връзка за изменение на директиви 86/278/ЕИО, 2002/49/ЕО, 2004/35/ЕО, 2007/2/ЕО, 2009/147/ЕО и 2010/63/ЕС, Регламент (ЕО) No 166/2006, Регламент (ЕС) No 995/2010, Регламент (ЕО) No 338/97 на Съвета и Регламент (ЕО) No 2173/2005 на Съвета“

[COM(2018) 381 final — 2018/0205 (COD)]

(2019/C 110/19)

| Докладчик: | Vladimír NOVOTNÝ (CZ — I гр.) |
| --- | --- |

Докладчик:

Vladimír NOVOTNÝ (CZ — I гр.)

| Консултации | Европейски парламент, 11.6.2018 г.
  Съвет, 22.6.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114, член 192, параграф 1, член 207 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Бюрото | 17.4.2018 г. (в очакване на сезирането) |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 5.10.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 359 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 208/1/2 |

Консултации

Европейски парламент, 11.6.2018 г.

Съвет, 22.6.2018 г.

Правно основание

Член 114, член 192, параграф 1, член 207 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Бюрото

17.4.2018 г. (в очакване на сезирането)

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

5.10.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

359

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

208/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Европейската комисия за привеждане в съответствие на задълженията за докладване в рамките на политиката в областта на околната среда и очаква то да доведе до по-голяма прозрачност на докладите и тяхното изготвяне, да предостави емпирична основа за оценяване на ефективността на политиките в областта на околната среда, опростени процедури и намаляване на административната тежест както за Комисията, така и за държавите членки. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК напълно подкрепя новия подход на Европейската комисия по отношение на докладването в областта на околната среда, който се основава на цялостно модернизиране на процедурите за събиране на данни, докладване и последваща екологична оценка с помощта на системите INSPIRE и „Коперник“, прехвърлянето на данни в реално време и тяхната електронна обработка. ЕИСК счита, че предложението на Комисията е в съответствие с подхода за по-добро регулиране и с програмата REFIT. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК препоръчва централните бази данни на Европейската агенция за околна среда (EAОС) да бъдат използвани за свързване на данни и информация относно околната среда с географски, икономически и социални данни и за цялостното им тълкуване. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отново настоятелно призовава за включване на организациите на гражданското общество в изготвянето и обсъждането на докладите в областта на околната среда в държавите членки. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че е по-добре конкретните изисквания за докладване относно околната среда да се адаптират към промените отколкото да се прилага единен универсален подход, при условие че се запази високото качество на данните и докладите за околната среда. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК е убеден, че актуализирането на докладването в областта на околната среда и последващото обработване и оценка на екологичните данни ще допринесе значително за постигане на целите на Конвенцията за достъпа до информация, участието на обществеността в процеса на вземането на решения и достъпа до правосъдие по въпроси на околната среда (Конвенцията от Орхус). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава правителствата на държавите — членки на ЕС, техните органи и агенции, Европейската комисия и Европейската агенция за околна среда да удвоят усилията за подобряване на достъпа, яснотата и информационната стойност на докладите в областта на околната среда и информацията за широк кръг от гражданското общество и неговите организации по тези въпроси. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК препоръчва достиженията на правото на ЕС относно събирането на данни, информацията и докладването в областта на околната среда да бъдат редовно оценявани и преразглеждани в бъдеще, да се намали периодът между събирането, обработването и публикуването на данни и да се повиши тяхната достъпност, прозрачност и яснота. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава организациите за опазване на околната среда да работят по-активно за повишаване на обществената осведоменост за състоянието на околната среда в техните страни или региони. Настойчиво приканва Комисията да ги насърчава и финансира за това. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Документът на Комисията

| 2.1. | През 2017 г. Комисията публикува всеобхватна оценка от проверката за пригодност относно докладването в областта на околната среда. В нея бяха обхванати 181 задължения за докладване, които произтичат от 58 акта от законодателството на ЕС в областта на околната среда. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Този хоризонтален и всеобхватен анализ на задълженията за докладване (1) беше извършен с цел повишаване на прозрачността, предоставяне на емпирична основа за бъдещи оценки и опростяване и намаляване на административната тежест за държавите членки и за Комисията. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Индивидуалната оценка на въпросните законодателни актове показа, че съществува възможност за подобряване на докладването, предвидена в следните актове:






  — | Директива 2002/49/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) относно шума в околната среда (3), |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Директива 2002/49/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) относно шума в околната среда (3),

| — | Директива 2004/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4). Директива относно екологичната отговорност (5), |
| --- | --- |

—

Директива 2004/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4). Директива относно екологичната отговорност (5),

| — | Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6): Директива INSPIRE (Инфраструктура за пространствена информация) (7), |
| --- | --- |

—

Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6): Директива INSPIRE (Инфраструктура за пространствена информация) (7),

| — | Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8) и 92/43/ЕИО на Съвета (9): Директивата за птиците и Директивата за местообитанията (10), |
| --- | --- |

—

Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8) и 92/43/ЕИО на Съвета (9): Директивата за птиците и Директивата за местообитанията (10),

| — | Директива 2010/63/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11) относно изпитванията върху животни (12), |
| --- | --- |

—

Директива 2010/63/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11) относно изпитванията върху животни (12),

| — | Регламент (ЕО) No 166/2006 на Европейския парламент и на Съвета (13) относно Европейски регистър за изпускането и преноса на замърсители (E-PRTR (14)), |
| --- | --- |

—

Регламент (ЕО) No 166/2006 на Европейския парламент и на Съвета (13) относно Европейски регистър за изпускането и преноса на замърсители (E-PRTR (14)),

| — | Директива 86/278/ЕИО на Съвета (15) относно утайките от отпадъчни води, |
| --- | --- |

—

Директива 86/278/ЕИО на Съвета (15) относно утайките от отпадъчни води,

| — | Регламент (ЕС) No 995/2010 на Европейския парламент и на Съвета (16) относно дървения материал, |
| --- | --- |

—

Регламент (ЕС) No 995/2010 на Европейския парламент и на Съвета (16) относно дървения материал,

| — | Регламент (ЕО) No 338/97 на Съвета (17) (CITES), |
| --- | --- |

—

Регламент (ЕО) No 338/97 на Съвета (17) (CITES),

| — | Регламент (ЕО) No 2173/2005 на Съвета (18) относно прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT). |
| --- | --- |

—

Регламент (ЕО) No 2173/2005 на Съвета (18) относно прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT).

Понастоящем протича процес на привеждане в съответствие на текущите предложения на Европейската комисия, предадени през 2018 г., относно питейната вода, устойчивите органични замърсители, повторното използване на отпадъчни води и пластмасови продукти за еднократна употреба.

| 2.4. | Въз основа на тази оценка са изготвени предложение за привеждане в съответствие на отделните законодателни актове, свързани с докладите в областта на околната среда, и подробен план за изпълнение на предложените изменения. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Целта на предложението е да оптимизира съществуващите задължения, свързани с докладването, прозрачността и мониторинга на изпълнението, както са заложени в законодателството на ЕС, като същевременно се спазват принципите на необходимост, субсидиарност и пропорционалност. Друга цел на предложението е да се приведат в съответствие изискванията на съответното законодателство и да се подобри емпиричната основа за прилагане на политиката на ЕС. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Предложението включва стъпки за подобряване на прозрачността и субсидиарността (в осем правни акта), опростяване или отпадане на задължения за докладване (в седем правни акта), привеждане в съответствие на крайните срокове за докладване (в три правни акта), опростяване на общия за Съюза преглед и изясняване на ролята на институциите на ЕС (в осем правни акта) и за подготовка за бъдещите оценки (в пет правни акта). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Предложението спомага да се гарантира, че обществеността има достъп до ясна информация относно околната среда на национално равнище. По този начин обществеността ще разполага с общ поглед върху случващото се в областта на околната среда в Европа като цяло, а националните публични органи ще могат да се справят с трансгранични проблеми. Освен това предложението следва да намали тежестта върху държавите членки, да укрепи субсидиарността и да направи по-достъпна за обществеността информацията относно изпълнението. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи коментари

| 3.1. | ЕИСК приветства предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за привеждане в съответствие на задълженията за докладване в областта на околната среда (19) като основна крачка към цялостната модернизация на начина, по който се изготвят и представят докладите в областта на околната среда. ЕИСК подкрепя използването на системите INSPIRE и „Коперник“, електронните инструменти за обработване на данни, реалното прехвърляне на данни, а по отношение на комуникацията — преминаването от официални писмени доклади към изграждане на динамични централни бази данни на равнището на Европейската комисия и на Европейската агенция за околна среда. Като повтаря мнението на Комисията и текста на предложението за регламент, ЕИСК отбелязва също, че промените в различните правни документи, свързани с подбора на показатели за околната среда, списъка на регламентираните вещества и техните граници, са чисто процедурни, а не материални. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Според ЕИСК опростяването и привеждането в съответствие на процедурите за изготвяне и представяне на докладите в областта на околната среда ще направи тези доклади по-ефективни и прозрачни. ЕИСК очаква предложението да доведе до намаляване на тежестта и разходите, свързани с изискванията за докладване, както предвижда законодателството на ЕС в областта на околната среда, и до значително намаление на периода между събирането и публикуването на данни. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК счита, че е изключително важно да се повиши достъпността не само на докладите, но и на тяхната яснота и на информацията за големи групи от гражданското общество. ЕИСК заявява отново жизненоважната роля на гражданското общество не само като потребител на информация относно околната среда, но и като активен участник в събирането, съставянето и обсъждането на тази информация и тези доклади. Във връзка с това ЕИСК подчертава значението на оценката на въздействието върху околната среда и включването на гражданското общество в дискусиите по този въпрос. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Предложението за преразглеждане на редица вече съществуващи законодателни актове спада към Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка на Комисията (REFIT (20)). ЕИСК прие становище относно програмата REFIT (21), в което изрази загриженост относно установените слабости в оценките на въздействието върху околната среда и изтъква необходимостта от интегрирана и балансирана оценка на социалните, икономически и екологични измерения. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | В своето становище относно прегледа на ЕС на изпълнението в областта на околната среда (22) ЕИСК подчертава значението на включването на гражданското общество в процеса на вземане на решения и в прегледа, като това се отнася и за преразглеждането на законодателството относно докладването в областта на околната среда. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Предложението на Европейската комисия съдържа препратки към Директива 2003/4/ЕО относно обществения достъп до информация за околната среда (23) и към Директива 2007/2/ЕО за пространствената информация и гарантира съгласуваност с изискванията на тези директиви. ЕИСК прие становище относно достъпа до правосъдие на национално равнище във връзка с мерките за прилагане на правото на ЕС в областта на опазването на околната среда (24), в което подчертава значението на Конвенцията за достъпа до информация, участието на обществеността в процеса на вземането на решения и достъпа до правосъдие по въпроси на околната среда (Конвенцията от Орхус). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК обръща внимание на факта, че докато предложението на Европейската комисия се отнася само до докладването в областта на околната среда, предписано от законодателството на ЕС, значителна част от докладването в областта на околната среда се предоставя на доброволни начала на равнището на предприятията, синдикалните организации, градовете, общините, другите организации и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Примери за такива доброволни дейности, включително доклади в областта на околната среда са: Глобалната инициатива за отчитане (ГИО), в рамките на която се изготвят доклади на корпоративно равнище; доклади на търговски асоциации като инициативата „Отговорна грижа“ в химическата промишленост; и докладите за корпоративната социална отговорност, които често включват екологичен елемент. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Оценките за въздействието върху околната среда и свързаната с тях информация също се предоставят на обществеността като част от системите за управление на околната среда — СУОС и Схемата на Общността за управление по околна среда и одит. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | В този контекст активната роля на организациите на гражданското общество при разглеждане на докладите е доказала отдавна своето значение, от една страна, с повишаване на доверието на гражданското общество и на бизнеса, от друга страна. На местно и на международно равнище в областта на информацията относно околната среда също се прилагат процедурите за извършване на оценка на въздействието върху околната среда. |
| --- | --- |

3.7.3.

4.   Специфични бележки

4.1.   Подобряване на прозрачността и субсидиарността

ЕИСК счита, че предложението на Европейската комисия подобрява прозрачността и осигурява по-лесен за ползване обществен достъп до информацията относно околната среда, като запазва субсидиарността.

4.2.   Опростяване или отпадане на задълженията за докладване

ЕИСК счита, че за да се намали административната тежест би било полезно да се опрости или да се намери подходящ заместител на процеса на предоставяне на информация въз основа на текст и да се постави акцент върху подобряване на обществения достъп до информация. ЕИСК призовава Европейската комисия да подеме работа по установяването на няколко основни съставни показатели за околната среда, които да бъдат ясни за широката общественост във всички страни от ЕС. Това би улеснило получаването на становище относно опазването на околната среда в държави или региони и би породило инициативи, насочени към намирането възможности за подобрения.

4.3.   Привеждане в съответствие на графика на докладването

ЕИСК подкрепя оптимизирането на крайните срокове за подаване на карти на шума и планове за действие съгласно Директива 2002/49/ЕО (25), предвиждането на достатъчно време за провеждане на обществена консултация и засилването на участието на гражданското общество при прегледа или преразглеждането на плановете за действие. ЕИСК подкрепя подобни правила в други законодателни актове, при условие че не се намалява качеството и наличието на данни и отчети за околната среда.

4.4.   Опростяване на общите за Съюза прегледи/изясняване на ролите на институциите

Според ЕИСК е необходимо да се изяснят и да се конкретизират ролите на Комисията и на Европейската агенция за околна среда в съответните процеси на докладване.

4.5.   Подготовка за бъдещи оценки

ЕИСК приветства факта, че извършената от Европейската комисия оценка е показала редица дублирания, липсващи звена и несъществени изисквания както по отношение на структурата на данните и докладването, така и на изискванията за честота, както и други слабости в тяхната ефективност. ЕИСК е убеден, че ще бъдат открити още слабости в бъдеще. Поради това препоръчва извършването на редовна оценка на функционирането на достиженията на правото на ЕС в тази област. Комисията следва да извърши оценки и да изиска от държавите членки да предоставят информацията, необходима за тези оценки. В своето становище SC/045 относно „Законодателството, което да издържи проверката на времето“ (26), ЕИСК препоръчва как да се процедира по отношение на бъдещото законодателство.

4.6.   Данни в контекст

ЕИСК препоръчва централните бази данни на Европейската агенция за околна среда да бъдат изградени така, че данните и информацията относно околната среда да бъдат свързани с географски, икономически и социални данни, за да могат да се тълкуват всеобхватно и обективно. ЕИСК приветства стъпките на Европейската комисия за въвеждане на по-добро регулиране за намаляване на административната тежест във връзка с прегледа на задълженията за докладване съгласно Регламент (ЕО) No 166/2006 за Европейски регистър за изпускането и преноса на замърсители (ЕРИПЗ) относно задълженията с ограничено значение. Същевременно ЕИСК изтъква необходимостта от спазване на принципа за поверителност по отношение на някои търговски тайни, въпреки че това не следва да бъде пречка за прозрачността и достъпността на докладите и данните в областта на околната среда.

4.7.   Някои конкретни промени

ЕИСК счита, че в бъдеще предложените промени следва да бъдат адаптирани към особеностите на конкретните правни разпоредби, с които се въвеждат задължения за докладване в областта на околната среда (а не да са направлявани от единен универсален подход). ЕИСК също така подкрепя привеждането в съответствие на крайните срокове за докладване между Директива 2009/147/ЕО (Директивата за птиците) и Директива 92/43/ЕИО (Директивата за местообитанията).

4.8.   Насърчаване на активното участие на обществеността в решаването на въпроси, свързани с околната среда

ЕИСК призовава организациите за опазване на околната среда да работят по-активно за повишаване на обществената осведоменост за състоянието на околната среда в техните страни или региони. Настойчиво приканва Комисията да ги насърчава и финансира за това.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  SWD(2017) 230.

1

(2)  ОВ L 189, 18.7.2002 г., стр. 12.

2

(3)  SWD(2016) 454.

3

(4)  ОВ L 143, 30.4.2004 г., стр. 56.

4

(5)  SWD(2016) 121.

5

(6)  ОВ L 108, 25.4.2007 г., стр. 1.

6

(7)  COM(2016) 478 и SWD(2016) 273.

7

(8)  ОВ L 20, 26.1.2010 г., стр. 7.

8

(9)  ОВ L 206, 22.7.1992 г., стр. 7.

9

(10)  SWD(2016) 472 final.

10

(11)  ОВ L 276, 20.10.2010 г., стр. 33.

11

(12)  COM(2017) 631 и SWD(2017) 353.

12

(13)  ОВ L 33, 4.2.2006 г., стр. 1.

13

(14)  SWD(2017) 711.

14

(15)  ОВ L 181, 4.7.1986 г., стр. 6.

15

(16)  ОВ L 295, 12.11.2010 г., стр. 23.

16

(17)  ОВ L 61, 3.3.1997 г., стр. 1.

17

(18)  ОВ L 347, 30.12.2005 г., стр. 1.

18

(19)  COM(2018) 381 final — 2018/0205 (COD).

19

(20)  https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/evaluating-and-improving-existing-laws/refit-making-eu-law-simpler-and-less-costly_en

20

(21)  Становище на ЕИСК относно „Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT): настояща ситуация и перспективи“ (ОВ C 230, 14.7.2015 г., стр. 66).

21

(22)  Становище относно „Преглед на изпълнението на политиките на ЕС в областта на околната среда“ (ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 114).

22

(23)  ОВ L 41, 14.2.2003 г., стр. 26.

23

(24)  Становище на ЕИСК относно „Достъп до правосъдие на национално равнище във връзка с мерките за изпълнение на правото на ЕС в областта на околната среда“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 65).

24

(25)  Директива 2007/2/ЕО.

25

(26)  Становище относно „Законодателство, което да издържи проверката на времето“ (ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 51).

26

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/104 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/104

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за морско дело и рибарство и за отмяна на Регламент (ЕО) No 508/2014 на Европейския парламент и на Съвета“

[COM(2018) 390 final — 2018/0210 (COD)]

(2019/C 110/20)

| Докладчик: | Brian CURTIS (UK — II гр.) |
| --- | --- |

Докладчик:

Brian CURTIS (UK — II гр.)

| Сезиране на Комитета от Съвета | 12.7.2018 г. |
| --- | --- |
| Сезиране на Комитета от Европейския парламент | 2.7.2018 г. |
| Правно основание | Член 42, член 43, параграф 2, член 91, параграф 1, член 100, параграф 2, член 173, параграф 3, член 175, член 188, член 192, параграф 1, член 194, параграф 2, член 304 и член 349 от ДФЕС |
| | |
| Решение на Бюрото | 22.5.2018 г. (в очакване на сезирането) |
| | |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“ |
| Приемане от секцията | 27.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 214/1/3 |

Сезиране на Комитета от Съвета

12.7.2018 г.

Сезиране на Комитета от Европейския парламент

2.7.2018 г.

Правно основание

Член 42, член 43, параграф 2, член 91, параграф 1, член 100, параграф 2, член 173, параграф 3, член 175, член 188, член 192, параграф 1, член 194, параграф 2, член 304 и член 349 от ДФЕС

Решение на Бюрото

22.5.2018 г. (в очакване на сезирането)

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“

Приемане от секцията

27.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

214/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията, което осигурява по-гъвкава система за държавите членки в съответствие с техните стратегически приоритети и има за цел подпомагането на устойчив бизнес модел за рибарите и поддържането на конкурентоспособността на сектора на рибарството. По-специално ЕИСК призовава за бързо одобряване, по-достъпен механизъм за финансиране и по-пропорционална и хармонизирана система за санкции. Организациите на гражданското общество и платформите на регионалните заинтересовани страни би трябвало да се включат на всеки етап от процеса — от изготвянето на националните планове до извършването на окончателната оценка. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК смята, че настоящият бюджет на ЕФМДР би трябвало да се запази (6,4 млрд. евро). Това е от решаващо значение за постигането на радикалните промени и актуализации, които Европейският съюз изисква от сектора на рибарството. По-специално следва да се отбележи, че сегашния ЕФМДР възлиза на 0,6 % от МФР за периода 2014—2020 г., което означава, че всяко намаляване на финансирането му ще има незначително въздействие върху общия бюджет на ЕС, но може да има катастрофални последици за много крайбрежни региони. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК отбелязва, че предложението на Комисията не се основава на подробна икономическа и социална оценка на въздействието. Този недостатък се задълбочава от факта, че секторът на рибарството е в криза в продължение на повече от 20 години. Поради това Комитетът изисква незабавното ангажиране на Европейската комисия (по-специално ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“) и започване на секторен социален диалог с цел определяне на най-подходящите мерки за компенсиране на икономическото и социалното въздействие. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отбелязва, че аквакултурите и синята икономика са все още твърде далеч от реалното компенсиране на загубата на предприятия и работни места. Комитетът насърчава Комисията и държавите членки да създадат опростен механизъм както за нови проекти за аквакултури, така и за модернизиране на съществуващите. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Новият ЕФМДР би трябвало да отдава приоритет на социалното измерение за укрепване и финансиране на мерки за насърчаване и подкрепа на социалния диалог, безопасността, условията на труд и изграждане на капацитет, повишаването на компетентността на работниците и „смяната на поколенията“. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът насърчава Европейската комисия и държавите членки да предприемат по-активни действия чрез строго прилагане на пълната проследимост на вноса както по отношение на незаконния, недекларирания и нерегулирания риболов, така и от гледна точка на безопасността на храните. Борбата срещу всички форми на робство и експлоатация както на борда на кораба, така и при процеса на обработване на сушата, следва да бъде крайъгълен камък на новата глобална стратегия на ЕС в областта на рибарството и управлението на океаните. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК препоръчва финансирането на нови кораби, които да заменят старите, при условие че съответните кораби нямат свръхкапацитет и целевите видове се улавят на равнищата на максимален устойчив улов (МУУ). Тази мярка би трябвало да включва използването на по-устойчиви и по-ефективни двигатели с цел намаляване на емисиите на CO2 и за да се гарантира безопасността на екипажа. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът препоръчва да се запазят настоящите критерии за предоставяне на финансова подкрепа и компенсация в случай на временно или постоянно преустановяване на риболовната дейност. Важно е както рибарите, така и собствениците на риболовни кораби да могат да извлекат полза от тези финансови инструменти. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Комитетът одобрява предложението за специфични мерки в полза на дребномащабния крайбрежен риболов, който е жизнено важен за поминъка и културното наследство на много крайбрежни общности. Независимо от това, с цел да се подпомогне устойчивият бизнес модел за дребномащабния риболов, важно е също така да бъдат установени специализирани мерки за опазване и технически мерки там, където той по-разпространен (напр. Средиземно море). Подобни мерки следва да бъдат адаптирани към различните форми на риболов и биологичните особености на всеки морски басейн. ЕИСК смята, че ефективното събиране на данни, контрол и прилагане са особено важни предпоставки за отговорно управление на рибарството, което спомага за увеличаване на социалните и икономическите ползи за рибарите и местните общности. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Въведение и методология

| 2.1. | Новият Европейски фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) е част от многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г. ЕФМДР е основен инструмент за подкрепа на постигането на целите на общата политика в областта на рибарството (ОПОР), за насърчаване на прилагането на морската политика на Съюза и за укрепване на международното управление на океаните, по-специално в рамките на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че новият дългосрочен бюджет на ЕС е съществен фактор за устойчиво развитие, растеж и сближаване, а в по-общ план — и за бъдещето на Европа. Във връзка с това настоящото становище е тясно свързано с всички останали, в които се анализират конкретни фондове по новата МФР за периода 2021—2027 г. (1) |
| --- | --- |

2.2.

3.   Основно съдържание на предложението

| 3.1. | Новият ЕФМДР за периода 2021—2027 г. ще се съсредоточи върху четири приоритета:






  — | насърчаване на устойчивото рибарство и опазването на морските биологични ресурси; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

насърчаване на устойчивото рибарство и опазването на морските биологични ресурси;

| — | предоставянето на принос за продоволствената сигурност чрез устойчиви и конкурентни аквакултури и пазари; |
| --- | --- |

—

предоставянето на принос за продоволствената сигурност чрез устойчиви и конкурентни аквакултури и пазари;

| — | създаване на предпоставки за растежа на устойчива синя икономика и стимулиране на проспериращи крайбрежни общности; |
| --- | --- |

—

създаване на предпоставки за растежа на устойчива синя икономика и стимулиране на проспериращи крайбрежни общности;

| — | повишаване на ефективността на международното управление на океаните и създаване на предпоставки за безопасността, сигурността, чистотата и устойчивото стопанисване на моретата и океаните. |
| --- | --- |

—

повишаване на ефективността на международното управление на океаните и създаване на предпоставки за безопасността, сигурността, чистотата и устойчивото стопанисване на моретата и океаните.

| 3.2. | Бюджетът на новия ЕФМДР ще възлиза на 6,14 милиарда евро по текущи цени. Ресурсите се разпределят предимно между споделено и пряко управление. 5,31 милиарда евро се предоставят за споделеното управление с държавите членки и 0,83 милиарда евро — под прякото управление на Европейската комисия. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Целта на предложението на Комисията е да се преодолеят ограниченията на ЕФМДР за периода 2014—2020 г. и да се създаде система за финансиране, която да е в състояние да се справи с новите предизвикателства в рамките на целите за устойчиво развитие. Основните характеристики на ЕФМДР са следните: |
| --- | --- |

3.3.

3.3.1.   Опростяване

ЕФМДР за периода 2014—2020 г. се основава на стриктно описание на възможностите за финансиране и правилата за допустимост, в резултат на което се усложнява изпълнението както за държавите членки, така и за бенефициерите. ЕФМДР за периода 2021—2027 г. предоставя по-широка гама от възможности, чрез които държавите членки могат да си осигурят подкрепа за своите стратегически приоритети. По-конкретно в регламента се описват различните области на подпомагане в рамките на всеки приоритет, като се предвижда гъвкава рамка за изпълнение. Държавите членки ще изготвят своите програми, като посочат най-подходящите методи за постигане на приоритетите. Ще им бъде предоставена гъвкавост по отношение на правилата за допустимост.

3.3.2.   Съгласуваност с други фондове на ЕС

Правилата в новата МФР, които се прилагат за всички фондове, са установени в Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР). По-специално ще се развиват конкретни полезни взаимодействия с други фондове (Европейския фонд за регионално развитие — ЕФРР, Европейския социален фонд — ЕСФ и др.).

3.3.3.   Условия

В съответствие с Конференцията на ООН по въпросите на устойчивото развитие („Рио+20“) и цел No 14 от целите за устойчиво развитие, свързана с опазването и устойчивото използване на океаните, ЕС е поел ангажимент да насърчава устойчивата синя икономика, да стимулира опазването на биологичните ресурси и постигането на добро екологично състояние, да забрани определени форми на субсидиране в областта на рибарството, които допринасят за свръхкапацитет и прекомерен улов, да прекрати субсидиите, способстващи за незаконния, недекларирания и нерегулирания риболов, и да се въздържа от такива субсидии в бъдеще. Във връзка с това в регламента се посочват ограниченията и условията („недопустими операции“) с цел избягване на отрицателните последици върху мерките за опазване по отношение на рибарството.

3.3.4.   Насоченост към качество на изпълнението

Качеството на изпълнението на подпомагането по линия на ЕФМДР ще се оценява въз основа на определени показатели. Държавите членки ще докладват за напредъка по изпълнението на зададените междинни цели и целеви стойности. Въз основа на изготвените от държавите членки доклади Комисията ще извършва ежегоден преглед на изпълнението, позволяващ своевременното констатиране на потенциални проблеми в изпълнението и предприемането на коригиращи действия.

3.3.5.   Екологична, социална и икономическа устойчивост

Постигането на устойчиво рибарство и аквакултури е сред основните цели на общата политика в областта на рибарството (ОПОР). В съответствие с широкото понятие за устойчивост наред с целите в областта на околната среда стремежът следва да е насочен към постигане на ползи за икономиката, социалната сфера и заетостта. Максималният устойчив улов (МУУ) ще остане основният метод за гарантиране на устойчив риболов. Ще се предоставя подпомагане за прехода към по-устойчиви дейности. Компенсации за извънредно преустановяване на риболовните дейности ще се предоставят само ако въпросните обстоятелства оказват значително въздействие върху рибарите (2). По линия на новия ЕФМДР ще се отдели специално внимание и ще се предостави подкрепа на дребномащабния крайбрежен риболов, най-отдалечените региони, обновяването на работната сила, образованието и обучението и здравословните и безопасни условия на труд. Задължението за разтоварване може да остане критичен аспект поради свързаните с него огромни финансови последици. Във връзка с това по линия на ЕФМДР ще се подпомагат иновациите и инвестициите, които допринасят за изпълнението на задължението за разтоварване, като например инвестициите за селективни риболовни уреди, за подобряване на пристанищната инфраструктура и за предлагане на пазара на нежелания улов. Накрая, ще се предоставя подпомагане на рибарите и пристанищата за съвременни методи на събиране и управление на отпадъците от изгубени риболовни уреди и отпадъците в морето.

| 3.4. | Над 60 % от рибата, която се консумира в ЕС, се внася от трети държави (3). За да се преодолее този недостиг, е необходимо също така, освен риболовните дейности, да се подкрепя секторът на аквакултурите, осигуряващ риба, която отговаря на стандартите за високо качество и която се предлага на достъпни цени. Във връзка с това по линия на ЕФМДР ще се подпомага стимулирането и устойчивото развитие на аквакултурите, включително на сладководните аквакултури. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | 60 % от площта на океаните попада извън границите на националните юрисдикции. Това означава, че ЕС ще трябва да прояви по-голяма активност и да изпълнява по-силна роля в глобалното предизвикателство по управлението на океаните. По линия на ЕФМДР ще се подпомага ангажиментът за безопасни, сигурни, чисти и устойчиво стопанисвани океани в рамките на пряко управление. Накрая, по линия на ЕФМДР за периода 2021—2027 г. ще се финансират нововъзникващи предизвикателства, каквито са по-добрата защита на границите (сътрудничеството по отношение на функциите по брегова охрана) и морското наблюдение. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Това подпомагане ще се допълва от специално финансиране за Европейската агенция за контрол на рибарството, за споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство (СПОУР) и за членството на Съюза в регионални организации за управление на рибарството и в други международни организации, които също допринасят за правоприлагането на политиките на Съюза в сектора на рибарството и морския сектор. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията, което осигурява по-гъвкава система за държавите членки в съответствие с техните стратегически приоритети и има за цел подпомагането на устойчив бизнес модел за рибарите и поддържането на конкурентоспособността на сектора на рибарството. По-специално Комитетът отбелязва, че основният проблем на настоящия ЕФМДР е ниското равнище на изпълнението (4). Основните причини за това положение са две:






  — | Късно одобряване и последващо закъснение на изпълнението. Съзаконодателите приемат Регламента за ЕФМДР през май 2014 г., след което на държавите членки им беше необходимо допълнително време да планират и одобрят националните си програми. |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

Късно одобряване и последващо закъснение на изпълнението. Съзаконодателите приемат Регламента за ЕФМДР през май 2014 г., след което на държавите членки им беше необходимо допълнително време да планират и одобрят националните си програми.

| — | Настоящата система е твърде сложна и бюрократична. Освен това много от рибарите се колебаят, преди да кандидатстват за финансиране, поради прекомерния финансов риск, който може да поемат. Съгласно член 12, параграф 2 от предложението (в който се запазват съществуващите разпоредби), ако в продължение на пет години след последното плащане те извършат тежко нарушение (5), операциите ще се считат за недопустими със задна дата и рибарите ще са задължени да възстановят всички получени от тях средства. Подобно изискване би трябвало да бъде премахнато. |
| --- | --- |

—

Настоящата система е твърде сложна и бюрократична. Освен това много от рибарите се колебаят, преди да кандидатстват за финансиране, поради прекомерния финансов риск, който може да поемат. Съгласно член 12, параграф 2 от предложението (в който се запазват съществуващите разпоредби), ако в продължение на пет години след последното плащане те извършат тежко нарушение (5), операциите ще се считат за недопустими със задна дата и рибарите ще са задължени да възстановят всички получени от тях средства. Подобно изискване би трябвало да бъде премахнато.

| 4.2. | Поради посочените по-горе причини ЕИСК призовава за бързо одобряване, по-достъпен механизъм за финансиране и по-пропорционална и хармонизирана система за санкции. Всички рибари би трябвало да считат ЕФМДР за лесна за ползване система, предназначена да подобри тяхната дейност от гледна точка на устойчивостта и качеството. Този аспект ще играе решаваща роля за изпълнението и зачитането на новата система за контрол на рибарството, предложена от Европейската комисия (6). Комитетът препоръчва да се включат организациите на гражданското общество и платформите на регионалните заинтересовани страни още в началото на процеса — от изготвянето на националните планове до извършването на окончателната оценка. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Бюджетът на новия ЕФМДР (6,14 милиарда евро) е намален (-4 %) в сравнение с бюджета на текущия ЕФМДР за периода 2014—2020 г. (6,4 милиарда евро). ЕИСК е наясно, че оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС е сериозна причина за това намаляване на финансовите средства. Въпреки това ЕИСК отбелязва, че за извършването на исканите от Европейския съюз радикални промени в сектора на рибарството, в който са заети 150 000 рибари и, по цялата верига за създаване на стойност, 730 милиона работници, генериращи почти 400 милиарда евро годишно в заплати и нетни приходи, са нужни повече средства или поне запазването на настоящия бюджет. Следва да се отбележи, че сегашния ЕФМДР възлиза на 0,6 % от МФР за периода 2014—2020 г., което означава, че всяко намаляване на финансирането му ще има незначително въздействие върху общия бюджет на ЕС, но може да има катастрофални последици за много крайбрежни региони. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК отбелязва, че предложението на Комисията не се основава на подробна икономическа и социална оценка на въздействието. Този недостатък се подсилва от факта, че секторът на рибарството е в криза от над 20 години и предвидените мерки за постигане на по-устойчиво рибарство и аквакултури не са в състояние да променят тази тенденция (7). Поради това Комитетът изисква незабавното ангажиране на Европейската комисия (по-специално ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“) и за започване на секторен социален диалог (8) с цел определяне на най-подходящите мерки за компенсиране на икономическото и социалното въздействие. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК отбелязва, че предприетите мерки за развитие на аквакултурите и синята икономика са все още твърде далеч от реалното компенсиране на загубата на предприятия и работни места, дължаща се предимно на изключително бюрократичната система. Комитетът насърчава Комисията и държавите членки да създадат опростен механизъм както за нови проекти за аквакултури, така и за модернизиране на съществуващите, със специален акцент на регионално равнище, като се определят зони, предназначени за аквакултури (ЗПА). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Устойчивото рибарство остава основната цел и секторът на рибарството следва има възможността да я постигне. При все това този приоритет, както се предлага от Комисията, не изяснява дали мерки, финансирани съгласно настоящия ЕФМДР са включени за подобряването на работните условия и условията, свързани със сигурността, напр. за обучение, консултантски услуги, насърчаване на човешкия капитал, социален диалог, младите рибари или здравето и безопасността. Както секторът и администрациите установяват, съществува проблем с недостига на квалифицирани специалисти, което възпрепятства „смяната на поколенията“. ЕИСК настоятелно призовава съзаконодателите да отдават приоритет на социалното измерение, да укрепват и финансират мерки за насърчаване и подкрепа на социалния диалог, безопасността, условията на труд и изграждане на капацитет, повишаването на компетентността на работниците. В противен случай този сектор няма да привлича млади специалисти. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Модернизирането на корабите с цел повишаване на безопасността на борда, без да се увеличава риболовният капацитет, обновяването на работната сила и подходящите условия на труд, обучението и заплатите са съществени показатели за слабостите на ЕС, възпрепятстващи растежа и стабилността. ЕФМДР би трябвало да ангажира рибарите в опазването на морското биологично разнообразие и чрез подпомагане за новаторски уреди за повишаване на селективността, за проучвания на въздействието или за смекчаване на въздействието на рибарството, наред с останалото. В тази рамка предприетият от Комисията подход на „преминаване на по-ниска скорост“ не позволява да се решат всички проблеми, свързани с устойчивостта и конкурентоспособността. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК отбелязва, че по-голямата част от рибата, внесена от трети държави, е уловена по по-неустойчив начин в сравнение със съответния улов в ЕС, да не говорим за условията на труд както на борда на риболовните кораби, така и в преработвателните предприятия на брега. Това води до по-ниски цени, създаващи условия за нелоялна конкуренция за рибарите от ЕС, като ги лишава от всякаква възможност за постигане на стабилни минимални цени „при първата продажба“, които са предпоставка за оцеляването им. Комитетът насърчава Европейската комисия и държавите членки да предприемат по-активни действия чрез строго прилагане на пълната проследимост на вноса както по отношение на незаконния, недекларирания и нерегулирания риболов, така и от гледна точка на безопасността на храните, и да организират кампании за повишаване на осведомеността, за да информират потребителите за качеството на европейската риба. Съмнителните практики при продажбата на дребно, като например предлагането на размразена риба на щандовете за прясна риба без ясно и недвусмислено етикетиране, също трябва да бъдат прекратени. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Специфични бележки

| 5.1. | Комитетът одобрява новия подход, предприет от Европейската комисия, с цел създаване на обща рамка без императивни мерки, която предлага по-голяма гъвкавост за държавите членки, изпълнителните органи и бенефициерите. По-специално с тази опростена система следва да се предостави възможност за създаване на национални програми, съобразени с индивидуалните потребности. Това обаче трябва да се осъществи при гарантиране на равни условия за достъп до финансиране в целия ЕС. Освен това РОР, който включва всички правила за прилагане, следва да улеснява съвместното използване на различни програми за финансиране на ЕС. Следва да се създадат ясни механизми, с които да се проверява дали публичните средства всъщност се изразходват за това, което е най-необходимо, и дали се предоставя финансова помощ за устойчивото управление на океаните. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК подкрепя предложението за определяне на четири основни приоритета. По-специално Комитетът приветства поставянето на специален акцент върху управлението на океаните и местното развитие, което е в съответствие с предишните му становища, с оглед на постигането на целите за устойчиво развитие и подпомагането на дребномащабния риболов (9). Въпреки това ЕИСК подчертава, че неотдавна на европейски плавателни съдове бяха открити случаи на робство и експлоатация (10) и за съжаление такива практики са дори по-широко разпространени в трети държави (включително детско робство). Комитетът счита, че новата глобална стратегия, предприета от Комисията, следва да разглежда като крайъгълен камък борбата срещу всяка форма на експлоатация на хора. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Комитетът счита, че обновяването на риболовния флот е основен проблем, тъй като риболовните кораби в ЕС са средно на повече от 30 години и обикновеното им модернизиране често не е достатъчно. По тази причина ЕИСК препоръчва да се насърчава финансирането на нови кораби, които да заменят старите, при условие че съответните кораби нямат свръхкапацитет и целевите видове се улавят на равнищата на МУУ. Освен това, с оглед на стратегия на ММО за намаляване на емисиите на парникови газове от корабите, която има за цел намаляване на общите годишни емисии с поне 50 % до 2050 г., по-големите кораби трябва да променят своите двигатели, за да могат да се приспособят и да се съобразяват с тази международна цел. Затова е от съществено значение да бъде включено набавянето на по-устойчиви и по-ефективни двигатели, с цел намаляване на емисиите на CO2 и за да се гарантира безопасността на екипажа. Всъщност, според Организацията по прехрана и земеделие, риболовът е потенциално опасна дейност и е необходимо подходящо обучение по здравословни и безопасни условия на труд, за да се намали броят на нещастните случаи, нараняванията и професионалните заболявания (11). Поради всички тези причини би било важно риболовният капацитет и защитата на биологичното разнообразие да се отделят от обновяването на флотата и двигателите. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Помощите, предоставени при временно преустановяване, изиграха решаваща роля за подобряване на състоянието на рибните запаси, особено по отношение на сезоните със забранен риболов, като същевременно осигуриха частична компенсация за рибарите за изгубения доход. Комисията запазва тази мярка в новата финансова рамка, но предлага нови изисквания, които не съществуваха в предишната наредба. С оглед на липсата на сигнали за неправомерното използване на средствата, предназначени за целите на временното преустановяване, Комисията би трябвало да зачита и запази предходните критерии, за да предоставя тази помощ на най-големия брой рибари, които може да се нуждаят от нея. Същият принцип би трябвало да се прилага и за постоянното преустановяване. И в двата случая е важно рибарите да се възползват от тази финансова подкрепа, а не само собственикът на риболовните кораби, както е определено в настоящия ЕФМДР. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Риболовът е сезонна дейност и уловът може да бъде несигурен, с периоди, когато той надхвърля потребностите на пазара. Поради това е необходимо да са на разположение средства за управление на производствените излишъци, което да спомага за стабилизирането на част от производството, преди пускането за продажба, по-специално в случай на намаляване на улова. За тази цел ЕФМДР следва да продължава да предоставя подкрепа на организации на производителите, които се нуждаят от временен механизъм за съхранение на рибни продукти, предназначени за консумация от човека. За гарантиране на пълната ѝ оперативност, тази помощ би трябвало да бъде предоставяна без забавяне. Във връзка с това ЕИСК подкрепя запазването на механизмите за компенсиране на разходите за съхранение. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Обновяването на работната сила е друг съществен въпрос, свързан с бъдещето на сектора. Някои нови инициативи за улесняване на закупуването на кораби втора употреба или за професионално обучение и подобряване на условията на труд могат да се окажат полезни, но не решават основния проблем: ниска възвръщаемост на инвестициите. Това се вижда особено ясно при дребномащабния риболов, характерен за семейния бизнес, при който се използват кораби с дължина до 12 м. ЕИСК отбелязва, че постоянната загуба на кораби и работни места е в противоречие с прогнозата на Комисията за удвояване на крайния продукт на сектора на рибарството в ЕС до 2030 г. в съответствие с предвидения растеж в световен мащаб (12). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Комитетът одобрява предложението за специфични мерки в полза на дребномащабния крайбрежен риболов, който е жизнено важен за поминъка и културното наследство на много крайбрежни общности. Дребномащабният крайбрежен риболов използва 75 % от всички риболовни кораби, регистрирани в ЕС, и осигурява почти половината от всички работни места. През последните десетилетия традиционният и дребномащабният риболов плащат най-високата цена на кризата и се нуждаят от специална стратегия, за да възстановят стабилната си позиция на пазара. Тази инициатива ще окаже положителен ефект и върху намиращите се в затруднено положение местни общности. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Комитетът счита, че са необходими иновативни подходи за управление на правата за дребномащабен риболов, а по-нататъшното сътрудничество е от съществено значение за оказването на помощ на работещите в сектора при управлението на техните квоти/дни в морето, свързване на производството с предлагането на пазара или разрешаването на проблемите с блокиращите видове. Ползите за крайбрежните общности и морската среда ще са най-големи, когато възможностите за риболов се определят въз основа на прозрачни екологични, социални и икономически критерии. Фондовете за насърчаване на устойчивостта и процесите на участие може да допринесат за справяне с тези предизвикателства и да включват действия като улесняване на провеждането на семинари или разработване на процеси на участие с цел взаимодействие с учени и други заинтересовани страни. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | През програмния период 2014 — 2020 г. воденото от общностите местно развитие (ВОМР) се утвърди като много полезен инструмент. Тази стратегия изигра важна роля за повишаване на диверсификацията на икономиката в местните общности. Във връзка с това Комитетът одобрява предложението за разширяване на нейния обхват, така че да обхване всички сектори на синята икономика. С определянето на финансиране за устойчива синя икономика обаче следва да се гарантират социални и икономически ползи за настоящите и бъдещите поколения, възстановяване и защита на разнообразието, производителността, устойчивостта и същинската стойност на морските екосистеми; както и да се насърчават чистите технологии, възобновяемата енергия и кръговите потоци на материалите. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Комитетът разглежда декларация от Малта „MedFish4Ever“ от 2017 г. като крайъгълен камък на за действията на ЕС. Въпреки това ЕИСК счита, че специфичните мерки за опазване и техническите мерки следва да бъдат адаптирани към различните форми на риболов и биологичните особености на Средиземно море. Всъщност ЕИСК отбеляза, че успешният модел, предложен от многогодишния план за едновидов риболов (напр. в Балтийско море), не е толкова ефективен за риболова в смесени риболовни зони (напр. в Средиземно море) (13). Освен това риболовните методи в Северна и Южна Европа са напълно различни. По-конкретно за риболова в Средиземно море са характерни дребномащабното и традиционното рибарство (14). Във връзка с това Комитетът препоръчва да се насърчават научните изследвания в областта на оценката на рибните запаси, както и събирането на данни с цел създаването на съобразени с индивидуалните особености и по-ефективни системи за опазване на биологичното разнообразие. Ефективното събиране на данни, контрол и прилагане са особено важни предпоставки за отговорно управление на рибарството, като спомагат за увеличаване на социалните и икономическите ползи за рибарите и местните общности. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Както ЕИСК вече прогнозира (15), задължението за разтоварване е един от основните проблеми за сектора, както за риболовните дружества, така и за националните власти, поради неговата сложност и високите разходи за преминаване към по-устойчиво рибарство (т.е. използването на специфични селективни съоръжения). Новото предложение на Комисията относно контрола на рибарството (16) би трябвало да разшири настоящите задължения за дребномащабните кораби и, като цяло, ще установи нови задължения и задачи за целия сектор (напр. задължителна вътрешна система за видеонаблюдение на борда). ЕИСК смята, че е необходима по-опростена, гъвкава и прагматична система за контрол, а за голям брой кораби следва да се предоставя подходящо подпомагане на национално равнище. Поради тази причина успешното прилагане на новата система за контрол е тясно свързано с бързото и цялостно изпълнение на ЕФМДР за периода 2021—2027 г., за да се помогне на всички рибари да се съобразят с новия регламент (17). |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | ЕИСК отбелязва, че новата директива на ЕС относно намаляването на въздействието на определени пластмасови продукти върху околната среда (18) (т.е. използвани риболовни уреди) заедно с новата директива относно пристанищните приемни съоръжения (19) създават нови условия и възможности за развитие на устойчивото рибарство и кръговата икономика. Мерките, предназначени да насърчават връщането на риболовните уреди чрез предоставянето на стимули за рибарите, би трябвало да се разширят, така че да включват връщането на всички други отпадъци, включително морските отпадъци, събрани по време на риболовните дейности. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Тази инициатива следва да бъде основна за сектора, тъй като според действащото законодателство рибарите са задължени да плащат за предаването на отпадъците в пристанищата. Това означава, че в днешно време рибарите плащат за почистването на океана и изхвърлянето на отпадъците, които не са генерирали, а са събрали. ЕИСК счита, че рибарите биха могли да създадат важна добавена стойност и че, с подходящо обучение, почистването може да се превърне в друга печеливша икономическа дейност наред с риболовния туризъм (синята икономика) (20). |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | В съответствие с предложението на Комисията за отпускане на 25 % от целия бюджет на ЕС за действия в областта на изменението на климата, ЕИСК предлага значителна част от тези средства да бъде заделена за обновяването на пристанищата, за да се затвори цикълът на управление на морските отпадъци и да се насърчи кръговата икономика. В рамките на по-широкообхватна стратегия за предотвратяване на замърсяването с морски отпадъци следва да бъдат заделени специални средства за почистване на реките (21). ЕИСК счита, че моделите на отворено управление, като например „договори за реките“, в които участват публични власти и организации на гражданското общество на местно равнище, биха могли да се мултиплицират посредством структуриран подход за насърчаване на създаването на трансгранични мрежи (22). |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Много заинтересовани страни изтъкват трудности, свързани с постигането на еднакви условия на конкуренция в области с други видове използване на морето, по-специално в области, които се използват общо с флотилии от трети държави (23). Във връзка с това по-силната роля на ЕС в международното управление на океаните би могла да предостави повече възможности по отношение на екологичната устойчивост и лоялната конкуренция. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | ЕИСК подкрепя осъществяването на контрол върху корабите от трети държави. Освен това Комитетът отбелязва, че една по-добра система за проследимост на рибата от трети държави би била полезна за справяне с измамите и за гарантиране на безопасността на храните. |
| --- | --- |

5.16.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становища на ЕИСК: Многогодишна финансова рамка след 2020 г., ОВ C 440, 6.12.2018 г., стp. 106; Регламент за общоприложимите разпоредби 2021 — 2027 г. (все още непубликувано в ОВ); Регламент относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд 2021 — 2027 г. (все още непубликувано в ОВ); Регламент за европейското териториално сътрудничество 2021 — 2027 г.
  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стp. 116; Регламент за трансграничното сътрудничество, ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 124; Европейски социален фонд +(все още непубликувано в ОВ); Предложение за регламент за създаване на Програма за научни изследвания и обучение „Хоризонт Европа“ (новата РП9), (все още непубликувано в ОВ).

1

Многогодишна финансова рамка след 2020 г.

Регламент за общоприложимите разпоредби 2021 — 2027 г.

Регламент относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд 2021 — 2027 г.

Регламент за европейското териториално сътрудничество 2021 — 2027 г.

Регламент за трансграничното сътрудничество

Европейски социален фонд +

Предложение за регламент за създаване на Програма за научни изследвания и обучение „Хоризонт Европа“ (новата РП9)

(2)  Ако търговската дейност на съответния кораб е била прекратена в продължение на най-малко 90 последователни дни и ако икономическите загуби в резултат от преустановяването възлизат на повече от 30 % от средния годишен оборот на съответното предприятие през определен период от време.

2

(3)  COM (2018) 390, стр. 12.

3

(4)  Настоящият ЕФМДР за периода 2014—2020 г. беше приложен в много ограничена степен. В частност, 29 % от финансовите ресурси бяха отпуснати на избрани проекти и само 8 % от целия бюджет беше изразходван от избраните проекти. Данни: Европейска комисия. https://cohesiondata.ec.europa.eu/funds/emff#

4

(5)  Извършването на сериозно нарушение води до налагане на санкция. Тази санкция може да е с различен размер в зависимост на тежестта на нарушението. В Испания например санкциите може да варират от 601 до 60 000 евро. Това означава, че на даден рибар може да бъде наложена санкция от само 601 евро, пропорционална на тежестта на нарушението, но въз основа на разпоредбите на член 10, параграф 2 той може да загуби сума, достигаща стотици хиляди евро от подпомагането за инвестиция, която може да е била осъществена и заплатена преди пет години. Това има особено големи последици за дребномащабния риболов.

5

(6)  Становище на ЕИСК относно Контрол на рибарството, (вж. стр. 118 от ОВ).

6

Контрол на рибарството

(7)  Така например по 8 000 километровото крайбрежие на Италия броят на риболовните кораби намаля с около 33 % през последните 30 години. Корабите са средно на 34 години и се нуждаят от спешно модернизиране или замяна с нови. През този период са загубени 18 000 работни места (в сектора на рибарството в Италия работят 25 000 работници). Източник: Mipaaf, 2016 г.

7

(8)  Комитет за секторен социален диалог на ЕС — морски риболов (EUSSDC).

8

(9)  Становище на ЕИСК относно „Многогодишен план за запасите от дребни пелагични видове в Адриатическо море“, ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 68

9

„Многогодишен план за запасите от дребни пелагични видове в Адриатическо море“

(10)  https://www.theguardian.com/world/2018/may/18/we-thought-slavery-had-gone-away-african-men-exploited-on-irish-boats

10

(11)  Прогнозата на Организацията по прехрана и земеделие е за над 32 000 нещастни случая годишно в сектора на рибарството на световно равнище (https://safety4sea.com/fishers-fatalities-give-impetus-to-fishing-vessel-safety-work/).

11

(12)  ОИСР, Ocean Economy in 2030 (Икономиката на океаните през 2030 г.), 2016 г.

12

(13)  GFCM, The State of Mediterranean and Black Sea Fisheries (Състояние на рибарството в Средиземно и Черно море), 2016 г. стр. 26. Както беше подчертано от Генералната комисия по рибарство за Средиземно море на ФАО, в едновидовите морета е по-лесно да се извършва целеви риболов, тъй като в тях съжителстват малко видове риба и вследствие на това е по-лесно да се установят ограничения на улова. За разлика от тях в многовидовите морета в една и съща зона съжителстват много видове риби.

13

The State of Mediterranean and Black Sea Fisheries

(14)  Становище на ЕИСК относно „Реформа на общата политика в областта на рибарството“, параграф 1.3, ОВ C 81, 21.6.2012 г., стр. 183 и относно „Многогодишен план за запасите от дребни пелагични видове в Адриатическо море“, ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 68.

14

„Реформа на общата политика в областта на рибарството“

Многогодишен план за запасите от дребни пелагични видове в Адриатическо море

(15)  Становище на ЕИСК относно задължението за разтоварване на сушата, ОВ C 311, 12.9.2014 г., стр. 68. Параграф 1.2. „Въпреки това счита, че предложението на Комисията е прекалено сложно и че при изпълнение на задължението за разтоварване на сушата ще се създаде допълнителна прекомерна и несъразмерна работа за рибарите. Ето защо счита, че трябва да се заложи на по-прагматична, ясна, проста и гъвкава нормативна уредба, която действително предоставя на рибарите необходимото време за адаптиране в рамките на преходен период, през който не им се налагат стриктни санкции“.

15

задължението за разтоварване на сушата

„Въпреки това счита, че предложението на Комисията е прекалено сложно и че при изпълнение на задължението за разтоварване на сушата ще се създаде допълнителна прекомерна и несъразмерна работа за рибарите. Ето защо счита, че трябва да се заложи на по-прагматична, ясна, проста и гъвкава нормативна уредба, която действително предоставя на рибарите необходимото време за адаптиране в рамките на преходен период, през който не им се налагат стриктни санкции“.

(16)  COM(2018) 368

16

(17)  Становище на ЕИСК относно Контрол на рибарството, (вж. стр. XX от ОВ).

17

Контрол на рибарството

(18)  COM(2018) 340 final.

18

(19)  COM(2018) 33 final.

19

(20)  Становище на ЕИСК относно „Пластмасови изделия за еднократна употреба“ (все още не е публикувано в ОВ).

20

„Пластмасови изделия за еднократна употреба“

(21)  Доклад на Програмата на ООН за околната среда, 2016 г. 80 % от морските отпадъци постъпват от реките.

21

(22)  Становище на ЕИСК относно „Пластмасови изделия за еднократна употреба“ (все още непубликувано в ОВ).

22

„Пластмасови изделия за еднократна употреба“

(23)  MEDAC, Въпроси относно финансирането от ЕС след 2020 г. за сектора на рибарството и морския сектор, февруари 2018 г.

23

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/112

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Европа, която закриля: чист въздух за всички“

[COM(2018) 330 final]

(2019/C 110/21)

| Докладчик: | Octavian Cătălin ALBU |
| --- | --- |

Докладчик:

Octavian Cătălin ALBU

| Сезиране | Европейска комисия, 18.6.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | |
| Решение на Пленарната асамблея | 19.6.2018 г. |
| | |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 27.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 129/0/3 |

Сезиране

Европейска комисия, 18.6.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Пленарната асамблея

19.6.2018 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

27.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

129/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | През последните 30 години качеството на въздуха в Европейския съюз (ЕС) се подобри в резултат на съответните политики, въведени в целия Съюз. Предстои обаче още много работа, тъй като в много случаи се регистрира надвишаване на разрешените стойности за основните категории замърсители на въздуха. ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да работят в тясно сътрудничество, тъй като този въпрос е от решаващо значение за здравето на европейците. ЕИСК смята, че е важно да се даде сигнал за тревога във връзка с качеството на въздуха и състоянието на околната среда. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че е наложително да се намали замърсяването в търговския, институционалния, битовия и транспортния сектор. Във връзка с това институциите и държавите членки трябва да дадат добър пример и да бъдат създадени повече програми, които да подпомогнат частните лица да преминат към чисти, съвременни и енергийно по-ефективни форми на отопление. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Тъй като транспортът е един от основните източници на замърсяване на въздуха, ЕИСК приветства пакета за чиста мобилност, в който са включени няколко инициативи, които не само ще понижат емисиите на CO2, но освен това ще намалят и замърсяването на местно и регионално равнище. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Допълнителните законодателни мерки, предложени от Европейската комисия за преодоляване на определени проблеми, като например „Дизелгейт“, или заведените дела срещу държави членки, които не са спазили действащите правила относно замърсяването на въздуха, са стъпка в правилната посока и ЕИСК подкрепя този подход. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК е твърдо убеден, че новите разпоредби в областта на околната среда и транспорта трябва да бъдат съпроводени от мерки за икономическа подкрепа, за да се насърчат иновациите и разработването на нови чисти технологии, като например горивни клетки, електрически автомобили и алтернативни отоплителни и вентилационни системи. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК изразява безпокойство, че макар и да е постигнат напредък по отношение на намаляването на замърсяването на въздуха в селскостопанския сектор, той не е достатъчен. ЕИСК препоръчва в бъдеще общата селскостопанска политика, както и другите финансови и инвестиционни инструменти, да акцентират в по-голяма степен върху инициативи за намаляване на въздействието върху околната среда и да бъдат по- последователни и съгласувани по отношение на помощите, които се предоставят на земеделските стопани за изпълнението на програми, насочени към постигането на тази цел. Добра идея в това отношение са кооперациите, където земеделските стопани могат да произвеждат електроенергия от биогаз, произведен от селскостопански отпадъци. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Международното сътрудничество е от решаващо значение за борбата със замърсяването и изменението на климата и ЕИСК приветства широкия консенсус между държавите членки за постигането на целите на Парижкото споразумение. Обменът на добри практики в тази област и Мрежата за зелена дипломация са много важни. Освен това с оглед на изпълнението на целите на споразумението за намаляване на замърсителите в държавите членки са необходими специфични мерки. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да работят в тясно сътрудничество, тъй като този въпрос е от решаващо значение за здравето на европейците. Освен това Комитетът препоръчва държавите членки и Европейската комисия да работят във възможно най-тясно сътрудничество с гражданското общество и с представителите на местните и регионалните граждански организации за разработването и провеждането на програми за опазване на околната среда, както и кампании за образование и повишаване на осведомеността на обществото като цяло относно качеството на въздуха. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Въведение

| 2.1. | През последните двадесет-тридесет години качеството на въздуха в ЕС се подобри значително благодарение на специфичните политики, прилагани от ЕС и държавите членки в тази област. Целта на тези политики беше да се постигне равнище на качество на въздуха, което не вреди на човешкото здраве и околната среда и не поражда значителна опасност за тях. В резултат на това, въпреки че БВП на ЕС нарасна, количеството на замърсителите в атмосферата намаля с 8 % за амоняка и 72 % за серните оксиди (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Качеството на въздуха е определящ фактор за общественото здраве. Най-големите източници на замърсяване на въздуха са праховите частици (ПЧ10 и ПЧ2,5) и приземният озон, който се влияе пряко от азотните оксиди (NOx), изпускани в атмосферата. Според Световната здравна организация излагането на замърсяване на въздуха под формата на фини частици причинява 8 % от всички смъртни случаи вследствие на рак на белите дробове и 3 % от всички смъртни случаи вследствие на сърдечно-съдови заболявания (2). На тези причини се дължат над 400 000 случая на преждевременна смърт в ЕС всяка година (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Предвид гореизложеното, равнищата на замърсяване на въздуха пораждат нарастващо безпокойство сред гражданите на ЕС (4). В резултат на това ЕС и държавите членки си поставиха за цел с помощта на законодателни мерки да постигнат равнище на качество на въздуха, което да не вреди на човешкото здраве и на околната среда, и постепенно намаляват вредните емисии чрез пълно спазване на действащото законодателство на ЕС в областта на качеството на въздуха. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Политиките на ЕС в тази област се основават на три стълба:






  — | първият стълб се състои от стандартите за качество на атмосферния въздух, които трябваше да бъдат достигнати от всички държави членки — в зависимост от замърсителя — считано от 2005 г. или 2010 г., |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

първият стълб се състои от стандартите за качество на атмосферния въздух, които трябваше да бъдат достигнати от всички държави членки — в зависимост от замърсителя — считано от 2005 г. или 2010 г.,

| — | вторият стълб се състои от национални цели за намаляване на емисиите, които наскоро бяха преразгледани и които трябва да бъдат достигнати до 2020 г. и 2030 г., и включват още един замърсител — фини прахови частици (ПЧ2,5), |
| --- | --- |

—

вторият стълб се състои от национални цели за намаляване на емисиите, които наскоро бяха преразгледани и които трябва да бъдат достигнати до 2020 г. и 2030 г., и включват още един замърсител — фини прахови частици (ПЧ2,5),

| — | третият стълб се състои от стандарти за емисии от основните източници на замърсяване — превозните средства, корабите, както и промишлеността и енергийните централи. След скандала „Дизелгейт“ през 2015 г. беше приет пакет от правила относно емисиите в реални условия на шофиране, като Комисията предложи нови, по-ниски стандарти за емисиите на CO2 от нови леки автомобили, микробуси и тежкотоварни превозни средства. |
| --- | --- |

—

третият стълб се състои от стандарти за емисии от основните източници на замърсяване — превозните средства, корабите, както и промишлеността и енергийните централи. След скандала „Дизелгейт“ през 2015 г. беше приет пакет от правила относно емисиите в реални условия на шофиране, като Комисията предложи нови, по-ниски стандарти за емисиите на CO2 от нови леки автомобили, микробуси и тежкотоварни превозни средства.

| 2.5. | Според доклада на ЕАОС от 2017 г. за качеството на въздуха в Европа основните източници на замърсители на въздуха в Европа са транспортът (автомобилен и друг), изгарянето за търговски/институционални/битови нужди, производството на енергия, промишлените процеси, селското стопанство и отпадъците (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Що се отнася до приноса му за общите емисии на замърсители, на автомобилния транспорт се падат 39 % от азотните оксиди (NOx), 29 % от саждите, 20 % от въглеродния моноксид (CO) и 11 % от праховите частици ПЧ10 и ПЧ2,5. Ето защо в рамките на пакета за чиста мобилност Комисията си поставя за цел да въведе нови стандарти за емисиите на CO2 за 2025 г. и 2030 г. Чрез преразглеждане на регламентите (6) и чрез планове за действие (7) се насърчават новите технологии, като например горивни клетки, алтернативни горива и инфраструктурата за тях. В рамката на новия пакет за чиста мобилност се препоръчва също интегрираното използване на влакове и камиони, за да се повиши ефективността (8), включително енергийната ефективност, и се насърчава развиването на автобусните превози на дълги разстояния, за да се намалят емисиите и задръстванията по пътищата (9). |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Изгарянето за търговски/институционални/битови нужди е причина за основната част от замърсяването (42 % и 57 %) от прахови частици (ПЧ2,5 и ПЧ10), въглероден моноксид (CO) и частици от сажди (BC) — основен замърсител, който се получава от непълното изгаряне на изкопаеми горива и биомаса. Стойностите на замърсяването за този сектор между 2000 г. и 2015 г. са повече или по-малко постоянни. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Бяха положени усилия за намаляване на емисиите на замърсители (59 % за SO2 и 19 % за NOx от общото количество) от секторите за производство на електро- и топлоенергия чрез развиване и разширяване на алтернативните енергийни източници и инсталациите за комбинирано производство на енергия, модернизиране и повишаване на ефективността на производствените централи, оптимизиране на енергийните характеристики на производствените процеси, подобряване на енергийната ефективност на сградите и поетапно прекратяване на изгарянето на изкопаеми горива и заместването им с метан. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Бяха предприети мерки за намаляване на емисиите от промишлени инсталации (50 % за неметанови летливи органични съединения (НМЛОС) и 17 % за прахови частици PM10) в съответствие с действащите правила на равнището на ЕС. С оглед на предотвратяването и мониторинга на замърсяването всяка промишлена инсталация трябва да има разрешително, в което са определени пределно допустими стойности за замърсителите и необходимите мерки за опазване на околната среда. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Като се има предвид, че селското стопанство генерира 95 % от емисиите на амоняк (NH3) и 52 % от емисиите на метан (CH4), тяхното намаляване е от първостепенно значение. Мерките за намаляване на тези емисии включват агрономични мерки (балансирано използване на азот в стопанствата, насърчаване на използването на почвопокривни растения и зеленчукови култури на обработваемата земя, за да се повиши плодородието на почвата), мерки в животновъдството (съхраняване на оборския тор в затворени пространства и използването му в съоръжения за биогаз), енергийни мерки (използване на биомаса за отопление, изграждане на фотоволтаични инсталации и намаляване на потреблението на традиционни горива и електроенергия) и агроекологични мерки (повишаване на професионалните умения на земеделските стопани и насърчаването им да възприемат практики, които генерират по-ниско равнище на емисии). |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.6. | ЕИСК изтъква своята загриженост за състоянието на околната среда. ЕИСК вече даде сигнал за тревога в тази връзка (10), като подчерта, че „е необходимо да се положат допълнителни усилия на първо място за предотвратяване на възникването на екологични щети и че следва винаги да се отдава предпочитание на превантивната стратегия вместо на справянето с последствията“ (11). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства предприетите от ЕС мерки за постигане на целта за равнище на качество на въздуха, което не е вредно за хората и за околната среда, но счита, че тези усилия трябва да бъдат рязко увеличени както на равнището на ЕС, така и на национално равнище, тъй като постигнатите до момента резултати не са напълно задоволителни. Въпреки че е постигнат напредък в намаляването на емисиите на замърсители, качеството на въздуха продължава да се отразява на общественото здраве (12). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК изразява загриженост по повод на факта, че към момента в голяма част от ЕС концентрацията на прахови частици в атмосферата надвишава пределно допустимите стойности. Дневните пределно допустими стойности са били превишени в 19 % от станциите за мониторинг за ПЧ10 и в 6 % от станциите за прахови частици ПЧ2,5. За съжаление през 2015 г. 19 % от градското население на ЕС е било изложено на равнища, надхвърлящи пределно допустимите стойности за ПЧ10 (повече от предходната година) и 7 % — за ПЧ2,5 (по-малко от предходната година). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК би искал да изтъкне, че в Централна и Източна Европа милиони частни жилища използват дърва и въглища за отопление. Според Световната здравна организация в Централна и Източна Европа тази практика допринася понастоящем и ще допринася в бъдеще за замърсяване с ПЧ2,5, което е все още на равнищата от 2010—2015 г. (13) Необходими са повече мерки за подпомагане, за да се ангажира широката общественост да премине към по-чисти форми на отопление. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК също така изразява загриженост, че годишните стойности на концентрацията на азотен диоксид (NO2) са били превишени в значителна степен в 22 държави членки и в 10 % от станциите за мониторинг, като в някои квартали на редица градове регистрираните стойности са били над два пъти по-високи от разрешените. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК изтъква, че качеството на въздуха е от решаващо значение както за хората, така и за предприятията (14). Поради това на европейско и национално равнище трябва да бъдат предприети практически стъпки за създаване и прилагане на законодателна рамка в тази област. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК отчита факта, че за да се намали равнището на замърсителите, изпускани от търговския, институционалния и битовия сектор, държавите членки, с подкрепата на Комисията, трябва решително да подкрепят и осъществят подобрения в енергийните характеристики на сградите, да подобрят ефективността на електро- и топлоцентралите, да разширят и модернизират градските централизирани отоплителни мрежи и да подпомагат алтернативни климатични инсталации. Пример за това е седалището на Европейската централна банка, което използва иновативна и екологосъобразна система за отопление и вентилация. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК изтъква, че не трябва да се пренебрегва замърсяването на въздуха в закритите помещения. Качеството на въздуха в закритите помещения, който дишаме, е от решаващо значение за нашето здраве, по-специално за уязвимите хора. Тютюнопушенето, готвенето, влагата, вентилационните системи, свещите, почистващите агенти под формата на перилни и почистващи препарати, восъци или лакове, различните строителни материали — всичко това може да се превърне в основен източник на замърсяване на въздуха в закритите помещения. Ето защо е необходима последователна политика за здравословни сгради. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК счита, че е необходимо държавите членки и Комисията да разработят и въведат нова концепция за градско развитие, която, наред с другото, да бъде насочена към въвеждане на екологосъобразна транспортна система, използване на стимули за насърчаване на електрически или хибридни форми на транспорт, използване на информационно-технологични приложения за сигнализиране на гражданите при надвишаване на допустимите стойности на замърсяването на въздуха и подкрепа за разширяването на зелените площи в градовете с цел значително подобряване на качеството на въздуха. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК счита, че публичният достъп до информация и данни за качеството на въздуха е важен фактор в борбата със замърсяването на въздуха (15). Информационните и образователните кампании могат да повишат обществената осведоменост относно опасността от замърсяването на въздуха и въздействието на предприетите от хората действия. Важно е да бъдат признати и приветствани всички действия за насърчаване на чист въздух от страна на майки, загрижени за въздействието на замърсяването върху здравето на техните деца. Тези жени възприемат ограниченията на възможностите за използване на околната среда като ограничаване на гражданските си права. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК приветства работата на неправителствените организации и хората, които предприеха правни действия, за да призоват националните органи да въведат допълнителни мерки за намаляване на замърсяването. В държави като Чешката република, Германия, Италия и Обединеното кралство съдилищата се произнесоха в полза на хората, завели тези дела (16). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК счита, че трябва да се разработят стратегии за декарбонизация и цели за енергия от възобновяеми източници, за да се постигне реално въздействие върху околната среда, без да се задушава икономическото развитие на държавите членки. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Комисията придава голямо значение на отстояването на съответствието със стандартите за замърсителите, изпускани от моторните превозни средства, особено след скандала „Дизелгейт“, и извършва проверки на спазването на съответните задължения, наложени от законодателството на ЕС. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК подкрепя Комисията, която поиска от държавите членки да анализират всички възможни изменения и подобрения с оглед на свеждането на отделяните от тези превозни средства емисии под настоящите регулаторни прагове, а ако те не отговарят на тези условия, да предложат задължително и/или доброволно оттегляне на превозните средства, засегнати от този скандал. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията за задействане на производства за неспазване на задълженията срещу 16 държави членки по отношение на замърсяването с прахови частици ПЧ10, както и срещу 13 държави членки за замърсяването с азотен диоксид (NO2), и препоръчва тези държави да приемат възможно най-бързо мерки за намаляване или премахване на периодите, през които се превишават пределно допустимите стойности на замърсяване. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК също така приветства решението на Комисията да заведе дело срещу три държави членки (Унгария, Италия и Румъния) в Съда на Европейския съюз за неспазване на пределно допустимите стойности на замърсяване с прахови частици ПЧ10 и срещу още три държави членки (Франция, Германия и Обединеното кралство) за неспазване на пределно допустимите стойности на замърсяване с NO2. Тези шест държави членки не предложиха своевременно конкретни и ефективни мерки за намаляване на замърсяването до разрешените равнища. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Предвид високите равнища на замърсяване, причинявано от моторните превозни средства, ЕИСК приветства мерките, предложени от Комисията за намаляване на емисиите, посочени в пакета за мобилността, например Директивата за чисти превозни средства, новите стандарти за емисиите на CO2 за леките и тежките превозни средства, план за действие относно инфраструктурата за алтернативни горива и инициативата за акумулаторите. Освен това мерките със сигурност ще доведат до намаляване на емисиите, посочени в съобщението. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК приветства предложените от Комисията нови правила за значително повишаване на качеството и независимостта на процедурите за одобрение на типа и изпитване на превозните средства преди пускането им на пазара, както и за извършване на по-ефективни проверки на превозните средства, които вече са пуснати на пазара. Регламентът, в който се определят тези правила и който трябва да влезе в сила през септември 2020 г., запазва забраната за измервателно-коригиращи устройства, цели намаляване на стойностите на замърсителите, генерирани от превозните средства, и установява рамката за преминаване към превозни средства с ниски и нулеви емисии. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Като се имат предвид високите равнища на замърсяване с амоняк (NH3) и метан (CH4) от сектора на селското стопанство (17), трябва да се вземат активни мерки за тяхното намаляване. ЕИСК счита, че в бъдеще общата селскостопанска политика трябва да се съсредоточи в по-голяма степен върху това да помогне на отделните земеделски стопани и селскостопански кооперации да намалят емисиите, като осигури по-лесен достъп до финансиране от страна на европейските банкови институции с цел осъществяване на програми, които могат да доведат до намаляване на емисиите на замърсители. Освен това бъдещите програми на ОСП за развитие на селските райони би трябвало да включват агроекологични мерки, насочени към намаляване на тези емисии. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК изразява загриженост поради факта, че въпреки въведените в сектора на селското стопанство мерки между 2000 и 2015 г., емисиите на NH3 и CH4 са намалели само със 7 % независимо от усилията на земеделските стопани. Увеличаването на броя на селскостопанските животни доведе до увеличение от 6 % за целия ЕС на неметановите летливи органични съединения (НМЛОС), по-специално от оборски тор, въпреки че емисиите на килограм месо намаляха. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Атмосферното замърсяване е трансграничен проблем и затова ЕИСК счита, че е наложително държавите членки да действат координирано въз основа на цели и принципи, договорени в рамките на ЕС, като същевременно спазват принципа на субсидиарност. Това има предимство и ние трябва да подкрепяме възможно най-много такива инициативи. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Комитетът счита, че за да се постигне по-добра хармонизация на европейските и националните политики, Комисията и държавите членки трябва да работят в тясно сътрудничество с гражданското общество, за да бъде информирана обществеността и да бъдат разработени местни и регионални програми. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК оценява високо широкия консенсус, изразен от ЕС по отношение на Парижкото споразумение относно изменението на климата, и счита, че усилията на ЕС трябва да отстояват духа на този консенсус и ЕС трябва да предприеме действия с цел постигане на поставените цели, което ще подобри и качеството на въздуха. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК настоятелно призовава държавите членки, които все още не са го направили, да разработят стратегии за премахване на въглищата като източник на енергия. Седем държави членки вече са извадили въглищата от своя енергиен микс, а още девет планират да го направят (18). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК счита, че ЕС трябва също така да обменя добри практики със своите международни партньори. Не можем да пренебрегнем последиците от атмосферното замърсяване от други части на света, които ни засягат както пряко, така и косвено. Мрежата за зелена дипломация и съгласуваността на политиката за развитие са по-важни от всякога. |
| --- | --- |

4.13.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Air quality in Europe — 2017 report („Качество на въздуха в Европа — доклад от 2017 г.“).

1

Air quality in Europe — 2017 report

(2)  9 от всеки 10 души по света дишат замърсен въздух, но все повече държави предприемат действия.

2

(3)  Air quality in Europe — 2017 report („Качество на въздуха в Европа — доклад от 2017 г.“).

3

Air quality in Europe — 2017 report

(4)  Специално проучване на Евробарометър 468: „Attitudes of European citizens towards the environment“ („Отношение на европейските граждани към околната среда“).

4

(5)  Air quality in Europe — 2017 report („Качество на въздуха в Европа — доклад от 2017 г.“).

5

Air quality in Europe — 2017 report

(6)  COM/2017/0653 final — 2017/0291 (COD).

6

(7)  COM/2017/0652 final.

7

(8)  COM/2017/0648 final — 2017/0290 (COD).

8

(9)  COM/2017/0647 final — 2017/0288 (COD).

9

(10)  ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 134.

10

(11)  ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 83.

11

(12)  Специален доклад No 23/2018 на Европейската сметна палата.

12

(13)  Световна здравна организация: Residential heating with wood and coal: health impacts and policy options in Europe and North America (Битово отопление с дърва и въглища: въздействия върху здравето и варианти на политиката в Европа и Северна Америка).

13

Residential heating with wood and coal: health impacts and policy options in Europe and North America

Битово отопление с дърва и въглища: въздействия върху здравето и варианти на политиката в Европа и Северна Америка)

(14)  Специално проучване на Евробарометър 468: „Attitudes of European citizens towards the environment“ („Отношение на европейските граждани към околната среда“).

14

(15)  Air quality in Europe — 2017 report („Качество на въздуха в Европа — доклад от 2017 г.“).

15

Air quality in Europe — 2017 report

(16)  Специален доклад No 23/2018 на Европейската сметна палата.

16

(17)  Markus Amann, „Measures to address air pollution from agricultural sources“ („Мерки за борба със замърсяването на въздуха от селскостопански източници“).

17

Measures to address air pollution from agricultural sources

(18)  Overview: National coal phase-out announcements in Europe.
  Europe Beyond Coal (Общ преглед: Национални съобщения за поетапно прекратяване на използването на въглища в Европа. Европа след въглищата).

18

Overview: National coal phase-out announcements in Europe.

Europe Beyond Coal

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/118

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета и за изменение на регламенти (ЕО) No 768/2005, (ЕО) No 1967/2006, (ЕО) No 1005/2008 на Съвета и Регламент (ЕС) 2016/1139 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на контрола на рибарството“

[COM(2018) 368 final — 2018/0193 (COD)]

(2019/C 110/22)

| Докладчик: | Emilio FATOVIC |
| --- | --- |

Докладчик:

Emilio FATOVIC

| Консултация | Европейски парламент, 10.9.2018 г.
  Съвет на Европейския съюз, 5.7.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | |
| Решение на пленарната асамблея | 19.6.2018 г. и 18.9.2018 г. |
| | |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 27.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 219/1/2 |

Консултация

Европейски парламент, 10.9.2018 г.

Съвет на Европейския съюз, 5.7.2018 г.

Правно основание

Член 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на пленарната асамблея

19.6.2018 г. и 18.9.2018 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

27.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

219/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) споделя в голяма степен законодателното предложение на Комисията относно контрола на рибарството. Въпреки това някои проблеми, които вече бяха представени от заинтересованите страни в сектора, не са намерили адекватно отражение или ясно решение. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отново изтъква принципа, че понятието „устойчивост“ трябва да се дефинира от икономическа, социална и екологична гледна точка. В този контекст следва да се отбележи, че предложението на Комисията не се основава на ясна оценка на икономическото и социалното въздействие, която, напротив, би била подходяща в контекста на дълбока криза в сектора в няколко европейски държави, със силно въздействие върху заетостта и икономиката на крайбрежните общности. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В предложението на Комисията не се вземат предвид две големи и опасни явления като излизането на Обединеното кралство от ЕС и изменението на климата. И двете се очаква да променят, по различен начин, методите на риболов и местата за риболов и поради това са необходими подходящ задълбочен анализ и адекватни мерки, за да се избегнат дисбаланси в сектора на рибарството. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Системата от проверки и санкции, основана на т. нар. „точкова система за издаване на лиценз“, трябва да бъде прилагана по еднакъв и хомогенен начин в целия ЕС, за да се гарантира както лоялната конкуренция между страните, така и качеството и проследимостта на рибните продукти в интерес и за здравето на всички европейски граждани. В същото време санкциите трябва да се основават на критерии за управление на риска и трябва да бъдат наистина пропорционални и възпиращи. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че цифровизацията със сигурност е важен инструмент за гарантиране на ефективен и ефикасен контрол. Комитетът обаче отбелязва, че в сравнение с предходното законодателство, задълженията за рибарите не са намалели в значителна степен (особено за дребномащабния риболов), нито са опростени достатъчно, както беше обявено от Комисията. Препоръчва се да се извърши допълнително проучване на реалната приложимост на зададените стандарти, по-специално за плавателни съдове с дължина под 10 метра. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК се противопоставя на задължението за инсталиране на вътрешна система за видеонаблюдение (CCTV) на корабите, тъй като противоречи на основните разпоредби на трудовото право, правото в областта на неприкосновеност на личния живот и търговската тайна. Ето защо ЕИСК предлага държавите членки да извършат оценки на риска за някои сегменти на флота, които се характеризират с високо общо равнище на тежки нарушения и, в зависимост от тяхната история на предишни случаи на неспазване, контролните органи да изискват от подобни съдове да бъдат оборудвани с вътрешни системи за видеонаблюдение. За проверка на спазването на задължението за разтоварване ЕИСК предлага да се засили използването на наблюдатели на борда и препоръчва създаването на доброволен механизъм за въвеждане на вътрешна система за видеонаблюдение, като се предвидят стимули за онези корабособственици, които решат да ги приложат. Същевременно се препоръчва въвеждането на временно задължение за инсталиране на CCTV за корабите, които са извършили множество тежки нарушения. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Новият ЕФМДР за периода 2021—2027 г. ще играе ключова роля за създаването на условия за адаптиране на европейските кораби към новите регулаторни разпоредби. От съществено значение е средствата да бъдат лесно достъпни на национално равнище за всички, които поискат това. В частност Комитетът е против въвеждането на правила с обратна сила, които, в случай на едно-единствено тежко нарушение, задължават корабособственикът да върне евентуални финансови средства, получени преди това и докладвани правилно. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК припомня, че най-много случаи на измами и неспазване на основните трудови и екологични норми се наблюдават в трети държави. Въпреки това рибата, уловена чрез тези незаконни практики, все още достига сравнително лесно до трапезата на европейските граждани. Важно е новите системи за проследимост да отстранят и тези проблеми, като се наблюдава цялата верига на доставки. Освен това следва да се отбележи, че и понастоящем на някои европейски кораби все още се регистрират случаи на трудова експлоатация. Ето защо се препоръчва контролните органи да обръщат специално внимание на това явление и да бъдат определени сурови наказания за окончателно му премахване. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК отбелязва, че успешните модели, предлагани от многогодишните планове за едновидовия риболов, трудно могат да бъдат приспособени към смесения риболов, което има сериозни последици за околната среда и икономиката. По тази причина Комитетът препоръчва създаването на по-задълбочено обмислена система за събиране на данни относно запасите, с цел да се разработят специални стратегии за по-добра защита на биологичното разнообразие, без да се вреди прекалено на сектора на рибарството. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че системата от стимули за рибарите да предават мрежите на брега би трябвало да бъде разширена, така че да обхваща всички отпадъци, събрани в морето по време на риболовните дейности. Тази инициатива би била от решаващо значение за почистването на моретата, тъй като днес рибарите са тези, които трябва да плащат, за да почистват морето от замърсяване, което не са причинили. ЕИСК счита, че рибарите биха могли да предоставят значителна добавена стойност чрез подходящо обучение, като спомагат, от една страна, за почистването на морето и от друга, за създаването на полезен механизъм за икономическа интеграция в рамките на извършената дейност. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Въведение

| 2.1. | Успехът на Общата политика в областта на рибарството (ОПОР) зависи главно от въвеждането на ефективна система за контрол и прилагане. Такива мерки са предвидени в четири различни правни акта: 1) Регламента относно контрола на рибарството; 2) Регламента за създаване на Европейска агенция за контрол на рибарството (ЕАКР); 3) Регламента за създаване на система за борба с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов (Регламента за ННН риболов); и 4) Регламента относно устойчивото управление на външните риболовни флотове (УУВФ). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | С изключение на преработения наскоро Регламент относно УУВФ настоящата система за контрол на рибарството е разработена преди реформирането на ОПОР и затова не е изцяло съгласувана с нея. Освен това посочените мерки са от преди повече от 10 години и не отчитат настоящите и бъдещите нужди по отношение на данните за рибарството и контрола на флотовете, нито са приспособени към новите техники и практики за риболов, както и към новите технологии за контрол и системи за обмен на данни. И на последно място, те не отчитат някои важни наскоро подети от ЕС инициативи, като например стратегията за пластмасите, стратегията за цифров единен пазар и управлението на океаните. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Следователно, въпреки че настоящият режим за контрол на рибарството подобри предходната ситуация, някои недостатъци бяха потвърдени в оценката по REFIT, извършена от Комисията, в специален доклад на Европейската сметна палата и в резолюция на Европейския парламент. Заинтересованите страни потвърдиха ограниченията на действащата система. От това заключение произтече необходимостта от цялостно преразглеждане на настоящата законодателна рамка. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Обобщение на предложението на Комисията

| 3.1. | Предложението на Комисията се изразява в промяна на 5 регламента и има за цел: 1) отстраняване на различията спрямо ОПОР и други политики на ЕС; 2) опростяване на законодателната рамка и намаляване на ненужната административна тежест; 3) подобряване на достъпа, надеждността и пълнотата на данните и информацията за рибарството, и по-специално данни за улова, както и създаване на възможности за обмен и споделяне на информация; и 4) премахване на пречките, затрудняващи развитието на културата на спазване на правилата и равноправното третиране на операторите в рамките на държавите членки и между тях. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Изменение на Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета (1)
  за създаване на система за контрол на Съюза за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството

| 3.2.1. | Проверки и контрол Предоставени са разяснения относно процедурата за проверка, задълженията на инспекторите, капитаните и операторите. Докладите от инспекциите ще бъдат цифровизирани, което ще улесни използването и обмена на данни между съответните органи и държавите членки. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Санкции Въвежда се списък с общи критерии за установяване на видовете тежки нарушения. Установяват се задължителни административни санкции и минимални размери на глобите за тежки нарушения с цел системата за санкции да стане по-възпираща и ефективна във всички държави членки и да се гарантират равни условия. Освен това точковата система за лицензирани плавателни съдове се засилва и изяснява. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Данни за всички риболовни кораби на ЕС, включително тези с обща дължина под 12 метра, се въвеждат задължителни цифровизирани системи за локализация и докладване на улова. За дребномащабния риболов се предвижда опростена система чрез мобилен телефон. Любителският риболов също ще подлежи на по-строг контрол. Целта е чрез цифровите инструменти да се гарантира пълното проследяване на веригата за доставки (включително продуктите, внасяни от трети държави) и систематично да се следи дейността на плавателните съдове, включително чрез вътрешна система за видеонаблюдение (CCTV), за да се извършва контрол във връзка със задължението за разтоварване. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Съгласуваност с други политики на ЕС Сигнализирането за изгубени риболовни уреди се опростява чрез по-точно попълване на (електронния) риболовен дневник. Обхватът на задължението на борда да се носи необходимото оборудване за намиране на загубени уреди се разширява до кораби с дължина под 12 м. Установяват се условия за маркирането и контрола на риболовните уреди при любителския риболов. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Изменение на Регламент (ЕО) No 768/2005 на Съвета (2)
  за създаване на Агенция на Общността за контрол на рибарството

| 3.3.1. | Предложението разширява географския обхват на правомощията на европейската агенция за извършване на инспекции, който вече не се ограничава до международните води. Въвеждат се изменения, които улесняват управлението и обмена на данни, а така също и правила, улесняващи процесите на финансиране на агенцията. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | През юли 2018 г. Европейската комисия включи тези мерки в предложението COM (2018) 499, насочено към кодифициране на Регламент (ЕО) No 768/2005 относно Европейската агенция за контрол на рибарството, за да замени и включи различните регламенти, като ги вмъкне в новия текст. Това предложение вече е подкрепено от ЕИСК чрез специално становище (3). |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Изменение на Регламент (ЕО) No 1005/2008 на Съвета (4)
  за създаване на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов

| 3.4.1. | Промените в схемата на ЕС за сертифициране на улова предвиждат създаването на база данни за управление на сертификатите за улов (CATCH), която ще даде възможност за основани на риска проверки, ще намали риска от внос, свързан с измами, и ще облекчи административната тежест за държавите членки. Оперативните функции на схемата CATCH ще бъдат разработени на различни етапи. На Комисията се предоставят изпълнителни и делегирани правомощия във връзка с функционирането и по-нататъшното разработване на схемата CATCH. Инспекциите и санкциите се привеждат в съответствие с новия нормативен контекст. |
| --- | --- |

3.4.1.

4.   Общи бележки

| 4.1. | Законодателната инициатива на Комисията, в съответствие с позициите, изразени от държавите членки, регионалните и местните власти и заинтересованите страни, като цяло се одобрява. Тя ще има за цел да изясни регулаторната рамка относно контрола, като я опрости, модернизира и я приведе в съответствие с развитието на политиката и нормативната уредба, като гарантира правна сигурност и я превърне в ефективно приложима в целия Европейски съюз. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | От задълбочения анализ на предложението личи, че въпреки обширния консултативен процес, заявен от Комисията, някои проблеми, засегнати от заинтересованите страни в сектора на рибарството (напр. задължение за разтоварване на улова, прекомерна бюрокрация, пропорционалност на системата за санкциониране), не са намерили адекватно отражение и/или ясно решение в новото законодателно предложение (5). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК отново изтъква принципа, че понятието „устойчивост“ трябва да се дефинира от икономическа, социална и екологична гледна точка. В това отношение устойчивото рибарство остава основната цел, но би трябвало да се създадат условия риболовният сектор да постигне тази цел. Поради тази причина мерките за опазване на околната среда не могат да бъдат отделени от необходимостта от подобряване на други ключови аспекти като условията на труд и безопасност, приемствеността между поколенията, рентабилността на предприятията, обучението на професионалния персонал, жизнеспособността на крайбрежните общности. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Изтъква се, че в предложенията за регламент на Комисията не се вземат предвид две сериозни и значителни явления като излизането на Обединеното кралство от ЕС и изменението на климата. В действителност първият налага извършването на цялостно преразглеждане на механизма за относителна стабилност, както и намаляване на възможностите за риболов в днешните европейски води. От друга страна изменението на климата причинява чувствителни промени в поведението и местообитанията на рибите, при които се наблюдават все по-чести важни миграционни движения. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК отбелязва, че предложението на Комисията не се основава на задълбочена оценка на икономическото и социалното въздействие. Това се утежнява от факта, че секторът на рибарството е в криза в някои региони на ЕС от повече от 20 години, а досега установените от Комисията мерки за устойчивост и аквакултури не са успели да обърнат тенденцията (6). По тази причина Комитетът призовава за бърза намеса от страна на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ за започване на задълбочено обсъждане в рамките на секторния социален диалог (7), за да се определят най-подходящите мерки за оценка и евентуално компенсиране на икономическото и социалното въздействие на предложенията (8). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | В неотдавнашната критика от страна на Европейската сметна палата (ЕСП) се посочва, че преди всичко е необходимо системата от проверки и санкции, основана на т. нар. „точкова система за издаване на лиценз“, да бъде прилагана по еднакъв и хомогенен начин в целия ЕС, за да се гарантира както лоялната конкуренция между страните, така и качеството и проследимостта на рибните продукти в интерес и за здравето на всички европейски граждани. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК счита, че цифровизацията със сигурност е важен инструмент за гарантиране на ефективен и ефикасен контрол. Също така е полезно да се въведат опростени цифрови устройства за контрол на кораби с обща дължина под 12 метра (напр. приложения за мобилни телефони за географско позициониране, въпреки че в открито море съществуват обширни зони без покритие, което прави невъзможно наблюдението на плавателния съд). Комитетът обаче отбелязва, че в сравнение с предходното законодателство, задълженията за рибарите не са намалели в значителна степен (особено за дребномащабния риболов), нито са опростени достатъчно, както беше обявено от Комисията. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Устройствата за цифрово управление би трябвало да дават възможност за осъществяване на действителни икономически и времеви икономии. Ще бъде възможно да се разшири пълният набор от задължения до дребномащабния риболов, тъй като държавите членки ще имат преходен период от две години, през който да могат да вземат предвид местните особености особено в случая на кораби с обща дължина под 10 м, често без капитанска кабина и с екипаж само от един член. За този случай се препоръчва да се извърши допълнително проучване, за да се оцени действителната му осъществимост, с баланс между необходимостта от контрол и действителната способност на рибарите да изпълняват всички тези практики. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Във връзка с това ЕИСК отбелязва, че мерките, въведени с цел изясняване на системата от санкции със сигурност ще бъдат от полза за сектора. Въпреки това е от съществено значение те да се прилагат по еднакъв начин в различните държави членки и да се основават действително на пропорционални и възпиращи критерии за управление на риска. По-специално, от анализа на предложението проличават някои противоречиви аспекти, като например обвързването на паричния размер на санкциите с пазарната стойност на уловената риба (от два до пет пъти стойността на продукта), която, в зависимост от географския район, периода на годината и изобилието или отсъствието на такива видове, би могла да бъде много различна и дори да окаже стимулиращ ефект за нарушаване на закона. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕФМДР е решаващ и незаменим инструмент за осъществяване на прехода към новата система за контрол, предвидена от Комисията. Комитетът е против принципа, който вече се съдържа в настоящата система за контрол и в настоящия ЕФМДР, че едно тежко нарушение води до незабавно връщане на всички средства от ЕС, получени през предходните пет години. Тази строга мярка с обратно действие е една от основните причини за забавянето, което ЕФМДР отбелязва при постигането на своите цели, тъй като подтикна много рибари да не кандидатстват за европейски средства, поради опасения че ще трябва да ги връщат за нарушения, считани за сериозни, за които понякога финансовата санкция е много ограничена. Поради това е необходимо да се гарантира по-голяма пропорционалност на санкциите, така че от възпиращи те да не се превръщат в демотивиращи. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК се противопоставя на задължението за инсталиране на вътрешна система за видеонаблюдение (CCTV) за риболовните кораби с цел проверка на спазването на задължението за разтоварване. ЕИСК счита, че този вид мярка противоречи на основните разпоредби на трудовото право, правото в областта на неприкосновеност на личния живот и търговската тайна, особено защото сигурността се определя хоризонтално и не е оправдана от възможните причини за рисковете, произтичащи от повтарящи се нарушения на законодателството. Ето защо ЕИСК предлага държавите членки да извършат оценки на риска за някои сегменти на флота, които се характеризират с високо общо равнище на тежки нарушения и, в зависимост от тяхната история на предишни случаи на неспазване, контролните органи да изискват от подобни съдове да бъдат оборудвани с вътрешни системи за видеонаблюдение. Комитетът е убеден, че целите за екологична устойчивост и даването на нов тласък на сектора могат да се постигнат не чрез надзор и контрол на риболовните дейности от тип „Големия брат“, а чрез ясни, точни и прозрачни правила и санкции, които се прилагат ефективно и еднакво в целия ЕС. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | По-специално, ЕИСК предлага да се насърчава и засилва прибягването до присъствие на наблюдатели на борда. Освен това се препоръчва да се създаде доброволен механизъм за насърчаване на въвеждането на вътрешна система за видеонаблюдение, например чрез възможност за увеличаване на собствената квота за улов на видове, които са на равнището на МУУ (максималния устойчив улов), като се използва резервът от квоти на държавата членка, в случай че е на разположение, или чрез опростени механизми за наблюдение и разтоварване. Същевременно се препоръчва въвеждането на временно задължение за инсталиране на вътрешна система за видеонаблюдение за корабите, които са извършили множество тежки нарушения. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК счита, че новият ЕФМДР за периода 2021—2027 г. ще играе ключова роля за създаването на условия за адаптиране на европейските кораби към новите регулаторни разпоредби. По-специално, от съществено значение е средствата да бъдат лесно достъпни на национално равнище за всички, които поискат това. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Както вече беше посочено в други становища (9), ЕИСК счита, че е важно риболовният капацитет да се определи посредством по-подходящи параметри в съответствие с тонажа и мощността на двигателя, тъй като тези фактори са от съществено значение за гарантиране на безопасността на екипажа на борда и за постигане на по-устойчиви равнища на емисиите на CO2. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Конкретни бележки

| 5.1. | Прекомерният риболов е със сигурност една от основните причини за намалението на рибните популации в морето. Все пак Комитетът счита, че това явление би трябвало да се разглежда заедно с други, също вредни за морските видове, като например замърсяването, изменението на климата, морския транспорт, подводно сондиране (шумово замърсяване). Един по-отворен подход е от решаващо значение, за да се разработят ефективни стратегии за защита на морските местообитания. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Един ефективен режим на санкции трябва да бъде лесен и ясен за прилагане, за да бъде наистина възпиращ. Комитетът посочва, че точковата система за лиценз може в някои случаи да бъде в ущърб на екипажа, въпреки че на практика се санкционират изборът и поведението на капитана на риболовния кораб, включително посредством силни мерки като временното прекратяване на лиценза за риболов. В етапа на временното отнемане на лиценза за риболов (10) е необходимо да се създадат защитни механизми за работниците на риболовните кораби, които, след като са сключили договори за „заплащане въз основа на част от общата стойност на улова“, рискуват да останат без заплата, ако не намерят нов съд, на който да работят или направо да сменят работата си. Тъй като този сектор изпитва затруднения, съществува риск това продължително отнемане на човешки ресурси, умения и знания да нанесе още по-големи щети на перспективите за възстановяване. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК подкрепя предложението за разширяване на системата за контрол и до любителския риболов, при който наскоро са били забелязани многобройни случаи на заобикаляне на действащото законодателство за „класическия“ риболов. По-конкретно, препоръчва да се обърне специално внимание на любителския риболов, който е източник на доходи, и да бъде разграничен от любителския риболов за лична употреба и потребление. Това е важна мярка за защита на рибарите, работещи в рамките на закона и за борбата срещу нелоялната конкуренция или, в най-тежките случаи, и срещу незаконния риболов. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Въпреки че смята, че е от основно значение да се гарантира проследимостта на риболовните продукти, все пак е на мнение, че премахването на освобождаването от задължението за вписване в риболовния дневник на количествата улов под 50 кг, намиращи се на борда, може да създаде огромни затруднения, особено на дребните рибари. За да се справят с всички административни формалности, потенциално отнемащи време в морета с много видове, каквото е Средиземно море, дребните рибари рискуват да загубят прекалено много време преди да разтоварят, и да не успеят да продадат уловената риба на най-добра цена. Поради това препоръчва да се запази съществуващия праг, като се наблюдава отблизо в резултат на това да не възникнат нежелани последици. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Новият механизъм за проследяване, предложен от Комисията, по-специално по отношение на вносните продукти, изглежда задоволителен. Всъщност най-много случаи на измама и неспазване на основни стандарти в областта на трудовата заетост (конвенции на МОТ) и околната среда се наблюдават в третите държави, но рибата, уловена чрез тези незаконни практики все още достига сравнително лесно до трапезата на европейските граждани. Важно е обаче да се отбележи, че все още се регистрират практики на трудова експлоатация на някои европейски кораби (11) и изискват специално внимание от страна на лицата, извършващи контрол, и сурови наказания за окончателно преодоляване на това явление. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Комитетът отбелязва, че създадената гъста мрежа за контрол на проследимостта не може да бъде прекъсната още при „първата продажба“, тъй като е необходимо да се извършва контрол върху цялата верига на доставки, „от морето до масата“. И в този случай се препоръчва активното участие на всички заинтересовани участници, от търговците на едро през преработката до продажбата на дребно. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Декларацията от Малта „MedFish4Ever“ от 2017 г. е крайъгълният камък на действията на ЕС. Въпреки това ЕИСК счита, че специфичните технически мерки и мерките за опазването на рибните запаси трябва да се адаптират към различните риболовни техники и биологичните характеристики на морето. По-специално ЕИСК отбеляза, че успешните модели, предлагани от многогодишните планове за едновидовия риболов, трудно могат да бъдат приспособени към смесения риболов, което има сериозни последици за околната среда и икономиката (12). По тази причина Комитетът препоръчва създаването на по-задълбочено обмислена система за събиране на данни относно запасите, с цел да се разработят специални стратегии за по-добра защита на биологичното разнообразие, без да се вреди прекалено на сектора на рибарството (13). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Както вече посочи в предходни свои становища (14), ЕИСК счита, че комбинацията от строга квотна система и новото задължение за разтоварване на сушата представлява един от основните проблеми на сектора. Високите разходи, свързани с прехода към по-устойчиви риболовни дейности (напр. разделителни решетки), трябва да бъдат изцяло подкрепяни с финансиране от ЕФМДР. ЕИСК би искал да се въведе опростена и прагматична система за контрол, въз основа на анализ на риска, с евентуални важни действия на национално равнище, с подкрепата на заинтересованите страни с цел подпомагане на прехода на голям брой плавателни съдове. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Комисията предлага всички продукти да се претеглят от регистрирани оператори при разтоварване, преди продуктът да бъде складиран, транспортиран или продаден. ЕИСК счита, че е важно да се запази сегашната възможност на извадкови проверки. Освен това, когато продуктите от риболов се транспортират преди пускането на пазара или първата продажба в трета държава, се препоръчва да се запази настоящия срок за предаване на съответната документация на компетентните органи в срок от 48 часа от разтоварването, за да избегнат закъснения и свързаните с тях загуби от гледна точка на качеството. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | ЕИСК приветства предложението на Комисията относно пластмасите за еднократна употреба (15), и по-специално мерките за стимулиране, предвидени за предаването на брега на счупените или повредените риболовни уреди, за да се улесни рециклирането им (16). Тази мярка, съчетана с новата мярка за пристанищата (17), предлага нови варианти и възможности за устойчивия риболов и кръговата икономика. ЕИСК счита, че системата от стимули за рибарите да предават мрежите на брега би трябвало да бъдат разширени, така че да обхващат всички видове отпадъци, събрани в морето по време на риболовните дейности. Важно е също така да се провери дали въвеждането на механизма на повишена отговорност на производителя не води до преразходи при закупуване на мрежи за предприятията в сектора на рибарството. ЕФМДР би могъл да бъде най-подходящият финансов инструмент за подкрепа на този процес. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Тази инициатива би била от решаващо значение за почистването на моретата, тъй като днес рибарите са тези, които трябва да плащат, за разтоварване на брега на събраните по време на риболов отпадъци. Между другото тези отпадъци съответстват на 90 % от улова в мрежите, а рибарите са задължени и да разделят отпадъците, и ако не е възможно да ги идентифицират, да ги категоризират като „специални отпадъци“, което предполага специфични форми на обработка. На практика, съгласно действащите правила, рибарите трябва да плащат, за да почистват морето от замърсяване, които не са създали. ЕИСК счита, че рибарите биха могли да предоставят значителна добавена стойност чрез подходящо обучение, като спомагат, от една страна, за почистването на морето и от друга, да създават полезен механизъм за икономическа интеграция в рамките на извършената дейност (18). |
| --- | --- |

5.11.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ L 343, 22.12.2009 г., стp. 1.

1

(2)  ОВ L 128, 21.5.2005 г., стp. 1.

2

(3)  Становище на ЕИСК (NAT/756) „Европейска агенция за контрол на рибарството“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стp. 310).

3

„Европейска агенция за контрол на рибарството“

(4)  ОВ L 286, 29.10.2008 г., стp. 1

4

(5)  MEDAC, LDAC и Europeche многократно отправяха конкретни искания и предложения за преодоляването на настоящите проблеми в сектора, без те да са намерили отражение в законодателния пакет, предложен от Комисията.

5

(6)  По 8 000 километровото крайбрежие на Италия броят на риболовните кораби е намалял с около 33 % през последните 30 години. Корабите са средно на 34 години и се нуждаят от спешно модернизиране или замяна с нови. През този период са загубени 18 000 работни места (в сектора на рибарството в Италия работят 27 000 работници). Данни за 2016 г. на италианското министерство на земеделските, хранителните и горските политики.

6

(7)  Комитет за секторен социален диалог на ЕС — морски риболов (EUSSDC).

7

(8)  Становище на ЕИСК (NAT/749), „Европейски фонд за морско дело и рибарство“ (ЕФМДР) (вж. стр. 104 от настоящия брой на Официален вестник).

8

„Европейски фонд за морско дело и рибарство“

(9)  Становище на ЕИСК (NAT/749), „Европейски фонд за морско дело и рибарство“ (ЕФМДР) (вж. бележка под линия 8).

9

„Европейски фонд за морско дело и рибарство“

(10)  Временното прекратяване на лиценза за риболов, въз основа на критерия за рецидивизъм на нарушението, може да трае най-малко 4 месеца и най-много 1 година до окончателното отнемане на лиценза.

10

(11)  Вж. статия в „The Guardian“'We thought slavery had gone away': African men exploited on Irish boats („Мислихме, че робството вече не съществува“: Африкански мъже експлоатирани на ирландски лодки)

11

'We thought slavery had gone away': African men exploited on Irish boats

(12)  Генерална комисия по рибарство за Средиземно море (GFCM), The State of Mediterranean and Black Sea Fisheries (Състояние на рибарството в Средиземно и Черно море), 2016 г. стр. 26. Както беше подчертано от Генералната комисия по рибарство за Средиземно море на ФАО, в едновидовите морета е по-лесно да се извършва целеви риболов, тъй като в тях съжителстват малко видове риба и вследствие на това е по-лесно да се установят ограничения на улова. За разлика от тях в многовидовите морета в една и съща зона съжителстват много видове риби.

12

(13)  Становище на ЕИСК „Многогодишен план за дребните пелагични видове в Адриатическо море“ (ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 68). Становище на ЕИСК (NAT/749), „Европейски фонд за морско дело и рибарство“ (ЕФМДР) (вж. бележка под линия 8).

13

„Многогодишен план за дребните пелагични видове в Адриатическо море“

„Европейски фонд за морско дело и рибарство“

(14)  Становище на ЕИСК „Задължение за разтоварване на сушата“ (ОВ C 311, 12.9.2014 г., стр. 68). Параграф 1.2 „Въпреки това счита, че предложението на Комисията е прекалено сложно и че при изпълнение на задължението за разтоварване на сушата ще се създаде допълнителна прекомерна и несъразмерна работа за рибарите. Ето защо счита, че трябва да се заложи на по-прагматична, ясна, проста и гъвкава нормативна уредба, която действително предоставя на рибарите необходимото време за адаптиране в рамките на преходен период, през който не им се налагат стриктни санкции“.

14

„Задължение за разтоварване на сушата“

(15)  Становище на ЕИСК (NAT/742), „Пластмаси за еднократна употреба“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 207).

15

„Пластмаси за еднократна употреба“

(16)  COM(2018) 340 final.

16

(17)  COM(2018) 33 final.

17

(18)  Становище на ЕИСК „Стратегия за пластмасите в кръговата икономика (включително действия по отношение на отпадъците в морето)“ (ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 61).

18

„Стратегия за пластмасите в кръговата икономика (включително действия по отношение на отпадъците в морето)“

Становище на ЕИСК (NAT/742), „Пластмаси за еднократна употреба“ (вж. бележка под линия 15).

„Пластмаси за еднократна употреба“

Становище на ЕИСК (NAT/749), „Европейски фонд за морско дело и рибарство“ (ЕФМДР) (вж. бележка под линия 8).

„Европейски фонд за морско дело и рибарство“

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/125 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/125

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2008/106/ЕО относно минималното ниво на обучение на морските лица и за отмяна на Директива 2005/45/ЕО“

[COM(2018) 315 final — 2018/0162 (COD)]

(2019/C 110/23)

| Докладчик: | Tanja BUZEK |
| --- | --- |

Докладчик:

Tanja BUZEK

| Консултации | Европейски парламент, 11.6.2018 г.
  Съвет, 6.6.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 100, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 20.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 201/3/6 |

Консултации

Европейски парламент, 11.6.2018 г.

Съвет, 6.6.2018 г.

Правно основание

Член 100, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

20.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

201/3/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК като цяло подкрепя целите, заложени в предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2008/106/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1) относно минималното ниво на обучение на морските лица и за отмяна на Директива 2005/45/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) относно взаимното признаване на свидетелства за морски лица, издадени от държавите членки. ЕИСК счита, че промените в регулаторната рамка са необходими, пропорционални и икономически ефективни. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Като признава факта, че и двете директиви са допринесли за подобряване на образованието и обучението на морските лица, работещи на борда на плавателни съдове, плаващи под знаме на държава от ЕС, и на професионалната мобилност на морските лица, сертифицирани в ЕС, ЕИСК счита, че е желателно да се предприеме крачка напред в тази област. Поради това ЕИСК препоръчва да се използва преразглеждането на Директива 2008/106/ЕО, за да се отправи призив за по-широк европейски дебат с участието на Комисията, държавите членки, обучаващите институции и промишлеността за това как да се направят допълнителни инвестиции в европейската база от морски умения с цел запазване на конкурентоспособността на европейския флот и капацитета на сектора да предлага качествени работни места на морските лица и другите специалисти по морско дело в Европа. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК препоръчва по-специално да се положат усилия за създаване на европейски форум с участието на обучаващите институции, промишлеността, морския сектор в широкия смисъл на думата и националните морски администрации за подобряване на обучението на морските лица и разработване на европейски морски следдипломни курсове, които да надхвърлят международно договореното минимално равнище на обучение на морските лица. Подобно обучение на напреднало ниво би позволило създаването на конкурентно предимство за европейските морски лица, предоставяйки им по-големи умения от тези, които се изискват на международно равнище, и би повишило привлекателността на морските професии, преди всичко по отношение на жените и младите хора. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава значението на разработването на ориентирани към бъдещето учебни пакети със специален акцент върху обучението по управление на качеството, „зелени“ умения и цифрови умения и счита, че насърчаването на придобиване на по-високи умения би трябвало да върви успоредно с форми на сертифициране/класифициране. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК препоръчва и създаването на европейска мрежа от институти за морско образование и обучение, която да покрива критериите за качество, с цел по-нататъшно подобряване на системите за морско образование в Европа. ЕИСК препоръчва и въвеждането на модел за образователен обмен от вида на програмата „Еразъм“ за образованието на капитани и лица от командния състав между институтите в целия ЕС от европейската мрежа, адаптиран към специалните характеристики на сектора. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Във връзка с преработването на механизма за признаване на издадените от трети държави сертификати за морски лица, ЕИСК счита, че е изключително важно отправилите искане държави членки да се консултират с националните асоциации на корабособствениците и профсъюзите относно целесъобразността от признаването на нова трета държава, преди да подадат искане до Комисията. ЕИСК би искал още да поясни, че оценката — когато съществува такава — на морските лица, които е вероятно да бъдат наети, ще бъде само един от критериите при решението за признаване на нова трета държава и това трябва да бъде направено по прозрачен начин. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | По отношение на удължаването на срока за приемане на решение относно признаването на нови трети държави от 18 на 24 месеца и на 36 месеца при определени обстоятелства, ЕИСК изразява опасения дали това е правилният механизъм, тъй като процедурата може ненужно да се удължи за държава, която несъмнено отговаря на всички изисквания. Поради това ЕИСК призовава процедурата да бъде завършена в най-кратък разумен срок, като се предвиди възможност за удължаването ѝ според необходимостта, ако се налагат коригиращи действия. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | С оглед осигуряване на целесъобразно използване на средствата на ЕС, ЕИСК предлага да се измени член 20, така че разпоредбите относно оттеглянето на решението за признаване на трети държави да се прилагат и към трети държави, които не успяват да осигурят значителен брой капитани и лица от командния състав за период от поне пет години. ЕИСК би желал да поясни, че крайното решение за оттегляне на решението за признаване или за неоттеглянето му ще остане в компетентността на държавите членки в рамките на обикновената процедура в Комитета по морската безопасност и предотвратяването на замърсяването от кораби и че тази процедура остава възможност за преценка на предоставената от държавите членки информация. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Поради това, че морската безопасност не може да се излага на риск, ЕИСК препоръчва към тези трети държави, които предоставят ограничен брой капитани и лица от командния състав на флота на ЕС, да не се прилага по-облекчен режим на оценка в сравнение с останалите държави. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | В допълнение към предложените промени в процедурата за изменение (член 27), според която се предвижда, че Комисията е оправомощена да изменя Директива 2008/106/ЕО чрез делегирани актове, ЕИСК призовава държавите членки да предприемат своевременни действия за прилагане на измененията, за да отпадне необходимостта от удължавания и периоди на прагматично тълкуване, каквито се налагаха поради бездействие на държавите на знамето в предишни случаи. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Контекст

| 2.1. | Законодателството на ЕС относно морското образование, обучението и предоставянето на свидетелства на морските лица се основава главно на минималните международни изисквания, наложени с Конвенцията на Международната морска организация (ММО) за вахтената служба и нормите за подготовка и освидетелстване на моряците (Конвенцията STCW), както е изменена. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В допълнение към интегрирането на Конвенцията STCW на равнището на ЕС посредством Директива 2008/106/ЕО, както е изменена, рамката на ЕС предвижда икономически ефективен общ механизъм на ЕС за признаване на системите за морско образование, обучение и предоставяне на свидетелства на морските лица от трети държави. Този механизъм е организиран по такъв начин, че оценката и повторната оценка на спазването на Конвенцията STCW от страна на трети държави се извършва централизирано и хармонизирано, като се избягва необходимостта всяка държава членка да извършва такива оценки поотделно. Особено като се има предвид, че понастоящем има над 40 трети държави, признати на равнището на ЕС за тази цел. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Регулаторната система се характеризира и с опростена процедура за признаване на свидетелствата за морски лица, издадени от държавите членки съгласно Директива 2005/45/ЕО. Тази директива има за цел да насърчава мобилността на морските лица от ЕС между плавателните съдове, плаващи под знаме на държава от ЕС, като позволява признаването на свидетелствата, притежавани от капитани и лица от командния състав, без никакви допълнителни компенсаторни мерки. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Гореспоменатата законодателна рамка цели да гарантира високо равнище на опазване на човешкия живот по море и на морската среда, като се сведат до минимум рисковете от морски злополуки. За да се постигне тази цел, е налице общо разбиране, че подобряването на образованието, обучението и предоставянето на свидетелства на персонала, упражняващ важни функции на борда на плавателните съдове, плаващи под знаме на държава от ЕС, е от изключително значение. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Предложението постъпва от Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка на Комисията (REFIT), по която се оценява до каква степен двете директиви са постигнали своите цели. ЕИСК отбелязва, че предложеното преразглеждане е резултат на задълбочена оценка, която включва всеобхватно проучване от страна на Европейската агенция по морска безопасност (ЕАМБ) (Проучване за оценката по REFIT на Директиви 2008/106/ЕО и 2005/45/ЕО от септември 2017 г. (3)), обществена консултация, придружена от по-обстойна целева консултация, както и специализирани семинари с участието на държавите членки, заедно с двете страни в бранша, а именно корабособствениците и профсъюзите, представляващи морските лица. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Беше счетено, че резултатите от оценката по програма REFIT са положителни като цяло, и се стигна до заключението, че законодателството на ЕС е допринесло за отстраняването на недостатъчно квалифицираните екипажи, за мобилността на морските лица в Съюза и за постигането на еднакви условия на конкуренция между морските лица, обучени в ЕС и в трети държави. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Въпреки това бяха установени някои слабости по отношение на ефикасността на регулаторната рамка и пропорционалността на някои от изискванията в нея. Поради това с предложението си Комисията възнамерява да отстрани установените недостатъци чрез опростяване и рационализиране на съществуващото законодателство. По-конкретно, беше счетена за необходима допълнителна намеса, а именно с цел:






  — | да се гарантира съответствие с последните изменения на Конвенцията STCW, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

да се гарантира съответствие с последните изменения на Конвенцията STCW,

| — | да се актуализира определението за свидетелства, признавани между държавите членки, посредством обединяване на Директива 2005/45/ЕО и Директива 2008/106/ЕО, |
| --- | --- |

—

да се актуализира определението за свидетелства, признавани между държавите членки, посредством обединяване на Директива 2005/45/ЕО и Директива 2008/106/ЕО,

| — | да се разработят критерии за ново признаване/повторна оценка на трети държави с оглед на по-ефикасно използване на финансовите и човешките ресурси, |
| --- | --- |

—

да се разработят критерии за ново признаване/повторна оценка на трети държави с оглед на по-ефикасно използване на финансовите и човешките ресурси,

| — | да се определят приоритетни критерии за повторна оценка на трети държави, насочени към третите държави, които предоставят най-много работна ръка, като се разглежда възможността за удължаване на цикъла за повторна оценка за другите държави, |
| --- | --- |

—

да се определят приоритетни критерии за повторна оценка на трети държави, насочени към третите държави, които предоставят най-много работна ръка, като се разглежда възможността за удължаване на цикъла за повторна оценка за другите държави,

| — | удължаване на сроковете за признаване на нови трети държави, за да им се предостави достатъчно време за приемане и прилагане на коригиращи действия, ако е необходимо. |
| --- | --- |

—

удължаване на сроковете за признаване на нови трети държави, за да им се предостави достатъчно време за приемане и прилагане на коригиращи действия, ако е необходимо.

3.   Основно съдържание на предложението

| 3.1. | Общата цел на предложението е да се опрости и рационализира съществуващото законодателство. По-конкретно предложението включва:






  — | постоянно привеждане на съответното законодателство на ЕС в съответствие с Конвенцията STCW, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

постоянно привеждане на съответното законодателство на ЕС в съответствие с Конвенцията STCW,

| — | повишаване на ефикасността и ефективността на централизирания механизъм за признаване на трети държави, |
| --- | --- |

—

повишаване на ефикасността и ефективността на централизирания механизъм за признаване на трети държави,

| — | повишаване на правната сигурност относно взаимното признаване на свидетелства за морски лица, издадени от държавите членки. |
| --- | --- |

—

повишаване на правната сигурност относно взаимното признаване на свидетелства за морски лица, издадени от държавите членки.

| 3.2. | За централизирания механизъм за признаване на свидетелствата на морски лица, издадени от трети държави, е необходимо Комисията да предостави значителни човешки и финансови ресурси, като при изпълнението на тази задача Комисията се подпомага от Европейската агенция по морска безопасност, с цел оценка на новите искания за признаване от държавите членки, от една страна, и осъществяването на периодични повторни оценки на вече признатите трети държави, от друга. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | С оглед на по-доброто използване на наличните ресурси Комисията предлага процесът на признаване да стане по-прозрачен, като се даде възможност на отправилата искане държава членка да обоснове мотивите за подаване на искане за признаване. Тази мярка се изразява във въвеждането на обсъждане между държавите членки относно необходимостта от признаване на нови трети държави. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Освен това Комисията предлага приоритетни критерии за повторна оценка на признати трети държави въз основа на идеята, че наличните ресурси следва да бъдат пренасочени от държави, които предоставят малък брой морски лица на флота на ЕС, към трети държави, които предоставят най-много работна ръка. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за изменение на Директива 2008/106/ЕО относно минималното ниво на обучение на морските лица, в т.ч. включването в нейния обхват на опростена процедура за взаимно признаване на свидетелствата на морски лица, издадени от държавите членки, и за отмяна на Директива 2005/45/ЕО. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК счита, че преразглеждането е необходимо, тъй като наистина съществува възможност за подобряване на ефикасността на административната рамка относно системата за взаимно признаване съгласно тази директива, за да се даде възможност за по-ефикасно разпределение на финансовите и човешките ресурси на Комисията и на ЕАМБ. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК приветства по-специално факта, че Комисията поставя акцента върху степента на прозрачност, която следва да е налице при обработването на исканията за признаване на свидетелства на морски лица от нови трети държави. ЕИСК счита, че новите процедурни стъпки, които позволяват на отправилата искане държава членка да представи мотивите за внасяне на искането за признаване, са пропорционални, прозрачни и икономически ефективни. Отправилите искане държави членки все още имат възможност да признаят едностранно третата държава, докато бъде взето колективно решение. По този начин решението, водещо до признаване на трета държава, ще бъде балансирано между необходимостта от прозрачност по отношение на контрола и целесъобразното използване на публичните средства — разходите ще се увеличат вследствие на признаването — и целта за запазване на конкурентоспособността на флота на ЕС — конкурентно предимство за флота на ЕС в резултат на наемането на морски лица от съответната трета държава. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК счита, че регулаторната рамка на ЕС относно морското образование, обучение и освидетелстване на морските лица е допринесла за задоволяване на потребностите на пазара на работна ръка за корабоплаването чрез улесняване на достъпа до заетост на борда на плавателни съдове, плаващи под знаме на държава от ЕС, за всички капитани и лица от командния състав, които притежават сертификат, издаден съгласно Конвенцията STCW, независимо от местоживеенето или гражданството им. Несъмнено корабоплаването се осъществява на глобализиран пазар на труда, но ЕИСК би искал да припомни, че е важно ЕС да инвестира значителни средства в своя собствена база от морски умения, за да запази критична маса европейски морски лица, които поддържат конкурентоспособността на европейското корабоплаване и морските клъстери в целия ЕС. По този начин се създава перспектива за висококвалифицирани работни места и удовлетворяващо професионално развитие по море или в свързани брегови дейности за млади европейци, като по-специално се запазва или дори се увеличава делът на морските лица от ЕС от морската работна сила в глобален план (понастоящем моряците от ЕС, които са 220 000, представляват 18 % от общия брой на морските лица по света) (4). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | С оглед на гореизложеното ЕИСК насърчава държавите членки най-накрая да изпълнят препоръките, съдържащи се в стратегията на ЕС в областта на морския транспорт до 2018 г. (5), и политическите препоръки на Оперативната група по морска заетост и конкурентоспособност (6) към Европейската комисия, по отношение на повишаването на ефикасността и ефективността на образователната система в сектора на морския транспорт. По-специално ЕИСК призовава Европейската комисията и съзаконодателите да вземат предвид препоръките, изложени по-долу в настоящия раздел. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК препоръчва да се работи в посока създаване на европейски форум с участието на обучаващите институции, промишлеността, по-широк кръг морски клъстери и националните морски администрации за подобряване на обучението на морските лица и съответно за тяхното назначаване, кариерно развитие и мобилност. Основна задача на този форум би било разработването на европейски морски следдипломни курсове, които да са на по-високо ниво от международно договореното минимално равнище на обучение (наричани още „морски сертификати за специализация“ или „STCW+“) (7). Подобно обучение на напреднало ниво би позволило създаването на конкурентно предимство за европейските моряци, като им предоставят умения, надхвърлящи изискваните на международно равнище. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | С оглед на гореизложеното ЕИСК подчертава значението на разработването на ориентирани към бъдещето учебни пакети със специален акцент върху обучението по управление на качеството, „зелени“ умения и цифрови умения. Това е изключително важно, тъй като корабните бордови технологии, информационните системи и системите за обмен на комуникационни данни, както и подпомагащите брегови системи се развиват много бързо. ЕИСК счита, че насърчаването на придобиване на по-високи умения би трябвало да върви успоредно с форми на сертифициране/класифициране, така че модернизирането на морското образование да се окаже ценен актив в помощ на кариерното развитие на морските лица. Това на свой ред ще повиши привлекателността на морските професии в ЕС, по-специално по отношение на жените и младите хора, като същевременно ще подобри ефективността и качеството на корабните операции, включително непрекъснатостта на иновациите и намаляването на разходите. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | В същия дух би било препоръчително да се обмисли развитието на европейска мрежа от институти за морско образование и обучение, която да покрива критериите за качество, с цел по-нататъшно подобряване на системите за морско образование в Европа. За тази цел ЕИСК препоръчва да се почерпи вдъхновение от Европейската мрежа от училищата за речно корабоплаване — EDINNA (Образование за речно корабоплаване) — основана през 2009 г. за насърчаване на хармонизирането на образователните и учебните програми. Тази платформа се доказа като много полезен инструмент за обмен на ноу-хау и като съгласуван подход за развитие на професионална компетентност. ЕИСК препоръчва и въвеждането на модел за образователен обмен от вида на програмата „Еразъм“ за образованието на капитани и лица от командния състав между институтите в целия ЕС от европейската мрежа, адаптиран към специалните характеристики на сектора. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Освен това ЕИСК призовава за съгласувани политически стимули от ЕС и държавите членки в подкрепа на отрасъла, който полага усилия да посрещне предизвикателствата на цифровизацията, автоматизацията и наложителното екологизиране на сектора. ЕИСК отбелязва, че тези предизвикателства могат да бъдат преодолени по-бързо чрез гарантиране на европейска висококачествена система за морско обучение и образование, която е съобразена с бъдещото развитие. В това отношение ЕИСК приветства предстоящото стартиране на четиригодишния проект SkillSea. Този проект ще насърчава сътрудничеството между отрасъла, включително европейските социални партньори в морския транспорт — Асоциациите на корабособствениците на Европейската общност (ECSA) и Европейската федерация на транспортните работници (ETF), доставчици на образователни и обучителни услуги и националните органи, с цел подобряване на учебните планове за морско образование в Европа. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Конкретни бележки

| 5.1. | ЕИСК приветства факта, че директиви 2005/45/ЕО и 2008/106/ЕО са обединени, тъй като счита, че това повишава ефективността на прилагането и вероятно ще подобри яснотата и ще опрости рамката за обучение и освидетелстване на морските лица. По-специално с това консолидиране ще се реши проблемът с остарялото определение на свидетелствата в Директива 2005/45/ЕО и ще се поясни и уеднакви определението на свидетелствата за морски лица, признавани от държавите членки. Наистина трябва да се гарантира, че определението на свидетелствата за морски лица е актуализирано в съответствие с новите определения, въведени през 2012 г. Това актуализиране е вероятно да повиши правната сигурност в схемата за взаимно признаване между държавите — членки на ЕС. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Новият член 5б има за цел да включи взаимното признаване на свидетелствата за морски лица, издадени от държавите членки, в обхвата на Директива 2008/106/ЕО. Според ЕИСК това допълнение е от съществено значение, тъй като изяснява въпроса кои свидетелства следва да се признават взаимно с цел разрешаване на морските лица, освидетелствани от една държава членка, да работят на борда на плавателни съдове, плаващи под знамето на друга държава членка. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК напълно подкрепя и настоятелно насърчава трудовата мобилност, която помага на освидетелстваните в ЕС капитани и лица от командния състав и на корабособствениците в Европа да се намерят по-лесно. В това отношение ЕИСК отбелязва със задоволство, че според Комисията (8) още през 2015 г. в Съюза е била потвърдена валидността на повече от 47 000 свидетелства за професионална компетентност, издадени първоначално от друга държава членка, което представлява около 25 % от общия брой на капитаните и лицата от командния състав, работещи на борда на плавателни съдове, плаващи под флага на ЕС. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Гореспоменатите данни показват, че схемата за взаимно признаване на свидетелствата на морски лица, издадени от държавите членки, е дала окуражаващи резултати по отношение на насърчаването на мобилността на морските лица от ЕС между плавателните съдове, плаващи под флага на ЕС. Освен това ЕИСК подчертава значението на продължителния принос за защита на европейските работни места по море, за осигуряване на бъдещето на морското образование и обучение в целия ЕС и за гарантиране на европейското морско ноу-хау като цяло. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ЕИСК подкрепя предложението за привеждане на Директива 2008/106/ЕО в съответствие с последните изменения на Конвенция STCW, за да се предотвратят правните несъответствия в директивата с международната регулаторна рамка. Това уеднаквяване вероятно ще гарантира хармонизираното прилагане на равнището на ЕС, ще допринесе за придобиването на нови умения и компетентности от екипажите, по-специално изискванията за обучение и квалификация на морските лица, работещи на борда на пътнически кораби и на кораби, попадащи в обхвата на кодексите на ММО, а именно Международния кодекс за безопасност на корабите, използващи като гориво газове или други горива с ниска пламна температура (наричан по-нататък „Кодекс IGF“), и Международния кодекс за безопасност на корабите, извършващи дейност в полярни води (наричан по-нататък „Полярен кодекс“), като същевременно се подкрепя професионалното развитие. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК поставя под въпрос непропорционалното използване на финансови и човешки ресурси на ЕС за оценяване на нови трети държави, които може да не предоставят съществен брой капитани и лица от командния състав. Поради това ЕИСК напълно подкрепя предложението на Комисията всяко ново искане за признаване на трета държава, подадено от държава членка, да бъде придружено от анализ, включващ оценка на броя на лицата от командния състав и капитаните от тази държава, които е вероятно да бъдат наети. Освен това ЕИСК счита, че е изключително важно държавите членки да се консултират с националните асоциации на корабособствениците и профсъюзите относно целесъобразността от признаването на нова трета държава, преди да подадат искане до Комисията. ЕИСК би искал обаче да поясни, че оценката — когато съществува такава — на морските лица, които е вероятно да бъдат наети, ще бъде само един от критериите при решението за признаване на нова трета държава и това трябва да бъде направено по прозрачен начин. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | С оглед на още по-голяма ефективност и по-добро използване на наличните ресурси ЕИСК отбелязва с удовлетворение, че съгласно предложението (член 19), когато държава членка желае да внесе искане за признаване на нова трета държава членка, това трябва да бъде обосновано и обсъдено с държавите членки. ЕИСК иска да поясни, че крайното решение за признаване на трета държава или за непризнаване ще остане в компетентността на държавите членки в рамките на обикновената процедура, която включва гласуване с квалифицирано мнозинство в Комитета по морската безопасност и предотвратяването на замърсяването от кораби. ЕИСК приветства и факта, че се допуска едностранно признаване от държава членка на свидетелствата на трета държава, докато се изчаква резултатът от оценката. ЕИСК категорично подкрепя тази възможност, която предлага пропорционално и икономически ефективно решение, като същевременно се запазва конкурентоспособността на флота на ЕС. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | По отношение на удължаването на срока за приемане на решение относно признаването на нови трети държави от 18 на 24 месеца и на 36 месеца при определени обстоятелства, ЕИСК счита, че предложената мярка е обоснована, доколкото е налице належаща необходимост от прилагане на коригиращи действия от страна на третата държава. При все това ЕИСК изразява опасения относно това дали автоматичното удължаване на процедурата за признаване е правилният механизъм, тъй като може да има случаи, в които дадена държава несъмнено отговаря на всички изисквания, но процедурата се удължава ненужно. Поради това ЕИСК предлага целта да бъде завършване на процедурата в най-кратък разумен срок, като се предвиди възможността за удължаването му според необходимостта, ако се налагат коригиращи действия. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | В преразгледания член 20 се въвежда изрична причина за изваждане на трета държава от списъка с признатите държави на основанието, че в течение на поне пет години не е предоставила морски лица на флота на ЕС. ЕИСК би желал да поясни, че крайното решение за оттегляне на признаването или за неоттеглянето му ще остане в компетентността на държавите членки в рамките на обикновената процедура в Комитета по морската безопасност и предотвратяването на замърсяването от кораби и че тази процедура остава възможност за преценка на предоставената от държавите членки информация. ЕИСК като цяло подкрепя преразгледания текст и иска да посочи, че с оглед на целесъобразното използване на ресурсите същият довод важи независимо от това дали дадена трета държава не предоставя никакви или съществен брой капитани и лица от командния състав. Във връзка с това и при пълно спазване на процедурата ЕИСК предлага признаването на трети държави да може да бъде отменяно, в случай че дадена трета държава не предоставя съществен брой капитани или лица от командния състав в течение на поне пет години. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | ЕИСК поставя под въпрос основанията за изменението на член 21, в който се изисква срокът за повторна оценка да може да се удължава до 10 години въз основа на приоритетни критерии. ЕИСК осъзнава, че от строго математическа гледна точка трети държави, които предоставят голям брой морски лица, теоретично представляват по-голяма заплаха за безопасното управление на плавателни съдове в сравнение с държавите, които предоставят ограничен брой моряци. Поради гореспоменатите причини и като се приема, че морската безопасност не може да се излага на риск, ЕИСК препоръчва тези трети държави, които предоставят ограничен брой капитани и лица от командния състав на флота на ЕС, да не бъдат подлагани на по-облекчен режим на оценка. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | ЕИСК подкрепя изменението на член 25а, което е необходимо, за да се даде възможност за прозрачно използване на предоставяната от държавите членки информация относно броя на потвържденията, удостоверяващи признаването на свидетелства, издадени от трети държави, за целите на изваждането на държава от списъка с признати трети държави и подреждането по приоритет на повторните оценки на третите държави съгласно предвиденото в членове 20 и 21. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | ЕИСК осъзнава в пълна степен, че предвид глобалния характер на корабоплаването целта трябва да бъде предотвратяването на противоречие между международните задължения на държавите членки и техните задължения към ЕС. Това налага непрекъснато привеждане на европейската рамка в съответствие с Конвенцията STCW, което позволява да се създават еднакви условия на конкуренция между ЕС и трети държави при прилагането на международната рамка относно морското образование, обучение и освидетелстване на морските лица. С оглед на горните съображения и в случай на бъдещи изменения на Конвенцията STCW ЕИСК счита за целесъобразно на Комисията да бъдат дадени правомощия да внася изменения посредством делегирани актове, за да се гарантира по-лесно и бързо адаптиране към измененията в Конвенцията STCW и Кодекса STCW. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Във връзка с горното ЕИСК призовава държавите членки да предприемат своевременни действия за прилагане на измененията, за да отпадне необходимостта от удължавания и периоди на прагматично тълкуване, каквито се налагаха поради бездействие на държавите на знамето в предишни случаи. |
| --- | --- |

5.13.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ L 323, 3.12.2008 г., стp. 33.

1

(2)  ОВ L 255, 30.9.2005 г., стp. 160.

2

(3)  https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/legislation/2017-09-stwc-support-study-refit-eval-dirs-20080106-20050045.pdf

3

(4)  SWD (2016) 326 final.

4

(5)  COM(2009) 8 final.

5

(6)  Оперативната група по морска заетост и конкурентоспособност беше създадена от заместник-председателя на Европейската комисия Kallas и представи своя доклад на 9 юни 2011 г.

6

(7)  COM(2009) 8 final.

7

(8)  SWD(2017) 18 final.

8

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/132 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/132

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Съвета за създаване на Програма за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия за периода 2021—2025 г. в допълнение към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“

[COM(2018) 437 final — 2018/0226]

(2019/C 110/24)

| Докладчик: | Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |

Докладчик:

Giulia BARBUCCI

| Консултация | Европейска комисия, 12.7.2018 г.
  Съвет на Европейския съюз, 13.7.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 20.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 208/3/4 |

Консултация

Европейска комисия, 12.7.2018 г.

Съвет на Европейския съюз, 13.7.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

20.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

208/3/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства предложението за регламент за програмата за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия (Евратом) за периода 2021—2025 г., като подчертава нейната приемственост с предишни програми за научноизследователска и развойна дейност в областта на ядрения синтез, ядреното делене и ядрената безопасност и Съвместния изследователски център (JRC), и в което се предвиждат и нови сфери за действие като радиационната защита и извеждането от експлоатация на ядрени централи. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че бюджетът на Евратом съответства на поставените цели, и че е от съществено значение този финансов пакет да се запази, независимо от резултатите от преговорите по Брексит. Във връзка с това Комитетът също така счита за изключително важно излизането на Обединеното кралство от програмата Евратом да се организира много внимателно, по-специално по отношение на вече предприетите направления на научноизследователската дейност, съвместните инфраструктури и социалното отражение върху персонала(например в областта на условията на труд) на и извън британска територия. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че проектът JET (Съвместен европейски тороид) е ключов фактор за развитието на проекта ITER, който, впрочем, представлява последващо развитие на JET от научна гледна точка. Поради това Комитетът счита, че е важно JET да продължи да бъде действащ (като проект на ЕС или като споделен между ЕС и Обединеното кралство проект) до момента, в който не бъде задействан проектът ITER. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че въведените в програмата иновативни аспекти, като нейното опростяване, разширяването на целите (йонизираща радиация и извеждане от експлоатация на съоръжения), най-доброто взаимодействие с програмата „Хоризонт Европа“ и възможността за финансиране на дейности за образование и обучение на изследователи (например „Мария Склодовска-Кюри“), отговарят на очакванията на гражданите и подобряват ефективността и ефикасността на програмата. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът счита, че ядрената безопасност трябва да се разбира като динамична концепция, която предполага непрекъснат мониторинг и адаптиране на действащото законодателство въз основа на най-новите открития и нововъведения, като се обхваща целия жизнен спектър на съоръженията. Специално внимание трябва да се обърне на съоръженията, разположени по границите между държавите от ЕС, като се засили координацията между националните и местните власти и се осигури ефективно участие на гражданите и работниците. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че образованието, като се започне от задължителното образование в училище, и обучението, представляват съществен фактор за привличане на младите хора към научните и технологичните учебни дисциплини. Този елемент е от решаващо значение за увеличаване в бъдеще на броя на европейските изследователи в сектора, които понастоящем не са достатъчни, за да покрият търсенето на системата за производство и научни изследвания. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Въведение

| 2.1. | Предложението за регламент за програмата за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия (Евратом) за периода 2021—2025 г. е част от законодателния пакет на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ за периода 2021—2027 г. (1) Предложената програма ще бъде с продължителност от 5 години, в съответствие с член 7 от Договора за Евратом, с възможност за удължаване за срок от 2 години, така че да съответства на продължителността на „Хоризонт Европа“ и на „Многогодишната финансова рамка“ (МФР). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Програмата „Хоризонт Европа“ ще има бюджет от 100 милиарда евро за периода 2021—2027 г., 2,4 милиарда евро от които ще бъдат отпуснати за програмата Евратом. Освен това Рамковата програма „Хоризонт Европа“ установява референтната рамка относно инструментите и методите за участие, както и разпоредбите за прилагане, оценка и управление. Областите на научните изследвания, подкрепяни от Евратом, не са включени в „Хоризонт Европа“ както от правни съображения (отделни договори), така и от управленски такива (избягване на припокриване), като се укрепва взаимодействието между програмите. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК посвети специално становище относно програмата „Хоризонт Европа“ (2), с чиито препоръки и визия е свързано и настоящото становище. Освен това ЕИСК изготви други две становища, свързани с настоящото: относно проекта ITER (3) и относно извеждането от експлоатация на ядрените ѝ електроцентрали (4). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Основно съдържание на предложението

| 3.1. | Програмата на Евратом за научни изследвания и обучение се отнася до различните приложения на ядрената енергия в Европа, както за производство на енергия, така и за други цели в други сектори (например йонизиращо лъчение в медицинския сектор). Усилията на Европейския съюз са насочени към насърчаване на иновациите и разработване на безопасни технологии чрез намаляване на рисковете и осигуряване на оптимална радиационна защита. Следователно Евратом дава възможност за интегриране на приноса на държавите членки, като се обединяват процесите на иновации, научни изследвания и обучение. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В предложението се определя бюджета и общите изследователски цели както за преките действия (пряко извършени от Комисията чрез Съвместния изследователски център — СИЦ), така и за непреките действия (предприети от финансирани по програмата публични или частни организации), които да се изпълняват в съответствие с договорените с държавите членки работни програми. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Програмата на Евратом за периода 2021—2025 г. ще се осъществява в режим на пряко управление. Въпреки това, ако Комисията счете за целесъобразно и ефективно, може да възприеме режим на конкурентно и/или непряко управление, като повери осъществяването на някои части от програмата на държави членки, лица или предприятия, или на трети държави, международни организации или граждани на трети държави в съответствие с член 10 от Договора за Евратом. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Предложената програма ще продължи с ключовите научноизследователски дейности от текущата понастоящем програма на Евратом (радиационна защита, ядрена безопасност както за съоръженията, така и в рамките на международната политика, управление на радиоактивните отпадъци и термоядрена енергетика), като се засилва акцентът върху извеждането от експлоатация и върху приложенията в области, различни от производството на енергия, като йонизиращите лъчения. Предложеният бюджет от 1 675 000 000 EUR за периода 2021—2025 г. се разпределя между научноизследователската и развойната дейност за термоядрен синтез (724 563 000 EUR), ядрено делене, ядрена безопасност и радиационна защита (330 930 000 EUR) и JRC (619 507 000 EUR). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Разширяването на спектъра от цели увеличава междусекторния характер на инструмента, като го прави по-полезен за гражданите. По-специално, все по-голям брой различни приложения на йонизиращите лъчения изискват защита на хората и околната среда от нежелано излагане на радиация. Йонизиращите рентгенови технологии се използват ежедневно в Европа в различни сектори, и най-вече в медицинския сектор. Вследствие на това и научните изследвания в областта на радиационната защита ще се развиват по междусекторен начин, както в областта на производството на ядрена енергия, така и в медицинския сектор, без да се изключват други форми на употреба в секторите на промишлеността, селското стопанство, околната среда и сигурността. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Друг иновативен елемент представляват научните изследвания за разработването и оценката на технологиите за извеждане от експлоатация и възстановяване на околната среда на територията на ядрени съоръжения, вследствие на тяхното нарастващо търсене. Това е от решаващо значение за затварянето на цикъла с другите аспекти на безопасността, които вече са обхванати от текущата програма: ядрена безопасност (т.е. безопасност на реакторите и горивния цикъл), безопасно управление на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци, радиационна защита и подготовка за извънредни ситуации (радиоактивни аварии и научни изследвания в областта на радиоекологията) и действия за прилагане на политиките за ядрена безопасност, гаранции и неразпространение. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Тези инициативи ще бъдат допълнени от конкретни действия, насочени към подкрепа на развитието на термоядрената енергия, която представлява потенциално неизчерпаем източник на енергия с по-малко въздействие върху околната среда. По-специално, предложението се съсредоточава върху осигуряването на приемственост в прилагането на „пътната карта за термоядрения синтез“, която трябва да доведе до изграждането на първата електроцентрала през втората половина на настоящия век. Поради тази причина ЕС ще продължи да подкрепя проекта ITER с конкретна програма (5) и в бъдеще проекта DEMO. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Накрая, в допълнение към научноизследователската дейност, предложението предвижда възможността ядрените изследователи да участват в програми за образование и обучение (например действията „Мария Склодовска-Кюри“), за да поддържат високо равнище на умения, както и подходяща финансова подкрепа, за да се даде възможност за достъп до европейски и международни научноизследователски инфраструктури (включително JRC). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства предложението за регламент за програмата за научни изследвания и обучение на Евратом за периода 2021—2025 г. По-специално Комитетът оценява положително нарастващите взаимодействия в рамките на програмата „Хоризонт Европа“ с цел гарантирането на общи механизми за управление, достъп и администриране на средствата, както и интегриране на научноизследователските и образователните дейности, като се избягват ненужните припокривания. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК счита, че предвиденият за Евратом бюджет е подходящ за целите, които ЕС си е поставил в ядрения сектор. Поради тази причина счита, че е от съществено значение този финансов пакет да бъде запазен независимо от резултатите от преговорите по Брексит. Във връзка с това Комитетът също така счита за изключително важно излизането на Обединеното кралство от програмата Евратом да се организира много внимателно, по-специално по отношение на вече предприетите направления на научноизследователската дейност, съвместните инфраструктури и социалното отражение върху персонала(например в областта на условията на труд) на и извън британска територия (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | По-специално, ЕИСК подчертава, че за осъществяването на проекта ITER е нужна подкрепа от Съвместния европейски тороид (JET), чието съоръжение, e разположено в Обединеното кралство, се финансира от Евратом. Всъщност чрез JET, между другото, се тестват части на съоръжението на ITER, който понастоящем е в процес на изграждане и който, на практика, от научна гледна точка представлява развитие на проекта JET. Това съоръжение е единствено по рода си и не може да бъде заменено. Поради това Комитетът счита, че е важно JET да продължи да бъде действащ (като проект на ЕС или като споделен между ЕС и Обединеното кралство проект) до момента, в който не бъде задействан проектът ITER. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Комитетът подкрепя формулирането на предложение за регламент с основна цел да се осигури приемственост на вече съществуващите научноизследователски дейности и проекти, като например проекта ITER, който представлява важна цел в процесите на декарбонизация (7), енергийни доставки и промишлено развитие (8). Освен това, новата програма съдържа интересни нововъведения, тъй като се разширява обхватът на подлежащите на финансиране научноизследователски и иновационни дейности, които са насочени към развитие и растеж. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК горещо приветства предложението йонизиращите лъчения да бъдат включени в подлежащите на финансиране действия, като се разшири междусекторния характер на програмата в съответствие с предвиденото в програмата „Хоризонт Европа“ по отношение на обществените предизвикателства. Във връзка с това е важно резултатите от научноизследователските и иновационните процеси по отношение на патентите и новите технологии да бъдат разпространявани бързо и систематично, предвид широкото им приложно поле (9). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Важно е резултатите, постигнати чрез финансирането и съвместните усилия в европейски мащаб, да бъдат съобщени на гражданите. Това ще засили доверието на гражданите в науката и научните изследвания, както и осведомеността относно значението на Европейския съюз и конкретната стратегия за подобряване на качеството на живот на всички. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Комитетът оценява положително също така разширяването на финансирането за научноизследователската дейност и споделянето на знания относно извеждането от експлоатация на ядрените съоръжения и възстановяването на околната среда както с цел задоволяване на нарастващите нужди на държавите членки, така и за затваряне на цикъла в управлението на процесите, свързани с производството на ядрена енергия, което задължително трябва да приключва с безопасно възстановяване на околната среда на територията на изведените от експлоатация съоръжения. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК счита, че разширяването на програмата към дейностите в областта на образованието и обучението, както за действията „Мария Склодовска-Кюри“, е от решаващо значение за поддържането на високи стандарти на умения в рамките на ЕС. Важно е обаче да се определят цели както в количествено, така и в качествено отношение, тъй като европейските изследователи в сектора не са достатъчни за покриването на всички нужди на европейската производствена и научноизследователска система (10). |
| --- | --- |

4.8.

5.   Конкретни бележки

| 5.1. | Разработената след бедствието във Фукушима (11) нова рамка за ядрена безопасност отговаря на притесненията на гражданите. Европейският съюз установи система за систематичен контрол („партньорски проверки“) и динамични механизми за сигурност на много равнища, чрез които се повишиха стандартите за безопасност на съоръженията. Комитетът препоръчва да се следи за правилното прилагане на настоящата директива, както и тя да се актуализира и адаптира към новите предизвикателства, като се обхване целият жизнен цикъл на съоръженията, от проектирането на нови реактори, през постоянното приспособяване на съществуващите, до тяхното извеждане от експлоатация (12). Във връзка с това считаме, че дейностите по мониторинг, извършени от външни и независими субекти могат да гарантират постигането на по-високи стандарти за безопасност. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Тъй като много от реакторите са разположени на границата между две или повече държави от ЕС, е важно да се създаде засилена рамка за сътрудничество между държавите с цел установяване на механизми за бърза реакция при непредвидими трансгранични аварии (13), като се осигури ефективно сътрудничество и координация между заинтересованите местни и национални власти. В съответствие с член 8 от Директива 2014/87/Евратом този процес трябва също така да предвижда ефективни и широко разпространени информационни и образователни дейности по отношение на работниците и гражданите, за които се предвиждат форми на подкрепа чрез специфични линии за финансиране. Подобни инициативи би трябвало да се предприемат със съседните трети държави, с които се споделят едни и същи рискове (14). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Комитетът счита, че възлагането на подизпълнители може да бъде фактор на несигурност в поддръжката на ядрените електроцентрали, и следователно препоръчва това да бъде ограничено и строго контролирано (15). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се поддържа и подкрепя интереса на младите хора към науката и технологиите, за което е нужно активното и информирано участие на училищните преподаватели. Чрез непрекъснато обучение и актуализиране последните би трябвало да бъдат положителни носители на знания и да създават благоприятни условия за открити дискусии с учащите се по тази тема, без предразсъдъци и стереотипи. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | По-конкретно, ЕИСК подкрепя инициативите (включително чрез програмата „Еразъм+“), насочени към разпространение в училищата на STEAM, т.е. наука, технологии, инженерство и математика, допълнени с изкуство. С този подход учениците се насърчават да възприемат систематична и експериментална нагласа, тъй като им се дава възможност творчески да решават проблеми на реалния свят. Вече финансираните от ЕС през последните години научни изследвания и проекти доведоха до изключително положителни резултати, като показаха, че този подход стимулира интереса към техническите, математическите и научните дисциплини, които впоследствие се превръщат в първи вариант за студентите при избора на тяхното университетско образование (16). |
| --- | --- |

5.5.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 435 final.

1

(2)  INT/858 „Хоризонт Европа“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стp. 33).

2

(3)  TEN/680, „МФР и ITER“, (вж. стр. 136 от настоящия брой на Официален вестник).

3

(4)  TEN/681, „МФР, извеждане от експлоатация на ядрените съоръжения и радиоактивните отпадъци“ (вж. стр. 141 от настоящия брой на Официален вестник).

4

(5)  TEN/680, „МФР и ITER“, (вж. бележка под линия 3).

5

(6)  https:// www.nature.com/articles/d41586-018-06826-y (на английски).

6

(7)  ОВ C 107, 6.4.2011 г., стр. 37.

7

(8)  ОВ С 229, 31.7.2012 г., стр. 60.

8

(9)  INT/858 „Хоризонт Европа“ (вж. бележка под линия 2).

9

(10)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 38.

10

(11)  Директива 2014/87/Евратом на Съвета (ОВ L 219, 25.7.2014 г., стp. 42) и свързаните с нея директиви.

11

(12)  ОВ C 341, 21.11.2013 г., стр. 84.

12

(13)  ОВ С 318, 29.10.2011 г., стр. 127.

13

(14)  ОВ C 487, 28.12.2016 г., стp. 104.

14

(15)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 38.

15

(16)  ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 6.

16

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/136 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/136

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Съвета за изменение на Решение 2007/198/Евратом за създаване на Европейско съвместно предприятие за „ITER“ и развитието на термоядрената енергия и за предоставяне на предимства на същото“

[COM (2018) 445 final — 2018/0235 (NLE)]

(2019/C 110/25)

| Докладчик: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |

Докладчик:

Ulrich SAMM

| Консултация | Европейска комисия, 12.7.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 20.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 202/0/5 |

Консултация

Европейска комисия, 12.7.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

20.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

202/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отбелязва, че постигането на целта за производство на чиста енергия е сред най-важните приоритети, поради което термоядрената енергия се признава за възможно дългосрочно решение, а Европа заема челни позиции в разработването на технологии за термоядрен синтез, които са без въглеродни емисии, устойчиви и спомагат за обезпечаването на нашия микс от енергийни доставки. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подчертава, че сложността на дългосрочните инвестиции, необходими за строителството на термоядрени електроцентрали, се свързва с някои промишлени рискове, но при успех изграждането на подобна електроцентрала би било нов фактор, което ще промени съществено настоящите енергийни доставки, тъй като ще е налице революционна иновация, а термоядреното гориво се намира в големи количества и е практически неизчерпаемо. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В предложението се разглеждат основните предизвикателства пред следващата МФР, свързани със запазването на положителната инерция, набрана по проекта за международен експериментален термоядрен реактор (ITER). В сътрудничество между седем партньори от цял свят (ЕС, САЩ, Русия, Япония, Китай, Южна Корея и Индия) понастоящем в Кадараш, Франция, се изгражда първият термоядрен реактор ITER с мощност 500 MW. Пускането в експлоатация е предвидено за 2025 г., а цялостната експлоатация (500 MW) е планирана за 2035 г. ЕИСК оценява положителния напредък през последните години след преодоляването на проблемите при основното преразглеждане на проекта за ITER (нови висши управленски кадри и преразгледан график за новите референтни параметри за проекта ITER). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК насърчава Комисията да наблегне повече на важността от свързване на проекта за ITER и европейските научни изследвания в областта на термоядрения синтез, провеждани от Европейското споразумение за разработване на термоядрен синтез (EUROfusion), финансирано по Програмата за изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия и което управлява „Съвместния европейски тороид“ (JET) — важно експериментално съоръжение в Кълам, Обединено кралство. Наред с изграждането ITER се нуждае от задълбочена подготовка и само силна европейска научноизследователска общност може да продължи съпътстващите програми и да запази водещата роля. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК признава добавената стойност за ЕС, свързана с успеха на EUROfusion. Това е научноизследователската програма в Европа, в която участват най-много държави членки (с изключение на Люксембург и Малта), допринасяща с важни проекти, благодарение на които ЕС е световен лидер в тази област. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК приветства факта, че в новата европейска пътна карта към осъществяването на идеята за термоядрена енергия, разработена от EUROfusion, се предвижда добре очертан път към изграждане на първата термоядрена електроцентрала въз основа на засилено участие на промишлеността, образование на научни специалисти и инженери в областта на термоядрения синтез в цяла Европа и активно сътрудничество с партньори извън нея. В пътната карта се предвижда ITER да бъде в рутинна експлоатация на пълна мощност през 2035 г. и въз основа на резултатите да се проектира първата термоядрена електроцентрала (DEMO), подаваща за първи път електроенергия в мрежата, която да бъде завършена около 2040 г., когато започва изграждането. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК разбира, че пред проекта за ITER има важни въпроси за разрешаване, което може да стане само в JET, и поради това изразява опасенията си относно ефекта от излизането на Обединеното кралство от ЕС върху продължаването на JET. За да се сведат до минимум рисковете, свързани с експлоатацията на ITER, и да се оптимизира неговият научноизследователски план, ЕИСК счита, че е важно JET да продължи да функционира (като проект на ЕС или като съвместен проект на ЕС и Обединеното кралство) в периода между 2020 г. и пускането в експлоатация на ITER, тъй като няма резервни решения за загубата на JET през този период. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | В предложението на Комисията е посочен бюджетът за ITER, но не се споменава нищо за това дали бюджетът е достатъчен за нуждите на съпътстващата научноизследователска програма в областта на термоядрения синтез. ЕИСК подчертава, че предвиденият за EUROfusion бюджет за периода 2021—2025 г. трябва да отговаря на целите на пътната карта за термоядрен синтез, според която работата на ITER е от съществено значение. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК отбелязва със задоволство практическото значение на инвестициите в термоядрени технологии за промишлеността и МСП. През периода от 2008 г. до 2017 г. предприятието „Термоядрен синтез за енергия“ е възложило договори и е предоставило безвъзмездни средства на стойност около 3,8 милиарда евро в цяла Европа. Най-малко 500 дружества, включително МСП, и повече от 70 организации за НИРД от около 20 различни държави — членки на ЕС, и Швейцария са се възползвали от инвестициите в дейности, свързани с ITER. Освен това страните извън ЕС, участващи в проекта за ITER, също са подписали договори с европейски предприятия, с които подкрепят производството на своите собствени компоненти за ITER, благодарение на което са генерирани допълнителни нови работни места и растеж за европейските дружества. ЕИСК отбелязва, че най-голям принос за нетното въздействие от инвестициите в ITER имат разработването на съпътстващи продукти и трансферът на технологии, което създава нови възможности за бизнес в други сектори. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК е убеден, че европейските научни изследвания в областта на термоядрения синтез като цяло и осъществяването на ITER в частност могат да послужат като отличен пример за силата на съвместните европейски проекти. Важно е резултатите, постигнати чрез финансирането и съвместните усилия в европейски мащаб, да бъдат съобщени на гражданите. По този начин ще се повиши доверието на хората в науката и научните изследванията и информираността им относно значението на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Въведение

| 2.1. | ITER (международен експериментален термоядрен реактор) е международен проект за научно сътрудничество, стартирал през 2005 г., който включва седем партньори от цял свят (страните по ITER са: ЕС, САЩ, Русия, Япония, Китай, Южна Корея и Индия). Проектът има за цел да докаже научната и технологичната осъществимост на производството на енергия от термоядрен синтез за мирни цели чрез изграждането и експлоатацията на първия реактор ITER с мощност 500 MW в Кадараш, Франция. ЕИСК вече подкрепи проекта в няколко становища (1). ITER е следващата стъпка по пътя към термоядрената енергия — най-иновативният и обещаващ, устойчив енергиен източник, който може да се превърне в решение за нарастващото търсене на енергия наред с развитието на енергията от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Извършеният през 2015 г. основен преглед на проекта за ITER включваше назначаването на нови висши управленски кадри в организацията ITER, както и в предприятието „Термоядрен синтез за енергия“. Преразгледаният график за новите референтни параметри на ITER беше одобрен от Съвета на ITER на 19 ноември 2016 г. Съгласно утвърденото в графика декември 2025 г. е най-ранният технически постижим срок за „Първа плазма“, като се определя целева дата за цялостна експлоатация (500 MW) с използване на деутериево-тритиево гориво през 2035 г. Положителната оценка на напредъка на ITER през последните години беше потвърдена от независими оценки, в които се признава стабилизирането на проекта и реалистичната основа за завършването му. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Европейският принос към организацията ITER се осигурява от местната агенция на ЕС за термоядрен синтез за енергия (F4E), установена в Барселона, Испания. Предприятието „Термоядрен синтез за енергия“ е съвместно предприятие, създадено в съответствие с глава 5 от Договора за Евратом. Съгласно устава си предприятието „Термоядрен синтез за енергия“ има собствена процедура за освобождаване от отговорност за изпълнението на бюджета, което се извършва от Европейския парламент по препоръка на Съвета на ЕС. През 2015 г. беше приет нов финансов регламент за F4E, като отговорността за надзора върху ITER и следователно върху F4E е прехвърлена от ГД „Научни изследвания и иновации“ към ГД „Енергетика“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Освен за изграждането на ITER Програмата за научни изследвания и обучение (2), която допълва общата програма за научни изследвания „Хоризонт Европа“ (3), предоставя задълбочена и всеобхватна научна подкрепа за научните изследвания в областта на термоядрения синтез. Наред с класическите дейности в областта на ядрените научни изследвания тази програма обхваща фундаментални научноизследователски дейности, насочени към развитието на енергията от термоядрен синтез, заедно с пътната карта за научни изследвания в областта на термоядрения синтез, в която се описва оптимизираният курс посредством ITER и демонстрационна електроцентрала (DEMO) към търговското използване на термоядрените електроцентрали. В пътната карта за научни изследвания в областта на термоядрения синтез са описани не само основните необходими съоръжения, но и научните изследвания, които трябва да бъдат направени в подкрепа на ITER и DEMO. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Пътната карта за научни изследвания в областта на термоядрения синтез е разработена от EUROfusion — организация, която е отговорна за координирането на европейските дейности за научни изследвания в областта на термоядрения синтез. Този консорциум обединява 30 национални научноизследователски института и около 150 университета от 26 държави — членки на ЕС, Швейцария и Украйна. Седалището на EUROfusion се намира в Гархин, Германия, а водещият експеримент „Съвместен европейски тороид“ (JET) е установен в Кълам, Обединено кралство. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Основно съдържание на предложението

| 3.1. | В предложението (4) се разглеждат основните предизвикателства пред следващата МФР, свързани със запазването на положителната инерция, набрана по проекта, с гарантирането на стабилен напредък при изграждането и монтажа и поддържането на ангажимента на всички страни в проекта за ITER. Преодоляването на тези предизвикателства ще изисква запазване на водещата роля на ЕС в проекта, която трябва да се подкрепя от върхови резултати на F4E и пълно спазване от страна на ЕС на неговата част от задълженията за парични и непарични вноски. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ресурсите, които е необходимо да бъдат предоставени от Евратом, за да се създаде възможност за успешно завършване на съоръжението и пускането в експлоатация/експерименталната фаза, са описани подробно в съобщението на Комисията относно „Принос на ЕС за преразгледан проект за международен експериментален термоядрен реактор (ITER)“, прието през юни 2017 г. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Комисията приканва Европейския парламент и Съвета да определят като максимално равнище на поетите задължения на Евратом по ITER сумата от 6 070 000 000 евро (в текущи стойности) в многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. Счита се, че това е критичният размер на финансирането, което е необходимо за ефективни действия на ЕС, свързани с ITER, съответстващо на новите параметри за изграждането на реактора. Предложеният бюджет се основава на най-ранната технически постижима дата за изграждане на ITER без никакви резерви за непредвидени случаи и следователно се приема, че всички основни рискове могат да бъдат намалени. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК отбелязва, че гарантирането на конкурентоспособността и обезпечаването на енергийните доставки е от първостепенно значение, но може да се постигне само ако се съчетава с борбата с изменението на климата. Поради това енергийните източници, които са без въглеродни емисии и са устойчиви, имат решаваща роля за нашия бъдещ просперитет и благоденствие. Производството на чиста енергия е сред най-важните приоритети, поради което термоядрената енергия се признава за възможно дългосрочно решение, а Европа заема челни позиции в разработването на технологии за термоядрен синтез. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК подчертава, че сложността на дългосрочните инвестиции, необходими за строителството на термоядрени електроцентрали, се свързва с някои промишлени рискове, но при успех изграждането на подобна електроцентрала би било нов фактор, който ще промени съществено настоящите енергийни доставки, тъй като ще е налице революционна иновация. Термоядреното гориво се намира в големи количества и е практически неизчерпаемо: тритий може да се произвежда от литий — широкоразпространен метал в земната кора и в морската вода, а деутерий се среща във водата в природата. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК би искал да посочи различните аспекти на безопасност на термоядрения синтез в сравнение с конвенционалното ядрено делене. Термоядрената електроцентрала е по подразбиране безопасна: само от няколко грама гориво се образува плазмата, която бързо се самозагасява в случай на неизправност. При реакциите между деутерий и тритий се освобождават неутрони, които активират материалите на стените. Получаващите се в резултат на това радиоактивни съпътстващи продукти са с кратък живот, поради което по-голямата част от материалите могат да бъдат рециклирани след определен период на разпад и няма необходимост от хранилища за ядрени отпадъци. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК насърчава Комисията да наблегне повече на важността от свързване на проекта за ITER и европейските научни изследвания в областта на термоядрения синтез, организирани от EUROfusion. Освен изграждането ITER се нуждае от задълбочена подготовка и съпътстващи програми. В рамките на Европа една координирана програма, използваща JET и други апаратури наред с моделирането и симулациите, спомага за изпитването и разработването на сценариите за експлоатация на ITER, като проектира и оптимизира резултатите на ITER и концепцията за DEMO. Експлоатацията на токамака на JET с деутериево-тритиева смес и с подобна на ITER стена е от ключово значение за подготовката на експлоатацията на ITER. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК признава добавената стойност за ЕС, за което свидетелства успехът на EUROfusion. Това е научноизследователската програма в Европа, в която участват най-много държави членки (с изключение на Люксембург и Малта), допринасяща с важни проекти, благодарение на които ЕС е световен лидер в тази област. Инвестициите и финансирането за научни изследвания са от полза за предприятията, научноизследователските организации и университетите. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК е убеден, че европейските научни изследвания в областта на термоядрения синтез като цяло и осъществяването на ITER в частност могат да послужат като отличен пример за силата на съвместните европейски проекти. Важно е резултатите, постигнати чрез финансирането и съвместните усилия в европейски мащаб, да бъдат съобщени на гражданите. По този начин ще се повиши доверието на хората в науката и научните изследванията и информираността им относно значението на Европейския съюз при постигането на далечна и трудна цел, което няма да е възможно чрез усилията и финансирането на отделните държави. Това ще има дългосрочен отзвук не само по отношение на технологиите и промишлеността, но по отношение и на научните изследвания, индустрията и МСП със значително въздействие върху икономиката и създаването на работни места дори и в краткосрочен, и средносрочен план. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Конкретни бележки

| 5.1. | ЕИСК приема факта, че в новата европейска пътна карта към осъществяването на идеята за термоядрена енергия се предвижда добре очертан път към изграждане на първата термоядрена електроцентрала въз основа на засилено участие на промишлеността, образованието на научните специалисти и инженерите в областта на термоядрения синтез в цяла Европа и активно сътрудничество извън нея. Пътната карта обхваща краткосрочния период до влизането в експлоатация на ITER (2025 г.), средносрочния период, който продължава до момента на започване на рутинна експлоатация на ITER на пълна мощност (2035 г.), и дългосрочния период до първата термоядрена електроцентрала (DEMO), подаваща за пръв път електроенергия в мрежата. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ITER е основното съоръжение в пътната карта, тъй като се очаква на него да се осъществят повечето от най-важните етапи по пътя към термоядрена електроенергия. По-голямата част от предложените ресурси за EUROfusion в краткосрочен план са предназначени за ITER и съпътстващите го експерименти, един от които е експериментът „Съвместен европейски тороид“ (JET) в Кълам, Англия. ЕИСК признава, че проектът JET доказа, че изграждането и експлоатацията на голяма научноизследователска инфраструктура за термоядрен синтез могат да бъдат ефикасни и да носят максимални ползи за науката и промишлеността. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК подкрепя искането от организацията ITER да бъде получена ценна информация от резултатите, получени на JET през периода преди „първата плазма“ в ITER. Тъй като JET разполага с уникален капацитет — това е единственият токамак, който може да работи с тритий, има материалите за първата стена на ITER и е оборудван с цялостно дистанционно управление, неговата експлоатация може да има принос за научноизследователския план за ITER с оглед намаляване на рисковете, икономии на разходи и оперативно лицензиране за ITER. Това е от особена важност, тъй като в предложения от Комисията бюджет за ITER няма резерви за непредвидени случаи и следователно се приема, че всички основни рискове могат да бъдат намалени. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК разбира, че по проекта за ITER има важни въпроси за разрешаване, което може да стане само в JET, и поради това споделя опасенията относно ефекта от излизането на Обединеното кралство от ЕС върху продължаването на JET. За да се сведат до минимум рисковете, свързани с експлоатацията на ITER, и да се оптимизира неговият научноизследователски план, ЕИСК счита, че е важно JET да продължи да функционира (като проект на ЕС или като съвместен проект на ЕС и Обединеното кралство) в периода между 2020 г. и пускането в експлоатация на ITER, тъй като няма резервни решения на загубата на JET през този период. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | В предложението на Комисията е включен бюджетът за ITER, но не се споменава нищо за това дали бюджетът е достатъчен за нуждите на съпътстващата научноизследователска програма в областта на термоядрения синтез. Тази програма се разглежда в отделно предложение (5), в което обаче на свой ред не се споменават нуждите на ITER. ЕИСК подчертава, че предвиденият за EUROfusion бюджет за периода 2021—2025 г. трябва да отговаря на целите на пътната карта за термоядрен синтез, според която работата на ITER е от съществено значение, като същевременно дейностите, свързани с концепцията за DEMO, трябва да бъдат засилени. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК отбелязва със задоволство практическото значение на инвестициите в термоядрени технологии за промишлеността и МСП. Инвестициите на ЕС в изграждането на ITER са от голяма полза за европейската промишленост и научноизследователската общност, като им дават възможност да се включат в авангардни НИРД, технологии, концепции и производство за компоненти за ITER. Придобиваните в резултат на това нови знания и съпътстващи продукти генерират икономически растеж и благоприятстват заетостта. През периода от 2008 г. до 2017 г. предприятието „Термоядрен синтез за енергия“ е възложило 839 договора и е предоставило безвъзмездни средства на стойност около 3,8 милиарда евро в цяла Европа. Най-малко 500 дружества, включително МСП, и повече от 70 организации за НИРД от около 20 различни държави — членки на ЕС, и Швейцария са се възползвали от инвестициите в дейности, свързани с ITER. Освен това страните извън ЕС, участващи в проекта за ITER, също са подписали договори с европейски предприятия, с които подкрепят производството на своите собствени компоненти за ITER, благодарение на което са генерирани допълнителни нови работни места и растеж за европейските дружества. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ЕИСК отбелязва всеобхватната информация, предоставена от Комисията (6), в която се констатира, че най-голям принос за нетното въздействие от инвестициите в ITER имат разработването на съпътстващи продукти и трансферът на технологии. Технологиите, разработени за ITER, създават нови възможности за бизнес в други сектори, тъй като работата по ITER повишава конкурентоспособността на европейските дружества в световната икономика, предоставя възможност за традиционните дружества да навлязат на пазара за високите технологии, а също така предлага на европейските високотехнологични промишлени сектори и МСП уникална възможност да създават иновации и да разработват продукти за използване извън термоядрения синтез. |
| --- | --- |

5.7.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 302, 7.12.2004 г., стр. 27; ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 127; ОВ C 229, 31.7.2012 г., стр. 60.

1

(2)  Становище TEN/678 — Програма за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия за периода 2021—2025 г., докладчик: Giulia Barbucci (вж. стр. 132 от настоящия брой на Официален вестник).

2

(3)  Становище INT/858 — Хоризонт Европа, докладчик: Lobo Xavier (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стp.33).

3

(4)  COM(2018) 445 final.

4

(5)  COM (2018) 437 final и становище TEN/678, докладчик: Giulia Barbucci (вж. бележка под линия 2).

5

(6)  Study on the impact of the ITER project activities in the EU (Проучване на въздействието на дейностите по проекта ITER в ЕС), ENER/D4/2017-458 (2018 г.), Trinomics (Ротердам) и Cambridge Econometrics.

6

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/141 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/141

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Съвета за създаване на програма за подпомагане на извеждането от експлоатация на ядрената централа „Игналина“ в Литва (програма „Игналина“ и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1369/2013 на Съвета“

[COM(2018) 466 final — 2018/0251 (NLE)]

„Предложение за регламент на Съвета за създаване на специална финансова програма за извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения и управление на радиоактивни отпадъци и за отмяна на Регламент (Евратом) No 1368/2013 на Съвета“

[COM(2018) 467 final — 2018/0252 (NLE)] и

„Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета за оценката и изпълнението на програмите на ЕС за подпомагане на извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения в България, Словакия и Литва“

[COM(2018) 468 final]

(2019/C 110/26)

| Докладчик: | Rudy DE LEEUW |
| --- | --- |

Докладчик:

Rudy DE LEEUW

| Сезиране | Европейска комисия, 12.7.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 20.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 177/8/6 |

Сезиране

Европейска комисия, 12.7.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

20.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

177/8/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията и привлича вниманието върху препоръките за бъдещи съпътстващи мерки, изложени в текста на становището. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК не предлага промени в предложението, но препоръчва да се засили мониторинга на дейностите във връзка с елементите, подчертани в становището, по-специално относно:






  — | използването, при избора на енергия, на подход, основан на устойчивото развитие, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

използването, при избора на енергия, на подход, основан на устойчивото развитие,

| — | правилното отчитане на специфичното положение на Литва, по-специално, но също и на другите заинтересовани страни с оглед на социално-икономическите аспекти, |
| --- | --- |

—

правилното отчитане на специфичното положение на Литва, по-специално, но също и на другите заинтересовани страни с оглед на социално-икономическите аспекти,

| — | разпространението в целия ЕС на придобитите знания в областта на извеждането от експлоатация и предизвикателството, свързано с обучението на работниците, |
| --- | --- |

—

разпространението в целия ЕС на придобитите знания в областта на извеждането от експлоатация и предизвикателството, свързано с обучението на работниците,

| — | безопасно и устойчиво управление на така получените ядрени отпадъци, |
| --- | --- |

—

безопасно и устойчиво управление на така получените ядрени отпадъци,

| — | укрепването на показателите за ефективност чрез включване в тях на показатели за ефективността на радиационната защита на работниците. |
| --- | --- |

—

укрепването на показателите за ефективност чрез включване в тях на показатели за ефективността на радиационната защита на работниците.

| 1.3. | В допълнение към експертите и компетентните органи следва да се насърчава и подпомага участието на гражданското общество в наблюдението на тези дейности. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът приканва Европейската комисия да направи оценка на положението, предвид края на жизнения цикъл на няколко атомни електроцентрали в ЕС, и да представи доклад с предложения за свеждане до минимум на разходите и рисковете, свързани с извеждането от експлоатация на реакторите и съхраняването на радиоактивните отпадъци. В доклада трябва да се обърне внимание и на последиците от значителното намаляване в рамките на ЕС на капацитета за преработка на гориво и ядрени отпадъци, дължащо се на излизането на Обединеното кралство от ЕС, и обратно — на преработвателния свръхкапацитет в Обединеното кралство. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Основно съдържание на предложенията

| 2.1. | Предложението на Комисията е по време на периода, обхванат от многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г. (МФР за периода 2021—2027 г.), да бъдат продължени програмите за подпомагане на „Извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения и управление на радиоактивни отпадъци“ за България (блокове 1 — 4 на ядрената централа „Козлодуй“), Словакия (блокове 1 — 2 на ядрената централа „Бохунице Vl“) и Литва (блокове 1 — 2 на ядрената централа „Игналина“) за другата част. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | С тези предложения се внасят две промени.






  — | По-голяма гъвкавост при използването на бюджета, както е посочено в текста: „... Може да се постигне допълнителна бюджетна гъвкавост чрез преразпределяне на финансови средства между действията където и когато е необходимо в съответствие с напредъка на действията“. По този начин се взема предвид променливото и често непредсказуемо ниво на разходите през дадена година. |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

По-голяма гъвкавост при използването на бюджета, както е посочено в текста: „... Може да се постигне допълнителна бюджетна гъвкавост чрез преразпределяне на финансови средства между действията където и когато е необходимо в съответствие с напредъка на действията“. По този начин се взема предвид променливото и често непредсказуемо ниво на разходите през дадена година.

| — | Присъединяване към програмата за извеждане от експлоатация на някои ядрени инсталации на Съвместния изследователски център (JRC) в Германия, Италия, Белгия и Нидерландия. |
| --- | --- |

—

Присъединяване към програмата за извеждане от експлоатация на някои ядрени инсталации на Съвместния изследователски център (JRC) в Германия, Италия, Белгия и Нидерландия.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Отбелязваме със задоволство, че след като бъде постигната една от целите на програмата (да се отговори по-добре на нуждите и да се гарантира безопасното извеждане от експлоатация на съоръжението), следващият етап ще бъде насочен към дейности по извеждането от експлоатация, които са свързани с предизвикателства във връзка с радиационната безопасност. Тези дейности също би трябвало да бъдат оценявани посредством подход, насочен към устойчива енергийна система в съответствие с международните споразумения, по които ЕС е страна (Парижкото споразумение за климата, ангажимента на ЕС за икономика без въглеродни емисии и др.). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Докладът за оценката и изпълнението на програмите на ЕС за подпомагане на извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения в България, Словакия и Литва (наричан по-нататък „докладът“) потвърждава, че продължаването на програмите е осъществимо от финансова гледна точка. ЕИСК отбелязва, че бюджетните прогнози за МФР за периода след 2020 г. по отношение на продължаването и приключването на програмите „Козлодуй“ и „Бохунице“ съответстват на по-малко от една четвърт от прогнозите за МФР за периода 2014—2020 г., т.е. 63 милона евро за Козлодуй и 55 милиона евро за Бохунице, и че ще позволят постигането на договореното крайно състояние на процеса на извеждане от експлоатация. Бюджетната прогноза за многогодишната финансова рамка след 2020 г. възлиза на 522 милиона евро, сума, която надвишава МФР за периода 2014—2020 г. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК подчертава, че все още съществуват опасения по отношение на Литва. Комитетът отбелязва, че предвиденият от Комисията бюджет ще покрива само 70 % от нуждите за този период, и поради това счита, че това предложение не представлява доказателство за солидарност и адекватна финансова помощ за проект, който е от значение и за съседните държави. Успешното извеждане от експлоатация на АЕЦ „Игналина“ представлява най-голямото предизвикателство в областта на ядрената безопасност в ЕС и би трябвало да продължи, като същевременно се гарантира намаляване на риска за гражданите на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Приветстваме инициативата на Комисията някои инсталации на JRC да бъдат добавени към програмата за България и Словакия. Прогнозата за бюджета за извеждането от експлоатация на ядрените съоръжения на JRC възлиза на 348 млн. EUR. Комитетът подчертава, че е важно за ЕС да даде пример за управлението на дейностите в собствения си JRC, доколкото се отнася за въпрос от изключителната компетентност на Комисията (JRC) като притежател на разрешението за експлоатация. Съгласно Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия JRC трябва да управлява своите натрупани пасиви в ядрената област и да изведе от експлоатация своите спрени ядрени инсталации. Програмата има голям потенциал да създава и споделя знания. По този начин тя подпомага държавите — членки на ЕС, в извеждането от експлоатация на собствените им инсталации. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | По отношение на знанията ЕИСК подчертава също така значението на измерването на икономическите и социалните последици от извеждането от експлоатация, например по отношение на пазара на труда, здравните показатели и структурното развитие на даден регион на държава членка. Изключително важно е да се използва възможността за извеждането от експлоатация, за да се осигури допълнително теоретично и практическо обучение на местната работна сила в сфери на дейност от основно значение за бъдещето. Тези курсове за обучение не могат да бъдат изключени от финансирането. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Във връзка с призива за по-строг мониторинг ЕИСК препоръчва в рамките на програмата да се заделят финансови ресурси за осигуряването на подходящо участие на заинтересовани организации на гражданското общество на местно и национално равнище, с цел да се гарантира независим, надежден и постоянен публичен мониторинг на дейностите по тази финансова помощ. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Комитетът отбелязва със задоволство, че Словакия, България и Литва са постигнали значителен напредък в извеждането от експлоатация на реакторите си в договорения срок. Комитетът все пак посочва, че в близко бъдеще ще има известни предизвикателства: демонтиране на активните зони на реактора и други операции в реакторните сгради. В доклада не се споменава почти нищо за ограниченията за управлението на ядрени отпадъци, по-специално за въглерода, и за старите реактори във Франция и Обединеното кралство. ЕИСК предлага докладът да разгледа по-задълбочено въпросът за управлението на ядрените отпадъци, който е много важен проблем в дългосрочен план. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Комитетът също така изтъква добрата практика, по-специално на обекта „Игналина“, изразяваща се в подпомагане на бившите работници в ядрената централа да си намерят работа на място, което е ценно начинание не само от социална гледна точка, но допринася и за развитието на специфичен капацитет във връзка с извеждането от експлоатация и за трансфера на знания. Комитетът счита, че това е интересен начин за посрещане на нуждите на тези хора. Освен това тази инициатива може да бъде съпътствана от мерки за обучение за работниците. Научноизследователските институти би трябвало да бъдат насърчавани да участват активно в такива проекти, които следва да получават подходяща финансова подкрепа. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Обхватът на програмите е в съответствие с политиката на ЕС за безопасност, посочена в три директиви:






  1) | Директива 2011/70/Евратом на Съвета (1) за създаване на рамка на Общността за отговорно и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци; |
| --- | --- | --- |

3.9.

1)

Директива 2011/70/Евратом на Съвета (1) за създаване на рамка на Общността за отговорно и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци;

| 2) | Директива 2009/71/Евратом на Съвета (2) и нейното изменение Директива 2014/87/Евратом на Съвета (3) за установяване на общностна рамка за ядрената безопасност на ядрените инсталации; и |
| --- | --- |

2)

Директива 2009/71/Евратом на Съвета (2) и нейното изменение Директива 2014/87/Евратом на Съвета (3) за установяване на общностна рамка за ядрената безопасност на ядрените инсталации; и

| 3) | Директива 2013/59/Евратом на Съвета (4) за определяне на основни норми на безопасност за защита срещу опасностите, произтичащи от излагане на йонизиращо лъчение. |
| --- | --- |

3)

Директива 2013/59/Евратом на Съвета (4) за определяне на основни норми на безопасност за защита срещу опасностите, произтичащи от излагане на йонизиращо лъчение.

| 3.10. | По исторически причини те обаче частично допускат дерогация по отношение на крайната отговорност на държавите членки да осигурят адекватни финансови ресурси за извеждането от експлоатация на ядрени съоръжения и за управлението на радиоактивни отпадъци. Комитетът вече изрази съгласие с тази позиция от съображения за солидарност. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Освен това, повишената ядрена безопасност е от ключов интерес не само на регионално или национално, но и на европейско равнище, а дори и на световно. Ето защо едно съвместно усилие за безопасно управление на технологичните проблеми, свързани с извеждането от експлоатация на ядрените съоръжения и придобиването на знания в тази област, е важно не само за съответните региони или държави членки, но и за Европейския съюз като цяло. Ето защо ЕИСК подчертава необходимостта от тясно сътрудничество между държавите членки и участниците в програмите, от една страна, и Комисията, от друга страна. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Комитетът отбелязва със задоволство, че програмата е дала възможност за разработване на нови високоефективни инструменти за намаляване на количеството отпадъци. Комитетът препоръчва на Комисията да възприеме проактивен подход за подпомагане на споделянето на знания по този въпрос. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Признаваме значението на ключовите показатели за качеството на изпълнението, използвани за наблюдение на напредъка по извеждането от експлоатация и свързаните с това финансови разходи. ЕИСК подчертава необходимостта от внимателно наблюдение и ефективно изпълнение на изискванията на програмата, и отбелязва, че финансираните от ЕС дейности би трябвало да насърчават висококачествени работни места при съблюдаване на най-високо равнище на ядрена безопасност и радиационна защита, в съответствие със съответните европейски директиви, посочени по-горе. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | В съответствие с тези съображения Комитетът счита, че би трябвало да е възможно да се получи по-ясна представа за състоянието на оперативната радиационна защита на всеки от посочените по-горе обекти, както и стратегия за прилагане на принципа ALARA („толкова ниско, колкото е разумно постижимо“). Разбира се, в съответствие с член 5 от Директива 2013/59/Евратом за определяне на основни норми на безопасност за защита срещу опасностите, произтичащи от излагане на йонизиращо лъчение, съответната държава членка носи изключителната отговорност да гарантира, че това е така. Поддържането на дозата на облъчване, на която са изложени работниците, в диапазона на оптимизирана стойност на ефективната доза, е симптоматичен показател, който съответства на една от целите на програмите за акцентиране върху радиационната безопасност. Тези данни трябва да са включени в регистъра на органите по безопасността и радиационната защита на съответните държави членки. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Друг повод за загриженост е окончателното погребване на радиоактивни отпадъци. Това очевидно е от изключителната компетентност на държавата членка. Комитетът все пак препоръчва Комисията да подкрепя не само споделянето на знания, но и динамичното сътрудничество между държавите членки, когато това е възможно от правна гледна точка. Това ще помогне да се постигне високо ниво на безопасност в рамките на разумни икономически параметри. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Сътрудничеството с местните органи по безопасността изглежда е въпрос, по отношение на който се предоставя малко информация. Все пак някои проблеми, посочени в предложението за регламент на Съвета за създаване на специална финансова програма за извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения и управление на радиоактивни отпадъци и за отмяна на Регламент (Евратом) No 1368/2013 на Съвета, изискват допълнително внимание, особено когато „продължителните процедури за получаване на одобрение от националните органи ... затрудняват управлението на програмата...“ Комисията разполага с множество инструменти, за да засили това сътрудничество, по-специално посредством групата ENSREG. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Комитетът изтъква, че в Европейския съюз няколко атомни електроцентрали са достигнали или скоро ще достигнат края на жизнения си цикъл и трябва да бъдат изведени от експлоатация. Това е от изключителната отговорност на държавите членки, но ЕИСК приканва Европейската комисия да направи оценка на положението и да представи доклад с предложения за свеждане до минимум на разходите и рисковете, свързани с извеждането от експлоатация на реакторите и съхраняването на радиоактивните отпадъци. В доклада трябва да се обърне внимание и на последиците от значителното намаляване в рамките на ЕС на капацитета за преработка на гориво и ядрени отпадъци, дължащо се на излизането на Обединеното кралство от ЕС, и обратно — на преработвателния свръхкапацитет в Обединеното кралство. |
| --- | --- |

4.4.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ L 199, 2.8.2011 г., стp. 48.

1

(2)  ОВ L 172, 2.7.2009 г., стp. 18.

2

(3)  ОВ L 219, 25.7.2014 г., стp. 42.

3

(4)  ОВ L 13, 17.1.2014 г., стp. 1.

4

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/145

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Препоръка за решение на Съвета за разрешаване на започването на преговори за Конвенция за създаване на многостранен съд за уреждане на инвестиционни спорове“

[COM(2017) 493 final]

(2019/C 110/27)

| Докладчик: | Philippe DE BUCK |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Tanja BUZEK |

Докладчик:

Philippe DE BUCK

Съдокладчик:

Tanja BUZEK

| Консултация | 13.12.2017 г. (Европейска комисия) |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 207 от ДФЕС |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ (REX) |
| Приемане от секцията | 23.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 206/3/3 |

Консултация

13.12.2017 г. (Европейска комисия)

Правно основание

Член 207 от ДФЕС

Компетентна секция

„Външни отношения“ (REX)

Приемане от секцията

23.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

206/3/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК признава напълно, че уреждането на споровете между инвеститор и държава (УСИД) в търговските и инвестиционни споразумения става все по-спорно за редица заинтересовани страни по отношение на аспектите легитимност, последователност и прозрачност. Тези критики включват, но не са ограничени до процедурни и материални съображения. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК участва активно в дебата относно реформата и модернизирането на защитата на инвестициите. Той прие становища REX/464 и REX/411, като и в двете изрази редица опасения и препоръки. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Затова ЕИСК приветства усилията на Комисията към многостранна реформа на УСИД под егидата на UNICITRAL и счита, че е от съществено значение, че Европейският съюз продължава да е отворен за всички подходи и идеи, предложени за реформиране на УСИД. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | По-конкретно ЕИСК приветства засиления ангажимент към прозрачност, чрез който се позволява на неправителствени организации да наблюдават и дори да участват в обсъжданията. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че е от съществено значение III работна група на UNCITRAL да възприеме принос от страна на всички съответни заинтересовани страни, за да се увеличи приобщаването, и призовава за по-добро и по-балансирано привличане на заинтересовани страни. Освен това ЕИСК призовава Комисията да положи максимални усилия да включи ЕИСК активно в работата на III работна група. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отдавна признава, че преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) имат важен принос за икономическия растеж, и че чуждестранните инвеститори трябва да разполагат с глобална защита срещу пряко отчуждаване, да не са подложени на дискриминация и да се ползват с еквивалентни права като местните инвеститори. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Същевременно обаче ЕИСК неизменно подчертава, че не трябва да се подкопава правото на държавите да предприемат регулаторни мерки в обществен интерес. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | В контекста на създаването на многостранен съд за инвестиционни спорове (МСИС) ЕИСК подчертава редица принципни аспекти, които трябва да бъдат разгледани: обхвата, защитата на обществения интерес, достъпността и връзките с националните съдилища. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Обхват: макар ЕИСК да смята, че е би било за предпочитане един по-цялостен подход, който разглежда и опасенията относно материалните и процесуалните аспекти на закрилата на инвестициите, ЕИСК отбелязва, че според мандата обхватът е ограничен до процесуалните аспекти на уреждането на спорове между инвеститори и държави. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Общественият интерес: ЕИСК счита, че е от съществено значение МСИС по никакъв начин да не засяга способността на ЕС и на държавите членки да изпълняват задълженията си съгласно международните споразумения в областта на околната среда, правата на човека и труда, трудовото право и защитата на потребителите и да има процесуални гаранции срещу искове, атакуващи националното законодателство за обществения интерес. Поради това ЕИСК смята, че това може да се постигне в достатъчна степен единствено чрез включване на клауза за йерархия и изключения за обществения интерес. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Права на трети страни и насрещни искове: макар ЕИСК да счита, че допускането на информация от amicus curiae е първа стъпка, все пак трябва да се гарантира разглеждането им от страна на съдиите, той приветства включването в мандата на възможността за участието на трети страни и препоръчва проучване на ролята на третите страни, които могат да бъдат местни жители, работници, профсъюзи, групи за защита на околната среда или потребители. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Връзки с националните съдилища: ЕИСК счита, че МСИС в никакъв случай не може да засяга отрицателно съдебната система на ЕС и автономността на правото на ЕС. ЕИСК отбелязва, че въпросът за връзката между националните съдилища и МСИС се възприема по различен начин от отделните заинтересовани страни, но насърчава Комисията да проучи допълнително въпроса за изчерпване на местните средства за правна защита и как той би могъл да функционира в контекста на МСИС. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Независимост и легитимност на съдии: назначаването на независими съдии с постоянен мандат е от основно значение за изграждането на юриспруденция и повишаване на предвидимостта, а относно квалификацията им те трябва да имат доказан опит в широк кръг от области на правото. ЕИСК приветства ангажиментите за определяне на ясни и взискателни критерии за гарантиране на принципите на правовата държава и доверието на гражданите и призовава процесът на подбор да бъде прозрачен и да премине при публичен контрол. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Ефективна система: въпреки че ефективното управление на МСИС следва да бъде възложено на секретариат, неговото функциониране трябва да бъде обезпечено с достатъчно ресурси, а административните разходи да бъдат покрити от страните при равномерно разпределение, като се вземат предвид различни критерии. МСП следва да се ползва със същото равнище на защита и достъп до уреждане на спорове при приемливи условия и разходи и всички решения на МСИС следва да имат изпълнителна сила и да се оповестяват публично. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Високо равнище на защита и евентуален преходен период: важно е да се отбележи, че нито едно от споразуменията, сключени от ЕС или държавите членки, няма да се считат автоматично за поставени под юрисдикцията на МСИС и че по време на евентуален преходен период все още ще се прилагат съгласуваните процедури за уреждане на спорове, за да се гарантира високо ниво на защита на инвестициите, като се има предвид конституционосъобразността и жизнеспособността на МСИС съгласно правото на ЕС. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Развивана с повече от 3 200 договора от 70-те години на миналия век насам, системата за защита на инвестициите съдържа материални клаузи за защита на инвестициите и процедурни клаузи за уреждане на спорове, които предвиждат механизъм, чрез който чуждестранните инвеститори могат да подават искове срещу приемащите държави (УСИД) в съответствие с предвидените в договорите правни разпоредби. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК отбелязва неотдавнашната публикация на политическия анализатор Йоахим Пол в рамките на работните документи на ОИСР в областта на международните инвестиции, озаглавена „Societal benefits and costs of international investment agreements — a critical review of aspects and available empirical evidence“ („Социални ползи и разходи, свързани с международните инвестиционни споразумения — критичен преглед на аспектите и наличните емпирични данни“) (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | През последните години реформата на системата за уреждане на спорове между инвеститор и държава (УСИД) заема централно място в дебата относно инвестиционната политика на ЕС, като системата за защита на инвестициите предизвиква все повече противоречия между редица заинтересовани страни по въпроси, свързани с легитимността, последователността и прозрачността. Тези критики включват, но не се изчерпват с процедурни и материални съображения. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Тези опасения бяха изразени по-специално по време на две обществени консултации, организирани от Европейската комисия: първата по време на преговорите за Трансатлантическото партньорство за търговия и инвестиции (ТПТИ) (2) през 2014 г., а втората — в рамките на усилията за многостранна реформа по отношение на разрешаването на инвестиционните спорове (3) през 2017 г. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В своята резолюция от 8 юли 2015 г. относно ТПТИ Европейският парламент поиска от Комисията „да замени системата УСИД (уреждането на спорове между инвеститор и държава) с нова система за уреждане на споровете между инвеститори и държави, която да се подчинява на демократични принципи и контрол, като потенциалните случаи се третират по прозрачен начин чрез обществено назначени, независими професионални съдии в рамките на публични изслушвания, и да включва механизъм за обжалване, при който се гарантира последователност на съдебните решения и се зачита компетентността на съдилищата на ЕС и на държавите членки, и при което частните интереси да не могат да подкопават целите в областта на обществената политика“ (4). |
| --- | --- |

2.5.

Събития и развитие на равнището на ЕС

| 2.6. | В отговор на критиките към настоящата система УСИД и на натиска на гражданското общество по отношение на необходимостта от нейното реформиране Комисията предложи системата за инвестиционен съд (СИС) — система за уреждане на спорове между инвеститор и държава, и я включи във Всеобхватното икономическо и търговско споразумение Канада — Европейски съюз (ВИТС) и в споразуменията за свободна търговия ЕС — Сингапур и ЕС — Виетнам. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В този контекст в член 8.29 от ВИТС се предвижда специална разпоредба, която призовава държавите — страни по споразумението, да обмислят възможността за създаване в бъдеще на многостранен съд за инвестиционни спорове (МСИС): „Страните ще се стремят заедно с други търговски партньори към създаването на многостранен инвестиционен арбитражен и апелативен механизъм за разрешаването на инвестиционни спорове. След създаването на такъв многостранен механизъм Съвместният комитет по ВИТС приема решение, в което се предвижда, че инвестиционните спорове по настоящия раздел ще се разрешават чрез многостранния механизъм, и се формулират необходимите преходни разпоредби.“ |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Нито едно от гореспоменатите споразумения обаче все още не е ратифицирано, а има и иск, свързан със СИС, включен във ВИТС, по който се очаква решение на Съда на Европейския съюз (5). Ще минат месеци преди да бъде произнесено решението. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ЕИСК отбелязва, че в Споразумението за икономическо партньорство между ЕС и Япония не е включена глава за защита на инвестициите поради факта, че Япония не прие предложението на ЕС за СИС. |
| --- | --- |

2.9.

Участие на ЕИСК

| 2.10. | През целия процес Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) участва активно в дебата около модернизацията и реформата на защитата на инвестициите, и по-конкретно на системата за уреждане на спорове между инвеститор и държава (УСИД), също и чрез организирането на две публични изслушвания през юни 2016 г. (6) и последно през февруари 2018 г. (7) В този контекст ЕИСК прие становище REX/464 „Позицията на ЕИСК по определени ключови въпроси, свързани с преговорите по Трансатлантическото партньорство за търговия и инвестиции (ТПТИ)“ (8), както и становище REX/411 относно „Защита на инвеститорите и уреждане на спорове между инвеститорите и държавата в споразуменията за търговия и инвестиции на ЕС с трети страни“ (9). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ЕИСК призна, че преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) имат важен принос за икономическия растеж, а чуждестранните инвеститори трябва да разполагат с глобална защита срещу пряко отчуждаване, да не са подложени на дискриминация и да се ползват с еквивалентни права като местните инвеститори. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Същевременно ЕИСК подчерта, че правото на една държава на регулиране в името на обществения интерес е от първостепенно значение и не трябва да бъде подкопавано от разпоредбите на международни инвестиционни споразумения (МИС). Изключително необходима е недвусмислена хоризонтална клауза, която потвърждава това право. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | В заключение ЕИСК счете, че предложението на Европейската комисия за система за инвестиционен съд (СИС) е стъпка в правилната посока, но трябва да бъде доусъвършенствано в редица области, за да функционира като независим международен съдебен орган. В допълнение ЕИСК отбеляза, че някои заинтересовани страни поставят под въпрос необходимостта от отделна система за инвестиционен арбитраж в правилно функциониращи и високоразвити национални правни системи. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | В становището си относно „Защита на инвеститорите и уреждане на спорове между инвеститорите и държавата в споразуменията за търговия и инвестиции на ЕС с трети страни“ (10) ЕИСК обърна внимание на няколко съображения, които се отнасят по-специално до УСИД. Сред тях са: конфликт на интереси и пристрастност на арбитрите; неоснователни искове; естеството на арбитражните институции; прибягването към УСИД, без да се търсят други средства за правна защита; ненужното използване на УСИД между държави с развити съдебни системи; потенциалната несъвместимост на УСИД с правото на ЕС и непрозрачните производства. |
| --- | --- |

2.14.

Многостранно равнище

| 2.15. | В същото време на многостранно равнище се провеждат дискусии за реформа на УСИД. На 10 юли 2017 г., след официално искане от страна на много от нейните членове, включително държавите — членки на Европейския съюз (11), Комисията на ООН по международно търговско право (UNCITRAL) реши да създаде ръководена от правителствата III работна група, упълномощена с мандат (1) да идентифицира и анализира опасенията относно УСИД; (2) да прецени дали реформата е желателна с оглед на което и да е от идентифицираните опасения и (3) ако работната група стигне до заключението, че реформата е желателна, да разработи всички подходящи решения, които да бъдат препоръчани на Комисията (12). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | От по-широка гледна точка Конференцията на Организацията на обединените нации за търговия и развитие (УНКТАД) също допринася за текущия дебат относно реформирането на УСИД, като предлага анализ на действащия режим на международните инвестиционни споразумения (МИС) и препоръки за модернизирането им. Те включват насърчаване на съвместни тълкувания на договорни разпоредби, изменение или замяна на остарели договори, позоваване на световните стандарти, многостранно участие, както и прекратяване или оттегляне от старите договори (13). |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | По статистически данни на УНКТАД, подчертани на публичното изслушване в ЕИСК през февруари 2018 г., през последните години 107 инвестиционни споразумения, съдържащи УСИД, са били прекратени и не са заменени. През миналата година са били прекратени повече инвестиционни споразумения, отколкото са били сключени (14). ЕИСК отбелязва, че някои държави започнаха да преразглеждат подхода си към УСИД. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | ЕИСК би желал да подчертае, че освен реформирането на УИСД, различните инструменти на политиката също могат да допринесат за гарантирането на жизнеспособна среда за инвестиции, включително:






  — | укрепване на националната съдебна система, |
| --- | --- | --- |

2.18.

—

укрепване на националната съдебна система,

| — | предоставяне на застраховка на инвеститорите, например чрез Многостранната агенция за гарантиране на инвестициите на Световната банка, |
| --- | --- |

—

предоставяне на застраховка на инвеститорите, например чрез Многостранната агенция за гарантиране на инвестициите на Световната банка,

| — | предотвратяване на спорове, |
| --- | --- |

—

предотвратяване на спорове,

| — | повече помирителни форми на уреждане на спорове, като например медиация, |
| --- | --- |

—

повече помирителни форми на уреждане на спорове, като например медиация,

| — | насърчаване на инвестициите, и |
| --- | --- |

—

насърчаване на инвестициите, и

| — | уреждане на спорове между държавите. |
| --- | --- |

—

уреждане на спорове между държавите.

| 2.19. | На последно място, ЕИСК отбелязва резолюция 26/9 на Съвета по правата на човека от 26 юни 2014 г., с която той реши „да създаде отворена междуправителствена работна група относно транснационалните корпорации и други стопански предприятия по отношение на правата на човека, чийто мандат е да изготви международен правно обвързващ инструмент за уреждане в сферата на международното право в областта на правата на човека на дейностите на транснационалните корпорации и други стопански предприятия“ (15). Този т.нар. обвързващ договор на ООН, който понастоящем се обсъжда от членовете на ООН, има за цел да кодифицира международните задължения в областта на правата на човека за дейностите на транснационалните корпорации. ЕИСК наблюдава потенциалното въздействие в контекста на бъдещите споразумения за търговия и инвестиции. |
| --- | --- |

2.19.

Мандат на Комисията

| 2.20. | На 13 септември 2017 г. Европейската комисия публикува своята Препоръка за решение на Съвета за разрешаване на започването на преговори за Конвенция за създаване на многостранен съд за уреждане на инвестиционни спорове (16). Мандатът, с промени от държавите членки, беше приет в Съвета на 20 март 2018 г. (17). |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Целта на приетите указания за водене на преговори е да се създаде постоянен съд с независими съдии, които могат да вземат устойчиви, предвидими и последователни решения по спорове за инвестиции между инвеститори и държави въз основа на двустранни или многостранни споразумения, когато и двете (или най-малко две) страни по тези споразумения са се съгласили да ги поставят под юрисдикцията на съда. Предвижда се и апелативен съд. Като цяло съдът трябва да функционира по икономически ефективен, прозрачен и ефикасен начин, включително при назначаването на съдии. Съдът също така трябва да позволява участие на трети страни (включително например на заинтересовани организации в областта на околната среда или труда). |
| --- | --- |

2.21.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства усилията на Европейската комисия за многостранна реформа на уреждането на спорове между инвеститорите и държавата. ЕИСК също така признава по-широкообхватните действия по отношение на реформата на УСИД, многостранните усилия в рамките на UNCITRAL, както и различните национални усилия. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че е от съществено значение ЕС да остане отворен за всички възможности за реформа на УСИД, особено с оглед на редица други възникнали подходи и идеи по отношение на реформата на УИСД. Разработените предложения от други държави и организации следва да бъдат разгледани и оценени, по-специално от III работна група на UNCITRAL. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В този контекст ЕИСК отбелязва, че обществената консултация на Комисията относно „Възможности за многостранна реформа на разрешаването на инвестиционни спорове“ беше насочена главно към технически въпроси около създаването на постоянен МСИС. ЕИСК би желал да подчертае голямото разнообразие от становища сред заинтересованите страни относно това дали в оценката си Комисията отчита алтернативни мнения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Въпреки че все още не е започнал процесът на преговори за създаване на МСИС и се очаква това да бъде дълъг и сложен процес, ЕИСК приветства засиления ангажимент на Европейската комисия за прозрачност, и по-специално публикуването на проекта на мандат за преговори. ЕИСК приветства Съвета за публикуването на окончателния мандат, одобрен от държавите членки. Това е важна стъпка, за да се гарантира, че дискусиите и потенциалните преговори се провеждат прозрачно, отговорно и с участието на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Провеждането на дискусии под егидата на UNCITRAL, по-специално от гледна точка на прозрачността, е стъпка в правилната посока, тъй като дава възможност на неправителствените организации да наблюдават и дори да участват в дискусиите. Въпреки това ЕИСК отбелязва, че все още не всички заинтересовани страни са получили достъп до производството и че все повече организации, представляващи бизнеса, синдикатите и други организации, защитаващи обществения интерес, следва да бъдат поканени от UNCITRAL в контекста на III работна група. Процесът на вземане на решения следва да бъде напълно прозрачен и основан на консенсус. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита, че е от съществено значение работната група да приеме мнения от всички заинтересовани страни, за да се увеличи приобщаването, а процесът на подбор на заинтересованите страни следва да се доусъвършенства и балансира. Във връзка с това призоваваме Европейската комисия да гарантира по-активното участие на ЕИСК. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Създаването на МСИС е дългосрочен проект, който изисква ангажирането на критичен брой държави, които желаят да станат страни в съда. Поради това ЕС следва да предприеме всички необходими дипломатически усилия, за да убеди трети държави да се включат в тези преговори. ЕИСК счита, че е особено важно този проект да се осъществява и подкрепя и от развиващите се държави. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Всеки бъдещ МСИС ще се стреми към рационализиране на процедурата за уреждане на спорове в исковете, започнати между инвеститори и държави в рамките на широк кръг от съществуващи инвестиционни споразумения. Въпреки че има известна степен на прилика между материалните клаузи за защита на инвестициите, включени в двустранните инвестиционни споразумения или в споразуменията за свободна търговия, с главите относно защитата на инвестициите, трудно е да се постигне пълна хармонизация на системата. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Това би изисквало по-обхватна реформа. Въпреки че все още не е приложена и се разглежда от Съда на Европейския съюз, СИС, както е предвидена във Всеобхватното икономическо и търговско споразумение Канада — Европейски съюз (ВИТС) (18), в споразуменията за свободна търговия между ЕС и Сингапур (19), ЕС и Виетнам и ЕС и Мексико в предстоящите в бъдеще (20), би могла да осигури опит и да допринесе за разработването на правила за МСИС. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Целта на препоръката на Европейската комисия е да се създаде нова система за разрешаване на спорове между инвеститорите и държавите. ЕИСК признава, че редица опасения, изразени от гражданското общество, могат да бъдат решени от новата система. Независимо от това редица фундаментални въпроси остават открити и изискват по-нататъшно изясняване. |
| --- | --- |

3.10.

Фундаментални въпроси

| 3.11. | Отчитайки, че процесът на многостранна реформа на УСИД все още е в началните си етапи, заинтересованите страни поставят редица фундаментални въпроси в контекста на създаването на МСИС. Те са съсредоточени около аспектите на обхвата — дали реформата следва да обхваща материалните или процедурните елементи на защитата на инвестициите или и двете области; достъпността — дали само инвеститорите ще могат да предявяват искове пред МСИС, или и трети страни, и изчерпването на националните средства за правна защита — дали първо следва да се изчерпат наличните национални средства за правна защита, преди даден инвеститор да може да предяви иск пред бъдещия МСИС. Тези въпроси са разгледани в настоящото становище. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Като разглежда тези въпроси, ЕИСК би искал да изтъкне, че при възможното създаване на МСИС трябва да се отчитат и принципът на субсидиарност, и член 1 от ДЕС, който гласи, че „решенията се вземат при възможно най-голямо зачитане на принципа на откритост и възможно най-близко до гражданите“ (21). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК отбелязва опасенията, че МСИС може да доведе до разширяване на системата за УСИД, без първо да се намери подходящо решение за съществуващите опасения във връзка със СИС, включително нейната съвместимост с правото на ЕС. ЕИСК споделя становището, че един международен съд за инвестиционни спорове в никакъв случай не следва да се превръща в общ заместител на националното уреждане на спорове в държавите с адекватни съдебни системи. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Редица заинтересовани страни изразиха сериозни опасения във връзка с реформирането на процедурата, преди да бъде оценено материалното право, което ще се прилага от бъдещия МСИС, и оправомощаването на институционализиран многостранен орган, който да тълкува тези норми. Също така има опасения, че само по себе си това би могло да създаде ново основание за предоставяне на правомощия. Други заинтересовани страни споделят мнението на Европейската комисия, че материалното право е определено в основните споразумения. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Обхват на предлаганата реформа между клаузите за материална защита и уреждането на спорове

| 4.1. | ЕИСК отбелязва, че обхватът на предлаганата многостранна реформа е ограничен до процедурните аспекти на уреждането на спорове между инвеститори и държави. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Въпреки че ЕИСК счита, че би било за предпочитане да се използва един цялостен подход, обхващащ опасенията, свързани и с материалните, и с процедурните аспекти на защитата на инвестициите, признава сложността на такъв подход и необходимостта от осигуряване на политическа подкрепа на многостранно равнище. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Разглеждайки проведените дискусии под егидата на UNCITRAL, III работна група идентифицира редица предизвикателства, сред които е въпросът дали е възможно да се пристъпи към процедурна реформа на уреждането на споровете между инвеститор и държава, преди да се осъществи реформа на материалните клаузи. UNCITRAL счита това за трудна, но не и невъзможна задача. В този контекст III работна група ще разгледа въпроси, които може да са свързани с процедурата, но същевременно може да засягат значително легитимността и последователността на системата като цяло, например кодекс за поведение на съдиите, финансиране от трета страна и паралелните производства. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Материалната защита на инвестициите обикновено се предоставя чрез редица принципи, в това число: национално третиране, най-облагодетелствана нация (НОН), справедливо и равнопоставено третиране и гарантиране на капиталовия трансфер. Ограничения се прилагат обаче при исковете, които чуждестранните инвеститори могат да предявят за уреждане на спор. Например исковете не могат да се базират единствено на основанията за загуба на печалба или само на промяна на националното законодателство. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Държавите предприемат различни мерки за справяне с изразените опасения. Те варират от цялостни подходи като разработване на нови модели на споразумения, които имат за цел да реформират както материалните, така и процедурните елементи на защитата на инвестициите, до целенасочени подходи, които акцентират върху реформата или на материалната, или на процедурната част от защитата на инвестициите. ЕИСК отбелязва, че ЕС вече е започнал да насърчава цялостен подход чрез СИС поне на двустранно равнище. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Формулираната от Комисията цел е, след създаването си МСИС да се превърне в стандартен модел за разрешаване на спорове, свързани с инвестиции, във всички бъдещи споразумения на ЕС, като накрая той следва да замени и процедурните механизми в съществуващите инвестиционни споразумения в ЕС и в държавите членки. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В този контекст, ако създаването на МСИС продължи, следва да се реформира съществуващата система за уреждане на спорове между инвеститор и държава по начин, който, от една страна, гарантира ефективна защита на преките чуждестранни инвестиции, а от друга, напълно преодолява опасенията, изразени от заинтересованите страни. Бихме искали да отбележим, че в това отношение беше постигнат значителен напредък, особено в контекста на най-новите съвременни споразумения за свободна търговия, договорени от ЕС. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Общественият интерес

| 5.1. | ЕИСК счита, че е от съществено значение МСИС по никакъв начин да не засяга способността на ЕС и на държавите членки да изпълняват задълженията си съгласно международните споразумения в областта на околната среда, правата на човека и труда, както и по отношение на защитата на потребителите. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | На първо място, споразумението за създаване на МСИС следва да съдържа клауза за йерархия, която да гарантира, че в случай на несъгласуваност между дадено международно инвестиционно споразумение и някое международно споразумение в областта на околната среда, социалните права или правата на човека, което е обвързващо за една от страните по спора, предимство имат задълженията по международното споразумение в областта на околната среда, социалните права или правата на човека, за да не се дава предимство на инвеститорските споразумения (22). Тази клауза е особено важна, за да се гарантира, че страните в МСИС разполагат с необходимата свобода за постигане на целите съгласно Парижкото споразумение, в което се изисква значителна промяна на регулаторната уредба с цел постигане на успешен енергиен преход. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Необходими са процедурни защитни мерки срещу искове, насочени срещу националното законодателството в обществен интерес, за да се гарантира правото на една страна на регулиране в името на обществения интерес по нейна преценка пред защитата на инвеститора. ЕИСК смята, че това може да се постигне в достатъчна степен единствено чрез включване на изключения за обществения интерес. Това обаче трябва да бъде придружено с подходящи гаранции, че с него няма да се злоупотребява поради протекционистки съображения. В този контекст правото на регулиране в областта на социалната защита трябва да споменава изрично колективните трудови договори, включително тристранни и/или общи (erga omnes) споразумения, с цел да се избегне възможността те да бъдат подложени на тълкуване като нарушение на основателно очакване на инвеститора (23). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК отбелязва, че член 8.18, параграф 3 от ВИТС вече гарантира, че инвеститор не може да предявява иск, ако инвестицията е била направена чрез умишлено въвеждане в заблуждение, укриване на информация, корупционна практика или поведение, водещо до злоупотреба с процесуални възможности. Евентуалното бъдещо споразумение за създаване на МСИС следва да гарантира разширяването на тази клауза до приложимото право в областта на измамите, нарушенията на правата на човека или нарушенията на (международното) екологично, социално или потребителско право. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | В процедурния правилник на МСИС следва да бъдат включени и строги критерии за предотвратяване на неоснователни искове и гарантиране на ранното отхвърляне на несъществени искове. Наличието на бързо преюдициално производство за отхвърляне не неоснователни искове е важно, тъй като ще се отговори на една от критиките срещу настоящата система, като се гарантира, че в бъдеще с нея няма да се злоупотребява. В допълнение това бързо производство за искове без правно основание ще допринесе за намаляване на разходите за функционирането на съда. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК отбелязва, че една област на загриженост, изтъкната по време на организираното от него публично изслушване, беше възможността за финансиране на споровете от трета страна. Финансирането от трета страна може да не служи на първоначалните цели на инвестиционните споразумения и може да доведе до порочни стимули. Поради това ЕИСК препоръчва да се проучи въздействието и необходимостта от финансиране от трета страна и неговото регулиране в рамките на МСИС (24). |
| --- | --- |

5.6.

6.   Права на трети страни и насрещни искове

| 6.1. | ЕИСК счита, че разрешаването на предоставянето на становища amicus curiae (25), които понастоящем вече са възможни по значителен брой производства за УСИД, е положителна първа стъпка за гарантиране на балансирана и справедлива система. ЕИСК обаче счита, че е от съществено значение да се гарантира, че конвенцията за създаване на МСИС не само позволява предоставянето на становища amicus curiae, но и гарантира, че от съдиите се изисква надлежно да ги вземат под внимание в своите разисквания. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Поради това ЕИСК приветства включването в мандата за МСИС на възможност за включване на трети страни. ЕИСК обаче препоръчва да се проучи ролята на третите страни извън настоящите правила на UNCITRAL с цел да се гарантира балансирана и справедлива система и ефективни права за засегнатите трети страни, които могат да бъдат местни жители, работници, синдикати, групи за опазване на околната среда или потребители. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕИСК приветства усилията на Комисията в контекста на предложението за инвестиционен съд в ТПТИ да се предвиди възможност за включване на трети страни и пояснението в мандата, че тази възможност за включване следва да бъде открита за всички заинтересовани страни, които имат правен интерес в даден иск. ЕИСК изисква от Комисията да гарантира, че постоянните критерии в рамките на МСИС няма да бъдат ненужно ограничаващи и ще позволяват справедлив достъп до производствата в пълно съответствие и в духа на задълженията на ЕС съгласно Конвенцията от Орхус. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Някои заинтересовани страни поддържат мнението, че МСИС следва да може да разглежда и искове, предявени от трети страни, както и насрещни искове на държави срещу инвеститори в съответствие със съществуващите тенденции съгласно предишната система УСИД. Този подход поставя редица правни и практически въпроси, които трябва да се анализират внимателно. Например тази възможност зависи от приложимото право — с други думи от материалните разпоредби, съдържащи се в споразуменията, поставени под юрисдикцията на съда. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | ЕИСК изисква от Комисията да гарантира, че МСИС най-малкото не изключва възможността за искове на засегнати трети страни срещу чуждестранни инвеститори. В този смисъл конвенцията за създаване на МСИС може да съдържа разпоредби, които да дават възможност за такива искове, когато страните по едно международно споразумение са се съгласили да поставят тези спорове под юрисдикцията на МСИС. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Взаимоотношения с националните съдилища

| 7.1. | ЕИСК счита, че МСИС в никакъв случай не може да засяга отрицателно съдебната система на ЕС и автономността на правото на ЕС. ЕИСК припомня своето становище REX/411, в което заяви, че съществуват значителни опасения, свързани с договорите и конституционното право на ЕС, относно връзките между УСИД и правния ред в ЕС. Поради тази причина Комитетът изрази разбирането, че е „изключително важно съответствието на УСИД с правото на ЕС да се проверява от Съда на Европейския съюз чрез официална процедура за искане на становище, преди компетентните институции да вземат решение и преди временното влизане в сила на всяко международно инвестиционно споразумение, договаряно от Европейската комисия“. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | В този контекст ЕИСК би желал да обърне внимание на два иска, разгледани от Съда на Европейския съюз, които са били основани на предишната система за арбитраж УСИД и са свързани с дискусията. Първо, в своето становище 2/15 от 16 май 2017 г. относно споразумението за свободна търговия между ЕС и Сингапур, СЕС определи, че ЕС не разполага с изключителна компетентност относно УСИД и констатира, че УСИД „извежда споровете от съдебната компетентност на държавите членки“. Второ, в своето решение по дело C-284/16, Slowakische Republik/Achmea BV относно инвестиционните споразумения в рамките на Съюза, Съдът установи, че УСИД извежда споровете от компетентността на съдилищата на държавите — членки на ЕС, и вследствие на това от системата от способи за съдебна защита в правната система на ЕС. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | ЕИСК приветства правителството на Белгия за поисканото становище на основание член 218, параграф 11 от ДФЕС относно съвместимостта на системата за инвестиционен съд във ВИТС с Договорите на ЕС, както призова ЕИСК в становището си по конкретни ключови въпроси, свързани с преговорите по трансатлантическото партньорство в областта на търговията и инвестициите (ТПТИ) (26). ЕИСК изразява надежда, че становище 1/17 на СЕС ще даде на институциите на ЕС така необходимите насоки по важни въпроси на европейското конституционно право. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | ЕИСК признава, че някои заинтересовани страни считат, че най-ефективният начин за запазване на правомощията на националните съдилища е явяването пред многостранния съд за инвестиционни спорове да бъде ограничено до държави и международни организации като ЕС. Уреждането на спорове между държави е механизмът по подразбиране и за уреждане на спорове съгласно международното публично право, като този механизъм вече се използва в редица инвестиционни споразумения и поради това следва да бъде предпочитан във връзка с инвестиционното право. ЕИСК отбелязва, че според други заинтересовани страни уреждането на спорове между инвеститор и държава е по-ефективна възможност при инвестиции, която според тях предоставя неутрално, деполитизирано и икономически ефективно разрешаване на спорове. От създаването си преди десетилетия то е в системата по подразбиране за уреждане на спорове в областта на инвестициите. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | ЕИСК отбелязва, че въпросът за взаимоотношенията между националните съдилища и многостранния съд за инвестиционни спорове се разглежда различно от различните заинтересовани страни. Някои считат, че многостранният съд за инвестиционни спорове следва да се разглежда като последна инстанция след задължителното изчерпване на националните средства за правна защита, други поддържат тезата, че подходът „без обратен завой“, следван понастоящем от Комисията, също представлява добра основа в контекста на многостранния съд за инвестиционни спорове. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Съгласно подхода „без обратен завой“ един инвеститор има право да се обърне към местните съдилища или директно към СИС/МСИС. След като обаче случаят бъде приключен в едно от двете съдилища, инвеститорът не може да го върне за ново разглеждане, като използва друго съдилище. Някои заинтересовани страни считат, че този подход отговаря успешно на изразените опасения, свързани с факта, че инвеститорите имат възможност да потърсят помощ в множество съдилища за едно и също предполагаемо нарушение. Те също така отбелязват, че този поход се следва в редица международни инвестиционни споразумения (27). Съгласно предоставен от УНКТАД анализ (28)„с [клаузата „без обратен завой“] се прави опит да се изключи едновременен международен иск от инвеститор, който твърди, че са налице нарушения на МИС, и национални производства от страна на дъщерно дружество на инвеститора, което твърди, че е нарушен договор или националното законодателство“. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Изискването първо да се изчерпат националните средства за правна защита, е фундаментален принцип на международното обичайно право и на международното право в областта на правата на човека. Има и редица инвестиционни споразумения, сключени от държави — членки на ЕС, с трети държави, в които изрично се изисква ищците да изчерпат националните средства за правна защита (29). Основанието за това правило е, че се дава възможност на държавата, в която е извършено нарушението, да го отстрани със собствени средства в рамките на своята национална правна система, и то се прилага, когато международните и националните производства имат за цел да постигнат един и същ резултат (30). Международният съд установи, че това е толкова важно, че не може да се счита за мълчаливо отменено чрез международно споразумение (31). Поради тези причини някои заинтересовани страни считат, че е важно това правило да бъде ясно формулирано в споразумението за създаване на МСИС. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | С оглед на посочения по-горе дебат ЕИСК насърчава Европейската комисия да проучи допълнително въпроса с изчерпването на местните средства за правна защита и как той може да функционира в контекста на МСИС. |
| --- | --- |

7.8.

| 8. | Независимост и легитимност на съдиите |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Независимо от институционалната структура (самостоятелна международна организация или обвързана със съществуваща институция), независимостта на многостранния съд за инвестиционни спорове следва да бъде защитена. Назначаването на съдии на постоянна основа се счита за ключов фактор за започване на изграждането на съдебна практика, като по този начин се подобрява предвидимостта и се излиза от подхода на УСИД, който често се възприема като процедура ad hoc. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ако създаването на МСИС продължи, крайната цел следва да бъде назначаването на постоянни съдии. В началните етапи от създаването на съда той следва да може да се организира, като се взема предвид броят на делата, които съдът ще разглежда. Това зависи от броя на първоначалните страни по конвенцията за създаване на съда и от броя на споразуменията, които те поставят под юрисдикцията на съда. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Въпреки че в препоръките на Европейската комисия за мандат не е предвиден методът за назначаване на съдии, ЕИСК приветства ангажиментите за определяне на ясни и взискателни критерии, включително относно квалификацията на кандидатите и спазването на кодекса за поведение, например Магна харта на съдиите (32), което гарантира липса на конфликт на интереси и независимост на съдиите. Това е от съществено значение за гарантиране на върховенството на закона и общественото доверие. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Що се отнася до квалификацията на съдиите, следва да се изисква доказан експертен опит не само в областта на международното публично право, но и в областта на инвестиционното и потребителското право, правото в областта на околната среда, правата на човека и труда и разрешаването на спорове. Това е от решаващо значение, за да се гарантира, че съдиите ще имат необходимия опит да се справят с различните видове дела и ще могат напълно да разберат и правилно да оценят правния контекст на делата, отнасящи се до различни сектори и видове инвестиции, които ще бъдат поставени под юрисдикцията на съда. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Освен това ЕИСК подкрепя процедура за назначаване на съдии, която е прозрачна и според критерии, които ще гарантират равнопоставено представителство на всички страни по конвенцията за създаване на съда. Процесът на подбор следва да бъде прозрачен и в съответствие с принципите за обществен контрол. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Гарантирането на прозрачност, достъпност на информацията за широката общественост, както и за заинтересованите страни, например чрез акредитация, е друг важен елемент за подобряване на доверието и легитимността на системата. Правилата на UNCITRAL за прозрачността при основаващ се на споразумение арбитраж между инвеститор и държава и Конвенцията на Организацията на обединените нации за прозрачността при основаващ се на договор арбитраж между инвеститор и държава („Конвенцията от Мавриций за прозрачност“) следва да осигурят основата за правилата за прозрачност в бъдещия многостранен съд за инвестиционни спорове. |
| --- | --- |

8.6.

9.   Ефективна система

| 9.1. | Ефективното управление на многостранния съд за инвестиционни спорове следва да бъде възложено на секретариат. Въпреки че понастоящем не е ясно дали съдът ще бъде новосъздадена организация, или ще бъде обвързан със съществуваща международна организация, функционирането на секретариата следва да се обезпечи с достатъчно средства. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | В проекта на мандат се предлага административните разходи да бъдат покрити от страните по договора по справедливост, като се вземат предвид различни критерии, включително равнище на икономическо развитие на страните по договора, броят на споразуменията, обхванати от всяка страна по договора, и обемът на международните инвестиционни потоци или запаси на всяка от страните по договора. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Що се отнася до разпределението на разноските, свързани със съдебното решаване на исковете (с изключение на възнагражденията на съдиите, за които се предлага да бъдат фиксирани), в проекта на мандат не се посочва нищо. ЕИСК изисква пояснения по този въпрос. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Значителна част от преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) се осъществяват от малки и средни предприятия (МСП), които трябва да се ползват със същата степен на защита и достъп до разрешаване на спорове при разумни условия и разходи. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Следва също да се обмисли възможността за предоставяне на механизъм за помирение, който би имал за цел да помогне на страните да разрешат спора по взаимно съгласие. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Всички решения на МСИС следва да имат изпълнителна сила и да бъдат публично достъпни. |
| --- | --- |

9.6.

10.   Високо ниво на защита и евентуален преходен период

| 10.1. | Важно е да се отбележи, че основна предпоставка дадено споразумение да бъде поставено под юрисдикцията на съда, е и двете страни по споразумението да дадат съгласието си. Това всъщност означава, че нито едно от споразуменията, подписани от ЕС или от държавите — членки на ЕС, няма да бъде автоматично поставено под юрисдикцията на съда, освен ако и третата страна не се съгласи. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Във връзка с това по време на евентуалния преходен период между настоящата система УСИД и СИС и до създаването на МСИС договорените процедури за уреждане на спорове продължават да се прилагат с цел гарантиране на високо ниво на защита на инвестициите, като се има предвид тяхната конституционност и ефективност съгласно правото на ЕС до вземането на решение по иска, предявен от Белгия в Съда на Европейския съюз (33). |
| --- | --- |

10.2.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.oecd-ilibrary.org/finance-and-investment/societal-benefits-and-costs-of-international-investment-agreements_e5f85c3d-en

1

(2)  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=179

2

(3)  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=233

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0252+0+DOC+XML+V0//BG

4

(5)  На 6 септември 2017 г. Белгия поиска становище на Съда на Европейския съюз относно съвместимостта на СИС с (1) изключителната компетентност на Съда на ЕС да дава окончателно тълкуване на правото на Европейския съюз; (2) общия принцип на равенство и изискването за „полезно действие“ на правото на Европейския съюз; (3) правото на достъп до съдилищата и (4) правото на независима и безпристрастна съдебна власт. (https://diplomatie.belgium.be/sites/default/files/downloads/ceta_summary.pdf).

5

(6)  https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/public-hearing-framework-eesc-own-initiative-opinion-position-eesc-specific-key-issues-ttip-negotiations

6

(7)  https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/multilateral-investment-court-hearing

7

(8)  Вж. становище на ЕИСК относно „Позицията на ЕИСК по определени ключови въпроси, свързани с преговорите по Трансатлантическото партньорство за търговия и инвестиции (ТПТИ)“, (ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 30).

8

(9)  Вж. становище по собствена инициатива на ЕИСК относно „Защита на инвеститорите и уреждане на спорове между инвеститорите и държавата в споразуменията за търговия и инвестиции на ЕС с трети страни“ (ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 45). Становището съдържа приложение, в което се говори за евентуален многостранен инструмент за уреждане на спорове между инвеститори и държави.

9

(10)  Вж. бележка под линия 9.

10

(11)  ЕС не е държава и следователно не е член, но има статут на наблюдател с разширени функции в рамките на UNCITRAL.

11

(12)  http://daccess-ods.un.org/access.nsf/Get?OpenAgent&DS=A/CN.9/WG.III/WP.142&Lang=E

12

(13)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/diaepcb2017d3_en.pdf

13

(14)  Бележка на УНКТАД относно МИС, „Recent Developments in the International Investment Regime“ („Последни тенденции на развитие в режима на международните инвестиции“) (май 2018 г.), на разположение на адрес: http://investmentpolicyhub.unctad.org/Publications/Details/1186

14

(15)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/WGTransCorp/Pages/IGWGOnTNC.aspx

15

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=COM:2017:493:FIN

16

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12981-2017-ADD-1-DCL-1/bg/pdf

17

(18)  https://www.eesc.europa.eu/bg/agenda/our-events/events/multilateral-investment-court-hearing.

18

(19)  В своето становище 2/15 от 16 май 2017 г. Съдът на Европейския съюз даде яснота относно естеството на споразумението за свободна търговия ЕС — Сингапур, като определи кои части от споразумението са от изключителна компетентност на ЕС и кои са от т.нар. „споделена компетентност“, която изисква ратификация от националните парламенти. (https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2017-05/cp170052bg.pdf).

19

(20)  Например споразумението за свободна търговия ЕС и Чили (понастоящем в процес на актуализация), споразумението за икономическо партньорство ЕС — Япония (което беше сключено през 2017 г. и не съдържа глава за защита на инвестициите, но страните се договориха, че въпросът ще бъде обсъден и разгледан допълнително в бъдеще), както и бъдещите споразумения за свободна търговия с Австралия и Нова Зеландия.

20

(21)  Нещо повече, това правило е част и от международните договори за правата на човека, включително Европейската конвенция за правата на човека (ЕКПЧ).

21

(22)  За критичен анализ на минали дела пред трибунала УСИД вж. Andreas Kulick, Global Public Interest in International Investment Law (Глобалните обществени интереси в международното инвестиционно право) (Cambridge University Press 2012), стр. 225—306.

22

(23)  Вж. бележка под линия 8.

23

(24)  http://ccsi.columbia.edu/work/projects/third-party-funding-in-investor-state-dispute-settlement/

24

(25)  Amicus curiae: буквално, приятел на съда. Лице с голям интерес или мнение относно предмета на жалба, което обаче не е страна по делото, което може да поиска от съда разрешение да представи информация, привидно от името на дадена страна, но всъщност за да изложи обосновка в съответствие със собственото си мнение. За повече информация: https://legal-dictionary.thefreedictionary.com/amicus+curiae

25

(26)  Вж. бележка под линия 8.

26

(27)  Много споразумения, сключени от САЩ и Канада, съдържат разпоредби „без обратен завой“. Например в член 26 от ДИС между Канада и Йордания (2009 г.) относно предварителните условия за предявяване на иск за арбитраж.

27

(28)  УНКТАД, Серия относно въпроси, свързани с международните инвестиционни споразумения II, Уреждане на спорове между инвеститор и държава, (УНКТАД, 2014 г.): http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/diaeia2013d2_en.pdf

28

(29)  Вж. например член 5 от ДИС между Германия и Израел от 1976 г., член 8 от ДИС между Египет и Швеция от 1978 г., член 7 от ДИС между Румъния и Шри Ланка от 1981 г., член 8 от ДИС между Албания и Литва от 2007 г., член XI от ДИС между Уругвай и Испания от 1992 г., член Х от ДИС между Уругвай и Полша от 1991 г.

29

(30)  Interhandel (Швейцария/САЩ), Процесуални възражения, 1959 г., I.C.J. Rep. 6, at 27 (21 март). На разположение на адрес: http://www.icj-cij.org/docket/files/34/2299.pdf, at 27.

30

(31)  Elettronica Sicula S.p.A. (ELSI) (Италия/САЩ), Решение, 1989 г., I.C.J. Rep. 15, 28 I.L.M. 1109 (20 юли), точка 50.

31

(32)  https://rm.coe.int/16807482c6

32

(33)  Вж. бележка под линия 5.

33

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/156 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/156

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП III)

[COM(2018) 465 final — 2018/0247 (COD)]

(2019/C 110/28)

| Докладчик: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Докладчик:

Dimitris DIMITRIADIS

| Консултация | Европейски парламент, 2.7.2018 г.
  Европейска комисия, 12.7.2018 г.
  Съвет на Европейския съюз, 18.7.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 23.11.2018 г. |
| Дата на приемането на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 181/1/1 |

Консултация

Европейски парламент, 2.7.2018 г.

Европейска комисия, 12.7.2018 г.

Съвет на Европейския съюз, 18.7.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

23.11.2018 г.

Дата на приемането на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

181/1/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП III) за периода 2021—2027 г. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК приветства и изявлението, че ИПП III следва да постави изпълнението в основата на инструмента, като по този начин се даде възможност за по-добро насочване при общото разпределяне на финансирането, отразяващо ангажиментите на бенефициерите и напредъка по пътя на реформите. Използването на показатели за изпълнение ще допринесе за цялостната оценка на ИПП III и е в съответствие с предишните препоръки на Комитета за ИПП II (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК е убеден, че създаването на Инструмента за предприсъединителна помощ съответства на новата стратегия на Европейската комисия за Западните Балкани „Надеждна перспектива за разширяване и засилен ангажимент на ЕС за Западните Балкани“, публикувана на 6 февруари 2018 г., и нейните шест водещи инициативи, които обхващат укрепването на принципите на правовата държава, засилването на сътрудничеството в областта на сигурността и миграцията чрез съвместни екипи за разследване, европейската гранична и брегова охрана, разширяването на енергийния съюз на ЕС към Западните Балкани, намаляването на таксите за роуминг и разгръщането на широколентовия достъп в региона (2). Създаването на този инструмент също така е в съответствие с политиката на разширяване на Европейския съюз по отношение на възможно бъдеще присъединяване на Турция. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отново потвърждава своята позиция, основана на член 49 от Договора за Европейския съюз, който постановява, че всяка европейска държава, която зачита ценностите на зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, както и на зачитане на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства, и която се ангажира да ги насърчава, може да кандидатства за членство в Съюза. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът приветства факта, че предвидената съгласно проекта на регламент относно ИПП III референтна сума за периода 2021—2027 г. ще бъде приблизително 14,5 милиарда евро според предложението на Европейската комисия. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК приветства и факта, че 25 % от разходите на ЕС ще допринасят за постигането на целите в областта на климата. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Комитетът приветства факта, че ИПП III въвежда по-голяма гъвкавост, като разпределението на средствата между партньорите не се извършва в самото начало. Рамката за програмиране на ИПП следва да се основава на променящите се потребности и да осигури баланс между предвидимост и финансиране, базирано на изпълнението. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава, че бележките, направени след междинната оценка на ИПП II (3), и много от предишните препоръки на Комитета (4) следва изцяло да бъдат приети както от Европейската комисия, така и от кандидатите и потенциалните кандидати за присъединяване. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подчертава значението на предприсъединителната помощ за продължаването на икономическите реформи и създаването на благоприятна и предвидима бизнес среда с цел насърчаване на предприемачеството, създаване на предприятия и подпомагане растежа на МСП, като по този начин се увеличава конкурентоспособността, икономическият растеж и се създават нови достойни работни места. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подчертава значението на програмите за икономически реформи (ERPs) и на пълноценно участие на социалните партньори и други организации на гражданското общество в процеса на разработване и прилагане на тези програми. ЕИСК призовава за заделяне на повече средства, включително на организационни безвъзмездни средства, за изграждането на капацитет на социалните партньори и организациите на гражданското общество(ОГО), за да могат те да участват ефективно в тези процеси. Би трябвало да се насърчава подобрение на качеството и съдържанието на социалния диалог в страните кандидатки или потенциални кандидатки. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита финансирането, предоставено от ИПП III, за важно за интеграцията на икономиките на Западните Балкани в ЕС. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че напредъкът на бенефициерите на ИПП по пътя на реформите е от съществено значение за усвояването (между 64,3 % и 88,9 % за ИПП II) и използването на тези средства и подчертава необходимостта от укрепване на културата на сътрудничество между бенефициерите от Западните Балкани. Случаят с Турция е далеч по-сложен и деликатен. Финансирането на държава, в която по-нататъшното влошаване по отношение на гражданските права не е напълно изключено, изисква предпазливост и прилагане на принципа на обвързаност с условия. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК подчертава необходимостта от използване на предприсъединителната помощ за увеличаване на капацитета на администрацията на страните кандидатки и потенциални кандидатки с цел те да се подготвят за бъдещото използване на структурните фондове, както и за участието в общата селскостопанска политика (ОСП) на ЕС. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК изразява твърдо убеждение, че ЕС трябва да създаде строги и ефективни механизми за мониторинг на разпределението на предприсъединителната помощ на всички кандидати и потенциални кандидати. Особено в случая с Турция трябва да се обърне повече внимание на прекратяването на хроничните забавяния в различни сектори. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК предполага, че изпълнението на ИПП III ще трябва да бъде ускорено, по-специално през първите години, за да се предотврати структурното изоставане при сключването на договори и при изпълнението и за да могат сегашните забавяния да бъдат постепенно намалени. Комисията би трябвало да обърне специално внимание на непрякото управление с бенефициерите. Междинната оценка показа, че макар въздействието по отношение на по-голямата ангажираност да се счита за положително, възлагането на договори беше слабо, а в изпълнението имаше големи закъснения, особено в Турция. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК подчертава, че мониторингът трябва да се осъществява въз основа на показателите, посочени в предложението на Европейската комисия. Съответните показатели за изпълнението ще бъдат определени и включени в рамката за програмиране на ИПП, а на получателите на средства от ЕС ще бъдат наложени пропорционални изисквания за докладване. Докладите относно разширяването ще се вземат като отправна точка за оценяване на резултатите от подпомагането по линия на ИПП III. Системата за отчитане на изпълнението следва да гарантира, че данните от мониторинга на изпълнението и резултатите се събират ефикасно, ефективно и навреме. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ЕИСК счита, че Комисията следва да извършва редовен мониторинг на своите действия и да прави преглед на постигнатия напредък към очакваните резултати. В оценките ще се анализира практическото въздействие на инструмента въз основа на съответните показатели и цели и ще се извършва подробен анализ доколко инструментът може да се счита за целесъобразен, ефективен и ефикасен, дали осигурява достатъчна добавена стойност от ЕС и дали е съгласуван с други политики на ЕС. Оценките ще включват извлечените поуки, така че да се установят евентуални недостатъци/проблеми или потенциал за по-нататъшно подобряване на дейностите или резултатите от тях и да се спомогне за максималното повишаване на тяхното използване/въздействие. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | ЕИСК изразява твърдо убеждение, че трябва да бъдат установени показатели и да се разпространяват най-добри практики между кандидатите и потенциалните кандидати, за да се подобри активното усвояване на средствата от тяхна страна. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Комитетът подчертава, че в новия проект на регламент се отдава значение и на по-добрата координация и сътрудничество с други донори и финансови институции, в т.ч. частния сектор. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | ЕИСК приканва Европейската комисия да проучи потенциала за по-дългосрочна перспектива при изпълнението. Това ще повиши нивото на предвидимост и ще облекчи времевия натиск, особено когато по време на текущия период са се натрупали значителни забавяния. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Комитетът вижда необходимост от подобряване на цялостното качество на (работата) документите, използвани за планиране на секторния подход, както и да се разясни това планиране с всички съответни страни. За тази цел препоръчва да се предприемат и мерки за повишаване на капацитета на Европейската комисия за интегриране на хоризонтални въпроси. Като цяло има нужда от укрепване на капацитета на всички институции, участващи в изпълнението на предприсъединителна помощ. Това следва да включва пропорционално използване на техническа помощ за подпомагане на тези институции в държавите кандидатки и потенциалните държави кандидатки. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | ЕИСК счита, че ИПП III би трябвало да се използва, за да се подобри разбирането на основните европейски ценности и да се популяризира добавената стойност на предприсъединителната помощ сред населението в страните кандидатки и потенциални кандидатки. Това би трябвало да бъде извършено посредством програми за безвъзмездни средства, управлявани от делегациите на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | ЕИСК приветства желанието предприсъединителната помощ да бъде свързана с: а) правовата държава; б) доброто управление и основните права; в) социално-икономическото развитие; г) приемането на политиките и достиженията на правото на Съюза; д) добрите съседски отношения и помирението и е) регионалното сътрудничество. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Принципите на правовата държава, добро управление и основни права

| 2.1. | ЕИСК подчертава, че все още съществува голямо разминаване между стандартите на ЕС и тези във всички кандидати и потенциални кандидати. Положението изглежда по-трудно в Турция, отколкото беше преди, особено след неуспешния опит за преврат през юли 2016 г. и налагането на военно положение. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК счита, че ИПП III би трябвало да продължи инвестициите си в проекти, свързани с правовата държава, които помогнаха на държавите да създадат стабилни и професионални правоприлагащи и съдебни органи, независими и свободни от външно влияние. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Комитетът също така счита, че би трябвало да се прояви конкретен интерес към формирането на ефикасна система за защита на границите, управление на миграционните потоци, предотвратяване на хуманитарни кризи и предоставяне на убежище на нуждаещите се. Техническа помощ от страна на ЕС за подкрепа на добри управленски практики в тези области може да се окаже много полезна. Освен това всички кандидати и потенциални кандидати трябва да разработят механизми за предотвратяване на организираната престъпност и прекратяване на тероризма и незаконната имиграция. Турция трябва да покаже по-стабилен ангажимент към изпълнението на споразумението, подписано с ЕС на 28 март 2016 г., което има за цел спиране на потока на незаконна миграция през Турция към Европа (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК подчертава, че публичният сектор във всички кандидати и потенциални кандидати все още страда от проблеми с клиентелизма, непрозрачността, корупцията и неравенството. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Комитетът осъзнава факта, че във всички кандидати и потенциални кандидати малцинствата все още са изправени пред много проблеми поради дискриминационно поведение и нагласи. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК изразява твърдо убеждение, че при предприсъединителната помощ следва да се даде приоритет на инициативи, които реформират и деполитизират публичния сектор, насърчават прозрачността и отчетността, разширяват електронното управление и подобряват управлението. Във връзка с това предприсъединителната помощ би трябвало да се използва за създаване на пълноценни възможности за участие на възможно най-широк спектър от организации на гражданското общество при изготвянето на правителствените политики. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Комитетът изразява твърдо убеждение, че гражданското общество следва да бъде признато като значителен фактор за гарантиране на правовата държава и по тази причина инициативите на гражданското общество следва да имат приоритет в програмите за предприсъединителна помощ. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕИСК също така счита, че в предприсъединителната помощ приоритетно следва да бъде финансирането за институции, които улесняват и насърчават равенството и зачитането на гражданските права. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Социално-икономическо развитие

| 3.1. | ЕИСК признава, че необходимостта от финансова помощ за тези партньори се доказва от запазващите се високи равнища на безработица (например 21,6 % в БЮРМ, 35,3 % в Косово (*1) за първото тримесечие на 2018 г.) и бавното настигане на държавите от ЕС по отношение на БВП на глава от населението. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Комитетът напълно съзнава факта, че бедността, високото равнище на безработица, неформалната икономика, ниските заплати, корупцията, злоупотребите със служебно положение, емиграцията на квалифицирани работници и изтичането на мозъци засягат всички партньори от Западните Балкани (6) и Турция. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК счита, че образованието във всички партньори от Западните Балкани и Турция, в това число равният достъп до образователните системи, играе основна роля за популяризирането на европейските ценности, възпитаването на толерантност към малцинствата, засилването на равенството между половете, борбата с предразсъдъците и укрепването на социалното сближаване. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Освен това ЕИСК счита, че посредством ИПП III трябва да се прилага „програма за социално сближаване“ чрез подобряване на ефикасността и ефективността на образователните системи и по този начин да се преодолее недостигът на умения и несъответствията между търсените и предлаганите умения, както и свързаните с пазара на труда предизвикателства, създадени от цифровите и технологичните промени в икономиката. Засилена финансова подкрепа за програми за професионално образование и стажуване и програми за обучение през целия живот, както и по-тясно участие на социалните партньори и съответните други организации на гражданското общество в тяхното проектиране, ще допринесат за преодоляването на несъответствието между търсените и предлаганите умения на пазара на труда и за понижаване на високите равнища на безработицата, както и на броя на незаетите свободни работни места. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК подчертава значението на създаването чрез предприсъединителната помощ на механизми за борба срещу бедността и даване на достъп до пазара на труда, особено за младите хора, жените и малцинствените групи, с което се предотвратява емиграцията и изтичането на мозъци. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита, че задълбочаването и разширяването на социалния диалог е задължително предварително условие за социално-икономическо развитие. Социалните партньори трябва да играят важна роля в разработването и прилагането на политиките. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Комитетът изразява твърдо убеждение, че повишаването на капацитета за укрепване на макроикономическата стабилност и оказването на подкрепа за напредък към превръщането във функционираща пазарна икономика, която има капацитет да се справя с конкурентния натиск и пазарните сили в рамките на Съюза, следва да бъдат приоритет във всички кандидати и потенциални кандидати по време на разпределението на предприсъединителната помощ. Въпреки това равнището на икономиките на бенефициерите на ИПП III също изисква специално внимание. Не бива да бъдат пренебрегвани предприемачеството, самостоятелната заетост, МСП и микрофинансирането. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК призовава чрез разпределението на предприсъединителната помощ да се обърне специално внимание на подобряването на пазарната ориентация на частния сектор и конкурентоспособността на частните предприятия. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Комитетът счита, че в рамките на ИПП III следва да се предоставят безвъзмездни средства за оперативни разходи за ОГО, обхващащи най-малко 36 месеца. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК счита, че въздействието на малките схеми за повторно отпускане на безвъзмездни средства, насочени към местни и малки ОГО в рамките на ИПП II би трябвало да се повиши още повече, особено чрез много по-задълбочено участие на ОГО във всички фази на планирането за всяка схема за повторно отпускане на безвъзмездни средства. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Комитетът подчертава необходимостта чрез предприсъединителната помощ да се подпомагат институции в улесняването на цифровите технологии и тяхното разпространение, опазването на околната среда и определянето на най-високи стандарти за ядрена безопасност. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК също така счита, че предприсъединителната помощ би трябвало да се отпуска с приоритет за формирането на институции, които насърчават равния достъп до образование в детска възраст, развиват професионално образование, подобряват качеството на висшето образование и разширяват ученето през целия живот, както и за въвеждането на механизми/структури за трудовите отношения, процедури за колективно договаряне, уреждане на трудови спорове и структуриран диалог между социалните партньори. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Приемане на политиките на ЕС и достиженията на правото на ЕС

| 4.1. | ЕИСК съзнава, че съществува голямо разминаване между стандартите на ЕС и това, което се прилага за всички кандидати и потенциални кандидати. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Комитетът счита, че трябва да се отдаде значение на насърчаването на привеждането на стандартите, политиките и практиките на кандидатите и потенциалните кандидати в съответствие с тези на Съюза, включително на правилата за държавната помощ. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК подчертава, че успоредно с хармонизирането със законодателната част от достиженията на правото на ЕС, страните кандидатки и потенциални кандидатки ще трябва да се запознаят с и евентуално да хармонизират своите политики с политиките, които са в процес на обсъждане и разработка в рамките на ЕС като Европейския стълб на социалните права, Целите на хилядолетието за развитие на ООН (ЦХР) и Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, както и със сътрудничеството между държавите членки на ЕС по отношение на потоците от бежанци и мигранти и интегрирания граничен контрол. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Добросъседски отношения и помирение

| 5.1. | Страните кандидатки и потенциални кандидатки от Западните Балкани и Турция все още носят белезите от войни и конфликти, етническа омраза, иредентистки движения и замразени конфликти, които могат да избухнат наново. Преди присъединяването им към ЕС е необходимо да се насърчи уреждането на най-неотложните двустранни въпроси, въпреки че настойчивото търсене на решения на всички нерешени въпроси би могло да забави този процес. Насърчаването на възстановяването на техните търговски и икономически отношения би могло да допринесе за разрешаването на конфликтите и икономическия растеж. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК приветства инициативите, предприемани от държавни образователни и културни институции, академичните среди и организациите на гражданското общество, в областта на помирението, добросъседските отношения и възприемането на критичен подход към миналото. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Комитетът подчертава, че укрепването на капацитета на организациите на гражданското общество и социалните партньори, включително професионалните сдружения, и насърчаването на изграждането на мрежи на всички равнища между организации в ЕС и организации в бенефициерите следва да улесни процеса на интеграция. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК счита, че ИПП III следва да предоставя финансиране за ОГО, насочени към подобряване на гражданското пространство за ангажираност и участие. В ИПП III следва да се отпусне подпомагане за инфраструктура на гражданското общество и регионални тематични платформи и мрежи на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Регионално сътрудничество

| 6.1. | Енергийните и транспортните мрежи следва да бъдат фактор за развитието и взаимосвързаността на региона. Така ще се гарантира, че гражданите на държавите кандидатки и потенциални кандидатки от Западните Балкани и Турция ще получат ясна представа за социалните, икономическите и екологичните ползи от присъединяването към ЕС. Така например, енергийната ефективност и енергоспестяването са фактори, които разкриват възможности за стопанска дейност и създават както „зелени“, така и традиционни работни места. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК счита, че в предприсъединителната помощ следва да се даде приоритет на институциите и инициативите, които създават връзки между кандидатите и потенциалните кандидати в областта на енергетиката, комуникациите, цифровизацията, иновациите, транспорта и опазването на околната среда. Случаят на сътрудничество между градовете Кула в България и Болевац в Сърбия, които желаят да закупят специализирани превозни средства, дронове за наблюдение и персонализирано защитно оборудване за борба с горските пожари, може да бъде пример за добра практика (7). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕИСК подкрепя Договора за Транспортната общност, подписан от ЕС и страните кандидатки и потенциални кандидатки от Западните Балкани на 12 юли 2017 г., и насърчава страните да продължат да развиват тази общност. Във връзка с това Европейската комисия, Европейската инвестиционна банка и партньорите от Западните Балкани би трябвало да насочат инвестициите си към свързване на централната трансевропейска транспортна мрежа (TEN-T) на ЕС с инфраструктурата на Западните Балкани. Следователно е необходима обща програма, в която да се посочват наличните средства и да се определи общ график. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Подобряването на инфраструктурата ще намали транспортните и енергийните разходи и ще улесни мащабните инвестиции в региона, както и междурегионалната търговия. Освен това насърчаването на цифровата модернизация и постепенното намаляване на таксата за роуминг в Западните Балкани ще допринесат за стопанското развитие, повишаването на производителността и подобряването на качеството на живота. Липсата на инфраструктура обаче не е главната пречка за сътрудничество между партньорите от Западните Балкани. Военните действия в миналото и неразрешените спорове между тях ограничават обхвата на сътрудничеството и неговото съдържание. Това отчасти би могло да се коригира чрез насърчаването на ИПА и проекти за трансгранично сътрудничество по ИПП. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Би трябвало да се използват медиите и други форми на комуникация, за да се подчертае наличието и значимостта на дейностите на ЕС в страните кандидатки и потенциални кандидатки. Освен това капацитетът на местните държавни служители за управление и изпълнение на проекти би трябвало да бъде граден по време на целия процес на присъединяване към ЕС. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Конкретни бележки във връзка с проекта за регламент относно ИПП III

| 7.1. | ЕИСК разглежда предложението като основаващо се на постиженията и извлечените по време на предходните програмни периоди поуки и счита, че то може да постигне своите цели. Въпреки това Комитетът отново заявява, че кандидатите и потенциалните кандидати са изложени на съвсем различни предизвикателства в сравнение с държавите членки и че по тази причина по-голямата гъвкавост е от жизненоважно значение. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ЕИСК изцяло подкрепя заявените цели на ИПП III, но иска да подчертае, че в краткосрочен план е трудно да бъдат забелязани преки последици. Поради това препоръчва добавената стойност на бъдещите интервенции да бъде оценявана задълбочено по отношение на степента на ангажираност, политическата тежест и подкрепата за повечето бенефициери. Следва да се оцени високо фактът, че бюджетната подкрепа, предоставена през настоящия програмен период, е била катализатор за институционални промени и засилен политически диалог в държавите получателки (например Сърбия, Черна гора и Албания). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Като се има предвид трудното положение на голямото мнозинство от бенефициерите, ЕИСК препоръчва да се осигури достатъчно опростяване, когато става въпрос за определяне на изискванията за документите, и да се обърне внимание на подкрепата и гарантирането на собствеността върху резултатите от страна на получателите. За тази цел следва да продължат усилията за доразвиване на непрякото управление с държавата бенефициер, придружено с действия за изграждане на капацитет, за да се помогне на заинтересованите страни да участват конструктивно в цялостния програмен процес. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | ЕИСК вижда необходимост от засилване на взаимното допълване на ИПП III с действията, финансирани от други източници на финансиране в страните кандидатки и потенциални кандидатки. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Комитетът предлага по време на преговорния процес да се предприемат специални мерки на национално равнище в страните кандидатки и потенциални кандидатки, за да се преодолеят хроничните забавяния, проблемите и неефективността, появили се през настоящия програмен период. Сравнително ограниченият мащаб на средствата по ИПП в сравнение с националните бюджети в някои от бенефициерите и нуждата от стабилен консенсус между Европейската комисия и техните национални институции несъмнено следва да се вземат под внимание и да са в основата на политическия диалог. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Най-добри практики

| 8.1. | Образци за кандидатстване: необходимо е допълнително опростяване и по-специално уеднаквяване в рамките на ИПП, но и спрямо други донори и изискванията на националното законодателство. Съществуват прекалено много насоки и указания — има възможност за обединяване с последващо обобщаване на подробностите в отделна глава. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Следва да се подобрят квалификациите, знанията и уменията на възлагащите органи, включително на контролиращите/одитиращите органи, особено в случаите, когато даден въпрос се нуждае от тълкуване и изисква много време за отговор. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | По някои схеми за отпускане на безвъзмездни средства има прекомерни изисквания по отношение на анализа на средата, в която се реализира проекта, положението в регионите и т.н., което е много трудно за обикновените кандидати. Това може да се направи по съвсем друг начин. Възлагащите администрации могат да наемат експерти, които да извършват тези анализи и да преценяват колко жизнеспособен е даден проект. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | По-удобен подход към кандидатите: досиетата с кандидатури може да бъдат преглеждани предварително или консултирани от служители от съответните администрации (или доставчици на техническа помощ) и трябва да се предостави допълнително време за изпълнение на административните изисквания. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Изменения на договорите: трябва да се осигури гъвкавост и по-бързо обработване. Обикновено дадена програма се определя за срок от една до две години и следва продължителен процес на кандидатстване; следователно ще бъдат необходими гъвкави средства за изменение на договорите. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Връзки с обществеността, обозначаване и видимост: има възможност за опростяване и оптимизиране на изискванията. Освен това трябва да бъдат увеличена видимостта на проектите, финансирани от ЕС. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Следва да бъдат модифицирани секторните фишове и проектните фишове относно целевите стойности на показателите с цел синхронизиране с действителния срок на изпълнение. |
| --- | --- |

8.7.

| 8.8. | Договорите за секторни реформи ще допринесат за изпълнението на политическите реформи и постигането на специфични за сектора резултати. Възможни мерки, които да бъдат предприети в ИПП III, са: ангажиране на квалифициран персонал в оперативната структура; предоставяне на подходяща и непрекъсната подкрепа за оперативната структура. Следва да се засили ангажираността на основните заинтересовани страни по отношение на процеса. Предизвикателства при програмирането: последователността на договорите в програмата може да доведе до неспазване на крайния срок на договорите и впоследствие може да се появят много проблеми в процеса на изпълнението. |
| --- | --- |

8.8.

| 8.9. | Потенциалните рискове, които се появиха по време на отчетния период на ИПП II, показаха, че е налице необходимост от осигуряването на ангажираност и ефективно междуведомствено сътрудничество и координация. Това се дължи на сложността на интервенциите и споделената отговорност между конкретните национални институции, като се има предвид, че предвидените реформи са отговорност на различни правителствени сектори. |
| --- | --- |

8.9.

| 8.10. | Проблемите при подготовката за обществените поръчки/възлагането на договорите на равнище проект се състоят основно от трудности при изпълнението на определените предварителни условия, предизвикателства при координирането и последователността с други свързани проекти/договори, а и от липсата на капацитет за навременно изготвяне на качествена тръжна документация. |
| --- | --- |

8.10.

| 8.11. | От гледна точка на възлагането основните поуки, които следва да бъдат взети под внимание от сега нататък са: недостатъчен капацитет поради нестабилността на персонала в институциите на бенефициерите; ниско качество на предоставяната от бенефициерите документация; липса на практически специализиран експертен опит на място за сложни проекти; необходимост от засилване на ангажираността на основните заинтересовани страни по отношение на процеса; трудно подреждане по последователност на договорите в програмата, което може да доведе до неспазване на крайния срок на договора и/или изпълнението; навременно изпълнение на предварителните условия и др. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | Проблем, който често възниква вследствие на несъответствие между показателите, както са предвидени в секторните/проектните фишове, и последващите стойности до края на отчетния период на програмата. Също така в някои случаи качеството и обхватът на показателите са неподходящи, което възпрепятства ефективния мониторинг на изпълнението на програмата. |
| --- | --- |

8.12.

| 8.13. | Съдържанието на някои договори, управлявани от децентрализирани органи, зависи от постигнатите резултати по предходни договори, сключени от централните възлагащи органи. Поради това е налице опасност по отношение на навременното провеждане на търговете и изпълнението на договорите при децентрализирано управление. |
| --- | --- |

8.13.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Инструмент за предприсъединителна помощ/Европейски инструмент за съседство“ (ОВ C 11, 15.1.2013 г., стр. 77).

1

(2)  Основните принципи на стратегията на ЕС за Западните Балкани бяха изложени в съобщението на Комисията от 6 февруари 2018 г.„Надеждна перспектива за разширяване и засилен ангажимент на ЕС за Западните Балкани“, COM(2018) 65 final.

2

(3)  https://ec.europa.eu/europeaid/evaluation-instrument-pre-accession-assistance-ipa-ii-draft-report_en

3

(4)  Вж. документа, цитиран в бележка под линия 1.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/legislative-train/theme-towards-a-new-policy-on-migration/file-eu-turkey-statement-action-plan.

5

(*1)  Това название не засяга позициите по отношение на статута и е съобразено с Резолюция 1244 на Съвета за сигурност на ООН и становището на Международния съд относно обявяването на независимост от страна на Косово.

*1

(6)  Становище на ЕИСК относно „Икономическо и социално сближаване и европейска интеграция в Западните Балкани — предизвикателства и приоритети“ (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 15).

6

(7)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/3/2018/BG/C-2018-3051-F1-BG-MAIN-PART-1.PDF

7

---

| 22.3.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 110/163 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 110/163

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество и Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност“

[COM(2018) 460 final — 2018/0243 (COD)]

(2019/C 110/29)

| Докладчик: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |

Докладчик:

Cristian PÎRVULESCU

| Консултация | Европейски парламент, 2.7.2018 г.
  Европейска комисия, 12.7.2018 г.
  Съвет на Европейския съюз, 18.7.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | Член 206 от Договора за Евратом |
| | |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 23.11.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 12.12.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 539 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 176/0/1 |

Консултация

Европейски парламент, 2.7.2018 г.

Европейска комисия, 12.7.2018 г.

Съвет на Европейския съюз, 18.7.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Член 206 от Договора за Евратом

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

23.11.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

12.12.2018 г.

Пленарна сесия No

539

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

176/0/1

1.   Заключения и препоръки

1.1.   Инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество

| 1.1.1. | Европейският икономически и социален комитет подкрепя общите и конкретните цели на предложението и счита, че решението да се интегрират инструментите, използвани във връзка със съседството и трети страни е добро и полезно. ЕС трябва да изгради конструктивни, реалистични и прагматични отношения със съседните държави и с трети държави, в които ценностите би трябвало да останат на централно място. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Комитетът отбелязва решителността, проявена в настоящото предложение от страна на Комисията и на другите европейски институции и държавите членки, да се подкрепи развитието на гражданското общество, демокрацията и системите за защита на правата на човека. Във всички фази, от планирането до мониторинга и оценката, функционирането на новия консолидиран инструмент би трябвало да бъде насочено към насърчаване на ценностите на ЕС, включително принципите на правовата държава, почтеността, плурализма, демокрацията и защитата на правата на човека. В този контекст Комитетът призовава Европейската комисия да увеличи значително отпуснатите средства за правата на човека и демокрацията, както и за тематичните програми на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Комитетът подкрепя целта на инструмента за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество, която е да се утвърждават и насърчават ценностите и интересите на Съюза в световен мащаб, за да се преследват целите и принципите на външната му дейност. В съобщението също така се заявява, че при прилагането на настоящия регламент ще се гарантира съгласуваността с други области на външната дейност и с други съответни политики на ЕС, както се посочва в Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие (Програма до 2030 г.). Това изисква да се отчита въздействието на всички политики върху устойчивото развитие на всички равнища — на национално равнище, в рамките на ЕС, в други държави и на световно равнище. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Комитетът използва тази възможност да напомни на Европейския съюз, че Програмата до 2030 г. предвижда изграждането на свят, в който всяка държава, вземайки предвид различните равнища на национално развитие и капацитет, се ползва с траен, приобщаващ и устойчив икономически растеж, социално развитие, включително достойни условия на труд за всички, както и защита на околната среда. Свят, в който демокрацията, доброто управление и принципите на правовата държава, както и осигуряването на благоприятна среда на национално и международно равнище, са съществени елементи за устойчивото развитие. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Тази важна отговорност в подкрепа на плана за действие за хората, планетата и благоденствието на Програмата до 2030 г. изисква поставянето на по-голям акцент върху инструментите за подкрепа, и как те са организирани и свързани с трудните условия на световната политика. Интегрирането и обединяването на използваните инструменти представлява голяма крачка към ефективно действие, насочено към приоритетите, в преследване на предложените цели. ЕС често е в състояние да предприема решителни действия в подкрепа на най-уязвимите групи и лица. Това е отговорност, която трябва да се запази и да се поема надлежно. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Съседни и трети държави са изправени пред редица сериозни, разнообразни и припокриващи се проблеми. В настоящия световен климат, при който реформите за насърчаване на демократизацията, политическата стабилизация и икономическото развитие изглежда са в застой, ЕС трябва да увеличи усилията си, вместо да ги изоставя. Той би трябвало да поддържа постоянни контакти с правителствата на съседни и трети държави, като ги мотивира и насърчава да си сътрудничат по отговорен начин. Неговите партньорски отношения с тези правителства би трябвало да бъдат стабилни, твърди и категорично насочени към подобряване на условията на живот на хората, които живеят там. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Комитетът се застъпва за това, ЕС да бъде проактивен от сега до 2030 г. в подкрепата за изкореняване на бедността и глада; в борбата с неравенствата в държавите и между тях; в изграждането на мирни, справедливи и приобщаващи общества; в защитата на човешките права и насърчаването на равенството между половете и овластяването на жените и момичетата; и в осигуряването на дълготрайна защита на планетата и нейните природни ресурси. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Комитетът приветства действията в настоящото предложение за намаляване на административната тежест за институциите на ЕС и държавите членки и за насочване в по-голяма степен на вниманието върху политическите цели и ангажиментите към външни партньори. Комитетът приветства и подкрепя значителния напредък, представен в предложението: по-голямо опростяване и гъвкавост и по-добро наблюдение на резултатите. |
| --- | --- |

1.1.8.

| 1.1.9. | Комитетът приветства факта, че бюджетните и контролните правомощия на Европейския парламент биха били разширени вследствие на включването в бюджета на ЕС на дейностите, които в момента се финансират по линия на Европейския фонд за развитие (ЕФР). |
| --- | --- |

1.1.9.

| 1.1.10. | Комитетът насърчава Европейската комисия да надгражда върху ползите и напредъка, постигнати с предходните инструменти. Например, Европейският инструмент за демокрация и човешки права призна всички икономически, социални и културни права и насърчава социалния диалог (1). Организациите на гражданското общество, които се борят за свобода, демокрация, човешки права и честни изборни процеси, бяха подкрепени въпреки враждебното отношение на някои правителства към тях. Би трябвало този ангажимент да бъде запазен и усъвършенстван. |
| --- | --- |

1.1.10.

| 1.1.11. | Комитетът подчертава значението на демократичните и изборните процеси в съседните на ЕС държави и в трети държави и насърчава Европейската комисия да даде приоритет на развитието на силни и независими избирателни институции. Институциите на ЕС би трябвало да работят в тясно сътрудничество с Венецианската комисия, Съвета на Европа, ОССЕ и мрежите от електорални експерти, така че тяхната решаваща подкрепа за справедливи и надеждни изборни процеси да се изпълни със съдържание. |
| --- | --- |

1.1.11.

| 1.1.12. | Комитетът насърчава държавите членки да си сътрудничат изцяло, по силата на своите дългогодишни взаимоотношения със съседни и трети държави с цел да се подобрят резултатите от функционирането на инструмента. |
| --- | --- |

1.1.12.

| 1.1.13. | Комитетът подкрепя препоръките, оправени в становището на Комитета на регионите и насърчава също така Комисията да гарантира при всички случаи, че със съответните заинтересовани страни, включително местните и регионалните власти, се провеждат надлежни консултации и че им се предоставя навременен достъп до съответната информация, което да им позволи да играят значима роля по време на разработването и изпълнението на програмите и свързания с тях процес на мониторинг. Комитетът също така подчертава, че демокрацията на поднационално равнище би трябвало да бъде включена в ръководните принципи, тъй като именно на местно и регионално равнище гражданите имат най-пряк досег с демокрацията. |
| --- | --- |

1.1.13.

1.2.   Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност

| 1.2.1. | По отношение на Европейския инструмент за ядрена безопасност, след ядрената катастрофа във Фукушима, стана пределно ясно, че проблемите и рисковете при използването на ядрената енергия са глобални. За съжаление в стратегически и политически план предложението не взема предвид оправданото искане за дългосрочно планиране в областта на ядрената енергетика, за което призовават гражданите, гражданското общество и стопанският сектор. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Комитетът приветства намерението на Комисията да включи дейности в ядрената област, които са в съответствие с политиката на развитие и международно сътрудничество, за здравни, селскостопански, промишлени и социални проекти, свързани с последиците от евентуална ядрена авария. Въпреки това не е ясно по какъв начин наличният бюджет и настоящите институционални структури могат да допринесат за това намерение на практика. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Ролята на Международната агенция за атомна енергия е от съществено значение и агенцията би трябвало да поеме отговорност за осигуряване на прозрачност и ранно предупреждение по отношение на създаването на нови ядрени електроцентрали в целия свят. ЕС би трябвало да си сътрудничи напълно със световните институции и организации за насърчаване на ядрената безопасност. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Необходими са подновени усилия, за да се гарантира, че съществуващите и планираните обекти в съседните на Европа държави работят с високи стандарти за прозрачност и безопасност. ЕИСК призовава всички държави членки да подкрепят тази цел и да превърнат ядрената безопасност в основна цел на двустранните и многостранните отношения със страните партньори. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Нещо повече, предвид ключовите глобални предизвикателства, свързани с ядрената енергия, и предвид наличието на голям брой ядрени енергийни обекти в съседните държави, Комитетът счита, че планираният финансов пакет за прилагането на настоящия регламент за периода 2021—2027 г. в размер на 300 млн. EUR по текущи цени е крайно недостатъчен. |
| --- | --- |

1.2.5.

2.   Общи бележки

2.1.   Контекст на предложението — Инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество

| 2.1.1. | В съобщението се предвиждат основните приоритети и общата бюджетна рамка за програмите за външна дейност на ЕС в рамките на функцията „Съседните региони и светът“, включително създаването на Инструмента за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Чрез настоящото предложение ЕС ще продължи да бъде в състояние да играе активна роля, наред с другото, за насърчаване на правата на човека, просперитета, стабилизирането, развитието, сигурността, борбата с първопричините за незаконната миграция, търговията, борбата с изменението на климата и опазването на околната среда. Той обаче ще може да прави това по по-всеобхватен начин, като същевременно ще осигурява повече гъвкавост за прехвърлянето на ресурси там, където са необходими, когато международният контекст се променя. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | С настоящото предложение се предоставя рамка, благоприятстваща осъществяването на политиките за външни действия и изпълнението на международните задължения. Международните задължения произтичат от актове като Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, Парижкото споразумение относно изменението на климата, Програмата за действие от Адис Абеба, Рамката от Сендай относно намаляване на риска от бедствия (2015—2030 г.) и Резолюция 2282 (2016 г.) на Съвета за сигурност на ООН за поддържане на мира. В ЕС рамката, отнасяща се до тази област на политиката, включва разпоредбите на Договорите относно външната дейност, които са доразвити в Глобалната стратегия за външната политика и политика на сигурност на ЕС, новия Европейски консенсус за развитие, подновеното Партньорство Африка—ЕС и преразгледаната европейска политика за съседство, както и в други документи относно политиката. Регламентът също така ще представлява рамката за осъществяване на партньорството, което ще последва сътрудничеството съгласно настоящото Споразумение от Котону, чрез което се създава асоцииране и партньорство между членовете на групата на държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейския съюз и неговите държави членки, от друга страна. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | В оценката на въздействието беше заключено, че повечето инструменти, като се изключат тези с много специфичен характер, като например хуманитарната помощ с характерния за нея принцип на неутралност, биха могли да бъдат обединени в един инструмент, а именно: Общият регламент за изпълнение, Инструментът за сътрудничество за развитие, Европейският фонд за развитие, Европейският фонд за устойчиво развитие, Мандатът за външно кредитиране, Европейският инструмент за съседство, Европейският инструмент за демокрация и права на човека, Гаранционният фонд, Инструментът, допринасящ за стабилността и мира и Инструментът за партньорство. Инструментите, които би трябвало да продължат да съществуват самостоятелно са: инструмента за предприсъединителна помощ; хуманитарната помощ; бюджетът на общата външна политика и политика на сигурност; отвъдморските страни и територии, включително Гренландия; Механизмът на ЕС за гражданска защита на Съюза; схемата „Доброволци на ЕС за хуманитарна помощ“; подкрепата за турско-кипърската общност; резервът за спешна помощ; и новият Европейски механизъм за подкрепа на мира. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Интегрирането на редица инструменти в рамките на един общ инструмент ще предостави възможност да се рационализират системите за управление и надзор и по този начин да се намали административната тежест за институциите и държавите — членки на ЕС. Вместо да поставят акцент върху множество процеси на програмиране, дебатите ще бъдат насочени повече върху политическите цели и съвместната работа с външните партньори. Освен това действията, които получават кумулативно финансиране от различни програми на Съюза, ще се одитират само веднъж, като се обхващат всички участващи програми и съответните правила, приложими за тях. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Опростяването не означава, че ще има намаляване на контрола или отчетността. Междуинституционалният баланс ще бъде изцяло запазен. По-скоро бюджетните и контролните правомощия на Европейския парламент ще бъдат разширени с включването в бюджета на ЕС на дейностите, които понастоящем се финансират от Европейския фонд за развитие. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Финансовият пакет се състои от:






  а) | 68 000 милиона евро за географските програми:






  — | за съседните на ЕС държави: най-малко 22 000 милиона евро, |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.7.

а)

68 000 милиона евро за географските програми:

—

за съседните на ЕС държави: най-малко 22 000 милиона евро,

| — | за Субсахарска Африка: най-малко 32 000 милиона евро, |
| --- | --- |

—

за Субсахарска Африка: най-малко 32 000 милиона евро,

| — | за Азия и Тихоокеански регион: 10 000 милиона евро, |
| --- | --- |

—

за Азия и Тихоокеански регион: 10 000 милиона евро,

| — | за Северна и Южна Америка и Карибския регион: 4 000 милиона евро; |
| --- | --- |

—

за Северна и Южна Америка и Карибския регион: 4 000 милиона евро;

| б) | 7 000 милиона евро за тематични програми:






  — | за Права на човека и демокрация: 1 500 милиона евро, |
| --- | --- | --- |

б)

7 000 милиона евро за тематични програми:

—

за Права на човека и демокрация: 1 500 милиона евро,

| — | за Организации на гражданското общество: 1 500 милиона евро, |
| --- | --- |

—

за Организации на гражданското общество: 1 500 милиона евро,

| — | за Стабилност и мир: 1 000 милиона евро, |
| --- | --- |

—

за Стабилност и мир: 1 000 милиона евро,

| — | за Глобални предизвикателства: 3 000 милиона евро; |
| --- | --- |

—

за Глобални предизвикателства: 3 000 милиона евро;

| в) | 4 000 милиона евро за действията за бързо реагиране. |
| --- | --- |

в)

4 000 милиона евро за действията за бързо реагиране.

| 2.1.8. | Резервът за нововъзникващи предизвикателства и приоритети в размер на 10 200 милиона евро увеличава сумите, посочени в член 6, параграф 2, в съответствие с член 15. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | В процеса на разпределение на ресурсите се дава приоритет на най-нуждаещите се държави, по-специално най-слабо развитите държави, държавите с ниски доходи, държавите в кризисни и следкризисни ситуации, нестабилните държави и държавите в уязвимо положение, включително и малките островни развиващи се държави. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | Програмите в областта на стабилността и мира и на правата на човека и демокрацията, както и действията за бързо реагиране, са отворени за организации от всички държави предвид интереса на Съюза да има възможно най-широк набор от предложения в контекста на световния обхват на действията, трудните обстоятелства, при които се предоставя помощта и необходимостта да се действа бързо. Международни организации също отговарят на условията. |
| --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.11. | Новият Европейски консенсус за развитие (наричан по-долу „консенсусът“), подписан на 7 юни 2017 г., предоставя рамка за общ подход към сътрудничеството за развитие от страна на Съюза и неговите държави членки за изпълнение на Програмата до 2030 г. и на Програмата за действие от Адис Абеба. Изкореняването на бедността, борбата с дискриминацията и неравенствата, стремежът никой да не бъде изоставен и укрепването на устойчивостта са залегнали в сърцевината на политиката на ЕС за сътрудничество за развитие. |
| --- | --- |

2.1.11.

| 2.1.12. | По-специално, както беше договорено в Консенсуса, чрез действия по силата на настоящия регламент се очаква 20 % от официалната помощ за развитие, финансирана по настоящия регламент, да отидат в полза на социалното включване и човешкото развитие, включително равенството между половете и овластяването на жените. |
| --- | --- |

2.1.12.

| 2.1.13. | За да се гарантира, че средствата се предоставят там, където има най-голяма нужда, и по-специално на най-слабо развитите държави и на държавите в ситуация на нестабилност и конфликт, настоящият регламент следва да допринесе за постигането на колективната цел, която е да се отделят 0,20 % от брутния национален доход на Съюза за най-слабо развитите държави в рамките на срока на Програмата до 2030 г. |
| --- | --- |

2.1.13.

| 2.1.14. | Настоящият регламент би трябвало да отрази необходимостта да се акцентира върху стратегически приоритети, както в географски аспект — съседните на Европа държави и Африка, а също и страни, които са уязвими и са в най-голяма нужда, така в тематичен аспект — сигурност, миграция, изменение на климата и права на човека. |
| --- | --- |

2.1.14.

| 2.1.15. | Европейската политика за съседство, след преразглеждането ѝ през 2015 г., има за цел стабилизирането на съседните държави и засилването на устойчивостта, по-специално чрез балансиране на трите измерения на устойчивото развитие: икономическо, социално и екологично. За да постигне своята цел, преразгледаната европейска политика за съседство е съсредоточена върху четири приоритетни области: доброто управление, демокрацията, принципите на правовата държава и правата на човека, с особен акцент върху по-нататъшното ангажиране на гражданското общество; икономическото управление, сигурността; миграцията и мобилността, включително справянето с първопричините за незаконната миграция и принудителното разселване на населението. |
| --- | --- |

2.1.15.

| 2.1.16. | Макар че демокрацията и правата на човека, включително равенството между половете и овластяването на жените, би трябвало да бъдат вземани предвид през целия процес на прилагане на настоящия регламент, помощта на Съюза в рамките на тематичните програми за правата на човека и демокрацията и за организациите на гражданското общество би трябвало да има специфична допълваща и допълнителна роля поради глобалното ѝ естество и независимостта на действието ѝ от съгласието на правителствата и публичните органи на съответните трети държави. |
| --- | --- |

2.1.16.

| 2.1.17. | Организациите на гражданското общество би трябвало да се разглеждат като широк кръг от участници с различни роли и задачи, който включва всички недържавни структури с нестопанска цел, които са надпартийни и отхвърлят насилието и посредством които хората се организират за постигането на общи цели и идеали, било то политически, културни, социални или икономически. Те действат на местно, национално, регионално и международно равнище и включват градски и селски, формални и неформални организации. |
| --- | --- |

2.1.17.

| 2.1.18. | Настоящият регламент би трябвало да даде възможност на Съюза да отговори на предизвикателствата, потребностите и възможностите, свързани с миграцията, в допълнение към миграционната политика на Съюза и ангажимента му по отношение на Програмата до 2030 г. Този ангажимент (ЦУР 10.7) признава положителния принос на мигрантите за приобщаващия растеж и устойчивото развитие; потвърждава, че международната миграция е многоизмерна реалност от огромно значение за развитието на държавите на произход, транзитно преминаване и дестинация, която изисква съгласувани и всеобхватни ответни мерки; и се ангажира със сътрудничество на международно равнище с цел гарантиране на безопасна, организирана и законна миграция, при пълно зачитане на правата на човека и хуманно отношение към хората, независимо от техния статут на мигранти, бежанци или разселени лица. Подобно сътрудничество би трябвало също така да укрепи устойчивостта на общностите, приемащи бежанци. |
| --- | --- |

2.1.18.

2.2.   Специфични бележки

| 2.2.1. | Целите за устойчиво развитие (ЦУР) осигуряват добра основа за увеличаване на съгласуваността между вътрешните и външните политики и Комитетът счита, че поставянето на акцент върху ЦУР 16.3, 16.6 и 16.7, насърчаването на демокрацията, принципите на правовата държава, прозрачните институции и вземането на решения, основано на участието и представителството, са важни, за обединяване на усилията и за да придобият те стратегическа насоченост. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Новият инструмент има предимството да насърчава съгласуваност на външните мерки и действия. Тази съгласуваност би трябвало да се насърчава както на равнището на европейското управление на инструмента, така и на равнището на съседни и трети държави. Централните и местните администрации на тези държави не са еднакво подготвени да координират и прилагат програмите. С помощта на ЕС и с подкрепата и участието на заинтересовани страни от гражданското общество и социалната сфера би трябвало да се установят мерки за координиране на различните дейности на равнището на всяко правителство. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Обхватът на предизвикателствата и нуждите на страните партньори означава, че са необходими по-силни процеси на планиране за всяка държава. Това е признато в средствата за изпълнение на Програмата до 2030 г. и ЦУР 17, която гласи, че „Мащабът и амбициите на новата Програма изискват възобновено глобално партньорство, за да се гарантира нейното изпълнение. Това партньорство ще работи в дух на световна солидарност. То ще спомогне за активна ангажираност в световен план в подкрепа за изпълнението на всички Цели и задачи, като обедини правителствата, частния сектор, гражданското общество, системата на ООН и други основни заинтересовани страни и като мобилизира всички налични ресурси.“ |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Комитетът смята, че би трябвало да се установи такъв процес и той би трябвало да доведе до интегриран план за всяка държава, който да бъде обект на политически консенсус и приоритет за административното равнище. Този план на практика ще осигури синергии и взаимно допълване и ще спомогне за определянето на мерки и въздействието на европейската подкрепа в страните партньори. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Комитетът счита, че усилията за опростяване на административните и финансовите процедури следва да бъдат приоритет, с цел да се улесни значително достъпът на организации на гражданското общество и местни органи до финансова подкрепа от страна на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Комитетът подкрепя позицията, че сумата, разпределена за външна дейност, не би трябвало да бъде по-малка от общата сума на Европейския фонд за развитие и другите инструменти за външно финансиране. Той също изразява съгласие с прехвърлянето на възможностите за гъвкавост на ЕФР към бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Комитетът подчертава значението на ЦУР 16, по-конкретно управленската структура на новия инструмент и процедурите на вземане на решения в него. Като представител на европейското организирано гражданско общество, с експертен опит и връзки в много съседни и трети държави, Комитетът предлага да играе роля в този инструмент, във всички фази на неговите мерки и проекти. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Комитетът се надява, че замяната на съществуващия Европейски инструмент за демокрация и права на човека, който подкрепя ЦУР 16, по-специално интервенции в областта на правата на човека, на основните свободи и демокрацията в трети държави, по никакъв начин няма да засегне обхвата и структурата на тези мерки, а по-скоро ще ги укрепи. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Комитетът оценява факта, че съществува спешна нужда от действия на национално и международно равнище за борба с изменението на климата и подкрепя целта на ЕС за заделяне на най-малко 25 % от своя бюджет за тази цел. |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Комитетът би искал да припомни твърдението в Програмата до 2030 г. относно взаимосвързаността и интегрирания характер на ЦУР, които са от решаващо значение, за да се гарантира реализирането на целта на тази програма. Препоръчваме създаването на междусекторни програми, които да покриват няколко съответни области на действие и да могат да предоставят осезаеми резултати в отделните трети държави. Така например изменението на климата оказва неблагоприятно въздействие върху селскостопанските дейности в Субсахарска Африка. Фактът, че не е възможно да се обработва земята води до разпадането на общностите и представлява една от основните причини за миграция към Европа. На практика тези хора биха могли да бъдат считани за „климатични бежанци“ и това изисква комплексен отговор, в центъра на който би трябвало да бъде спиране на опустиняването, както и разгръщането на програми за подпомагане както за лицата, изложени на риск, така и за тези, които са решили да мигрират. |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | Третите държави, които са страни на произход на мигранти и бежанци би трябвало да бъдат подкрепяни посредством подобряването на техните възможности и икономическа инфраструктура и подпомагани за посрещане на най-големите предизвикателства — икономически, политически, социални и екологични. Инструментът би трябвало да се ангажира с първопричините за миграцията, особено що се отнася до бежанците, и стратегически да използва наличните средства по такъв начин, че да насърчава мира, стабилността, демокрацията и просперитета в страните партньорки. |
| --- | --- |

2.2.11.

| 2.2.12. | Комитетът отбелязва, че 10 % от общия финансов пакет на ЕС ще бъдат заделени за противодействие на първопричините за незаконната миграция и принудителното разселване и за подпомагане на управлението и регулирането на миграцията, включително за защита на правата на бежанците и мигрантите в рамките на целите на настоящия регламент. Комитетът използва тази възможност да напомни на ЕС и неговите държави членки да спазват своите международни задължения по отношение на мигрантите. |
| --- | --- |

2.2.12.

| 2.2.13. | Както и при процеса на планиране, посочен по-горе, когато става въпрос за мониторинг, оценяване и докладване относно прилагането на регламента, Комитетът препоръчва да се включи перспектива по държави. Групиране на действията и показателите по държави може да помогне да се установят полезни взаимодействия и взаимно допълване, или липсата на такива, и тяхната съгласуваност с основните цели на политиката на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.13.

| 2.2.14. | Като общ принцип Комитетът би насърчил Европейската комисия да гарантира, че при всички случаи със съответните заинтересовани страни от страните партньорки, включително организациите на гражданското общество и местните органи, се провеждат надлежни консултации и че им се предоставя навременен достъп до съответната информация, което да им позволи да играят значима роля по време на разработването и изпълнението на програмите и по време на свързаните с тях процеси на мониторинг. |
| --- | --- |

2.2.14.

| 2.2.15. | Комитетът приветства решението да се прилага принципът на изпълнение на отговорностите, когато става въпрос за страните партньори, и смята, че използването на системите на тези страни за осъществяването на програмите е също правилният път. Следва да се отбележи обаче, че това може да се случи само ако са налице съответните условия и ако съществуват надеждни гаранции за ефективността, почтеността и безпристрастността на тези системи. |
| --- | --- |

2.2.15.

| 2.2.16. | Що се отнася до географското програмиране и създаването на специфична, съобразена с нуждите рамка за сътрудничество, Комитетът препоръчва Европейската комисия да не взема предвид само националните показатели, но и да се съсредоточи върху териториално определени общности, изложени на риск да бъдат пренебрегнати. Селските общности и общностите, които са отдалечени от столиците и центровете на градовете, често са изключително несигурни и уязвими. Те би трябвало първо да станат видими и да бъдат взети предвид в процеса на планиране. |
| --- | --- |

2.2.16.

| 2.2.17. | Географското програмиране би трябвало също така да отчете положението на несвързани с определена територия социални групи и общности, които биха могли да бъдат изправени пред сериозни проблеми, като например младите хора, възрастните хора, хората с увреждания и други категории. |
| --- | --- |

2.2.17.

2.3.   Контекст на предложението — Европейския инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност

| 2.3.1. | Целта на новия Европейски инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност е да се насърчи създаването на ефективни и ефикасни стандарти за ядрена безопасност в трети държави в съответствие с член 206 от Договора за Евратом, въз основа на опита от дейностите за ядрена безопасност в рамките на Европейската общност за атомна енергия. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Целта на настоящия регламент е да допълни тези дейности за сътрудничество в областта на ядрената енергия, които се финансират съгласно [Регламента за ИССРМС], по-специално с цел насърчаване на високо равнище на ядрена безопасност, радиационна защита, както и прилагането в трети държави на ефикасни и ефективни гаранции за ядрените материали, надграждайки върху действията в рамките на Общността и в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент. Настоящият регламент има по-специално за цел:






  а) | насърчаването на култура на ефективна ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита, както и постоянното подобряване на ядрената безопасност; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

а)

насърчаването на култура на ефективна ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита, както и постоянното подобряване на ядрената безопасност;

| б) | отговорното и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци и извеждането от експлоатация и възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и инсталации; |
| --- | --- |

б)

отговорното и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци и извеждането от експлоатация и възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и инсталации;

| в) | създаването на ефективни и ефикасни защитни системи. |
| --- | --- |

в)

създаването на ефективни и ефикасни защитни системи.

| 2.3.3. | Действията, финансирани съгласно настоящото предложение, следва да бъдат съгласувани и допълващи се с тези, изпълнявани в рамките на Инструмента за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество в областта на ядрената енергия, Инструмента за предприсъединителна помощ, Решението за отвъдморските страни и територии, общата външна политика и политика на сигурност и новосъздаденият Европейски механизъм за подкрепа на мира, който е финансиран извън бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Ядрената индустрия в ЕС функционира на глобален пазар, чиято стойност ще достигне 3 трилиона евро до 2050 г. и осигурява заетост пряко на половин милион души. В 14 държави членки 129 ядрени реактора са в експлоатация и нови реактори са планирани в 10 от тези държави. ЕС има най-съвременните задължителни стандарти за ядрена безопасност в целия свят и европейски дружества участват активно в световното производство на ядрено гориво. (Съобщение за медиите на ЕИСК „ЕИСК настоява ЕС да възприеме по-широкообхватна ядрена стратегия (PINC)“, No 58/2016, 22.9.2016 г.). |
| --- | --- |

2.3.4.

2.4.   Специфични бележки

| 2.4.1. | Комитетът приветства предложението под формата на регламент, което осигурява еднаквото му прилагане, задължителния му характер в неговата цялост и пряката му приложимост. ЕС и Общността могат да допълват и да отговарят за допълването на дейностите на държавите членки при справянето с потенциално опасни ситуации или в случай на особено скъпи интервенции. Както се посочва в предложението, в някои области, в които държавите членки не осъществяват активна дейност, ЕС и Общността остават основните и понякога единствените участници, които могат да се намесят. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | След ядрената катастрофа във Фукушима стана пределно ясно, че проблемите и рисковете при използването на ядрената енергия са глобални. ЕС има уникален профил, който го прави един от основните отговорни и разполагащ с ресурси участник в стремежа в световен мащаб както за ядрена безопасност, така и за технологии за чиста енергия. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | За съжаление в стратегически и политически план предложението не взема предвид оправданото искане за дългосрочно планиране в областта на ядрената енергетика, за което призовават гражданите, гражданското общество и стопанския сектор. Не е ясно по какъв начин ЕС ще използва своите ресурси, за да отговори на основните предизвикателства на ядрената енергетика, във връзка с нарастващата загриженост и нарастващите потребности от чиста и финансово достъпна енергия, в ЕС и в света. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Ролята на Международната агенция за атомна енергия е от съществено значение и агенцията би трябвало да поеме отговорност за осигуряване на прозрачност и ранно предупреждение по отношение на създаването на нови ядрени електроцентрали в целия свят. ЕС би трябвало да си сътрудничи напълно със световните институции и организации за насърчаване на ядрената безопасност. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | ЕС би трябвало активно да популяризира най-високите стандарти за ядрена безопасност и да се увери, че най-авангардните европейски процедури, най-добрите практики и технологии се насърчават в световен мащаб, с цел да се гарантира, че новопроектираните инсталации и реактори са безопасни. |
| --- | --- |

2.4.5.

| 2.4.6. | Необходими са подновени усилия, за да се гарантира, че съществуващите и планираните обекти в съседните на Европа държави работят с високи стандарти за прозрачност и безопасност. ЕИСК призовава всички държави членки да подкрепят тази цел и да превърнат ядрената безопасност в основна цел на двустранните и многостранните отношения със страните партньори. |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | ЕИСК поддържа своето мнение, че в своето предложение за примерна ядрена програма (PINC) относно целите на ядреното производство и инвестициите (2) Европейската комисия не успя да отговори на острите проблеми за конкурентоспособността на ядрената енергетика, нейния принос към сигурността на доставките и изменението на климата и целите за равнищата на въглеродните емисии, нейната сигурност наред с въпросите на прозрачността и подготовката за извънредни ситуации. |
| --- | --- |

2.4.7.

| 2.4.8. | Комитетът приветства намерението на Комисията да осигури съгласуваност и взаимно допълване с Инструмента за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество, включително чрез изпълнението на дейности в ядрената област, които са спомагателни спрямо по-широките му цели, основно по отношение на използването на ядрената енергия за мирни цели в съответствие с политиката за сътрудничество за развитие и международно сътрудничество в областта на здравеопазването, селското стопанство, промишлеността и социалните проекти, свързани с последиците от евентуална ядрена авария. Въпреки това не е ясно по какъв начин наличният бюджет и настоящите институционални структури могат да допринесат за това намерение на практика. |
| --- | --- |

2.4.8.

| 2.4.9. | Предвид ключовите глобални предизвикателства, свързани с ядрената енергия, и предвид наличието на голям брой ядрени енергийни обекти в съседните държави, Комитетът счита, че планираният финансов пакет за прилагането на настоящия регламент за периода 2021—2027 г. в размер на 300 млн. EUR по текущи цени е крайно недостатъчен. |
| --- | --- |

2.4.9.

Брюксел, 12 декември 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейски инструмент за демокрация и права на човека (ЕИДПЧ)“, докладчик: Iuliano (ОВ C 182, 4.8.2009 г., стp. 13); становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Инструмент за сътрудничество за развитие на Европейския съюз: ролята на организираното гражданско общество и на социалните партньори“, докладчик: Iuliano (ОВ C 44, 11.2.2011 г., стp. 123).

1

„Инструмент за сътрудничество за развитие на Европейския съюз: ролята на организираното гражданско общество и на социалните партньори“

(2)  Европейски икономически и социален комитет, становище относно примерната ядрена програма, докладчик: Brian Curtis, прието на 22 септември 2016 г. (ОВ C 487, 28.12.2016 г., стp. 104).

2

---