# Europos Sąjungos C 162/2019

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 162 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 62 metai2019m. gegužės 10d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 162

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

62 metai2019m. gegužės 10d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| 2019/C 162/?? | EUROPOS PARLAMENTAS 2017‒2018 m. SESIJA 2018 m. kovo 12 d. posėdis Posėdžių protokolai paskelbti OL C 377, 2018 10 18 . PRIIMTI TEKSTAI 2018‒2019 m. SESIJA 2018 m. kovo 13–15 d. posėdžiai Posėdžių protokolai paskelbti OL C 377, 2018 10 18 . PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

2019/C 162/??

EUROPOS PARLAMENTAS 2017‒2018 m. SESIJA 2018 m. kovo 12 d. posėdis Posėdžių protokolai paskelbti OL C 377, 2018 10 18 . PRIIMTI TEKSTAI 2018‒2019 m. SESIJA 2018 m. kovo 13–15 d. posėdžiai Posėdžių protokolai paskelbti OL C 377, 2018 10 18 . PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 377, 2018 10 18 .

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 377, 2018 10 18 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| 2019/C 162/01 | 2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategijos (2017/2067(INI)) | 2 |
| | REZOLIUCIJOS |
| 2019/C 162/02 | 2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės ES prekybos susitarimuose (2017/2015(INI)) | 9 |
| 2019/C 162/03 | 2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažiau išsivysčiusių regionų ES (2017/2208(INI)) | 24 |
| 2019/C 162/04 | 2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES regionų ir miestų vaidmens įgyvendinant Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos (COP 21) (2017/2006(INI)) | 31 |
| 2019/C 162/05 | 2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų (2018/2573(RSP)) | 40 |
| 2019/C 162/06 | 2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas(2017/2052(INI)) | 51 |
| 2019/C 162/07 | 2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos reformos (2017/2053(INI)) | 71 |
| 2019/C 162/08 | 2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2018 m. metinė augimo apžvalga(2017/2226(INI)) | 80 |
| 2019/C 162/09 | 2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2018 m. metinėje augimo apžvalgoje(2017/2260(INI)) | 87 |
| 2019/C 162/10 | 2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Maldyvuose (2018/2630(RSP)) | 102 |
| 2019/C 162/11 | 2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių gynėjų suėmimo Sudane, ypač Sacharovo premijos laureato Saliho Mahmoudo Osmano atvejo (2018/2631(RSP)) | 107 |
| 2019/C 162/12 | 2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žudymo iš gailesčio Ugandoje (2018/2632(RSP)) | 112 |
| 2019/C 162/13 | 2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo denonsuojamas Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimas, projekto (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI)) | 116 |
| 2019/C 162/14 | 2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Sirijoje (2018/2626(RSP)) | 119 |
| 2019/C 162/15 | 2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JAV priemonių, nukreiptų prieš ES paramą ūkiams pagal BŽŪP (Ispanijos alyvuogių atvejis) (2018/2566(RSP)) | 125 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2019/C 162/01

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategijos (2017/2067(INI))

2

REZOLIUCIJOS

2019/C 162/02

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės ES prekybos susitarimuose (2017/2015(INI))

9

2019/C 162/03

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažiau išsivysčiusių regionų ES (2017/2208(INI))

24

2019/C 162/04

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES regionų ir miestų vaidmens įgyvendinant Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos (COP 21) (2017/2006(INI))

31

2019/C 162/05

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų (2018/2573(RSP))

40

2019/C 162/06

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas(2017/2052(INI))

51

2019/C 162/07

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos reformos (2017/2053(INI))

71

2019/C 162/08

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2018 m. metinė augimo apžvalga(2017/2226(INI))

80

2019/C 162/09

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2018 m. metinėje augimo apžvalgoje(2017/2260(INI))

87

2019/C 162/10

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Maldyvuose (2018/2630(RSP))

102

2019/C 162/11

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių gynėjų suėmimo Sudane, ypač Sacharovo premijos laureato Saliho Mahmoudo Osmano atvejo (2018/2631(RSP))

107

2019/C 162/12

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žudymo iš gailesčio Ugandoje (2018/2632(RSP))

112

2019/C 162/13

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo denonsuojamas Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimas, projekto (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI))

116

2019/C 162/14

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Sirijoje (2018/2626(RSP))

119

2019/C 162/15

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JAV priemonių, nukreiptų prieš ES paramą ūkiams pagal BŽŪP (Ispanijos alyvuogių atvejis) (2018/2566(RSP))

125

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| 2019/C 162/16 | 2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2003/76/EB, numatantis būtinas prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo įgyvendinimo priemones projekto (14532/2017– C8-0444/2017 – 2017/0213(APP)) | 127 |
| 2019/C 162/17 | Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE)) | 128 |
| 2019/C 162/18 | P8_TA(2018)0064Tarptautinių siuntinių pristatymo paslaugos ***I2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių siuntinių pristatymo paslaugų (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD)) | 129 |
| P8_TC1-COD(2016)0149Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 13 d.per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybosreglamentą (ES) 2018/... dėl tarptautinių siuntinių pristatymo paslaugų | 130 |
| 2019/C 162/19 | P8_TA(2018)0065Tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinė kvalifikacija ir periodinis mokymas ***I2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo ir Direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD)) | 131 |
| P8_TC1-COD(2017)0015Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 13 d. perpirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybosdirektyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/59/EBdėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviamsvežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir kvalifikacijos kėlimoir Direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų | 132 |
| 2019/C 162/20 | P8_TA(2018)0070Geležinkelių transporto statistika ***I2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių transporto statistikos (nauja redakcija) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD)) | 133 |
| P8_TC1-COD(2017)0146Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 14 d. perpirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybosreglamentą (ES) 2018/... dėl geležinkelių transporto statistikos(nauja redakcija) | 134 |
| 2019/C 162/21 | 2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko pirmininko pavaduotojo skyrimo (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE)) | 135 |
| 2019/C 162/22 | P8_TA(2018)0072Niukaslio ligos kontrolės priemonės ***I2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/66/EEB, nustatanti Bendrijos Niukaslio ligos kontrolės priemones (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD)) | 136 |
| P8_TC1-COD(2017)0329Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 14 d. perpirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybosdirektyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva92/66/EEB, nustatanti Bendrijos Niukaslio ligos kontrolėspriemones | 137 |
| 2019/C 162/23 | P8_TA(2018)0073Tolesnė makrofinansinė parama Gruzijai ***I2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo toliau teikti makrofinansinę paramą Gruzijai (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD)) | 138 |
| P8_TC1-COD(2017)0242Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 14 d. perpirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybossprendimą (ES) 2018/... dėl tolesnio makrofinansinės paramos teikimoGruzijai | 139 |
| 2019/C 162/24 | 2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Vokietijos paraiška EGF/2017/008 DE/Goodyear) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD)) | 140 |
| 2019/C 162/25 | 2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo denonsuojamas Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimas (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE)) | 143 |
| 2019/C 162/26 | P8_TA(2018)0084Europass: sistema įgūdžiams ir kvalifikacijai ***I2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendros sistemos siekiant teikti geresnes paslaugas įgūdžių ir kvalifikacijos reikmėms tenkinti (Europass), kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2241/2004/EB (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD)) | 144 |
| P8_TC1-COD(2016)0304Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 15 d. perpirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybossprendimą (ES) 2018/... dėl bendros geresnių paslaugų, susijusiųsu įgūdžiais ir kvalifikacijomis, teikimo sistemos (Europass), kuriuopanaikinamas Sprendimas Nr. 2241/2004/EB | 145 |
| 2019/C 162/27 | P8_TA(2018)0085Programa Kūrybiška Europa (2014–2020 m.) ***I2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa Kūrybiška Europa (2014–2020 m.) (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD)) | 146 |
| P8_TC1-COD(2017)0163Europos Parlamento pozicija,priimta 2018 m. kovo 15 d. per pirmąjįsvarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą(ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013,kuriuo sukuriama programa Kūrybiška Europa(2014–2020m.) | 147 |
| 2019/C 162/28 | 2018 m. kovo 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD)) 11 | 148 |
| 2019/C 162/29 | 2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS)) | 152 |
| 2019/C 162/30 | 2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros pelno mokesčio bazės (BPMB) (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS)) | 182 |
| 2019/C 162/31 | 2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (2017/2286(BUD)) | 217 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2019/C 162/16

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2003/76/EB, numatantis būtinas prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo įgyvendinimo priemones projekto (14532/2017– C8-0444/2017 – 2017/0213(APP))

127

2019/C 162/17

Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE))

128

2019/C 162/18

P8_TA(2018)0064Tarptautinių siuntinių pristatymo paslaugos ***I2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių siuntinių pristatymo paslaugų (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD))

129

P8_TC1-COD(2016)0149Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 13 d.per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybosreglamentą (ES) 2018/... dėl tarptautinių siuntinių pristatymo paslaugų

130

2019/C 162/19

P8_TA(2018)0065Tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinė kvalifikacija ir periodinis mokymas ***I2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo ir Direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD))

131

P8_TC1-COD(2017)0015Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 13 d. perpirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybosdirektyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/59/EBdėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviamsvežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir kvalifikacijos kėlimoir Direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų

132

2019/C 162/20

P8_TA(2018)0070Geležinkelių transporto statistika ***I2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių transporto statistikos (nauja redakcija) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD))

133

P8_TC1-COD(2017)0146Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 14 d. perpirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybosreglamentą (ES) 2018/... dėl geležinkelių transporto statistikos(nauja redakcija)

134

2019/C 162/21

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko pirmininko pavaduotojo skyrimo (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE))

135

2019/C 162/22

P8_TA(2018)0072Niukaslio ligos kontrolės priemonės ***I2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/66/EEB, nustatanti Bendrijos Niukaslio ligos kontrolės priemones (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD))

136

P8_TC1-COD(2017)0329Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 14 d. perpirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybosdirektyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva92/66/EEB, nustatanti Bendrijos Niukaslio ligos kontrolėspriemones

137

2019/C 162/23

P8_TA(2018)0073Tolesnė makrofinansinė parama Gruzijai ***I2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo toliau teikti makrofinansinę paramą Gruzijai (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD))

138

P8_TC1-COD(2017)0242Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 14 d. perpirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybossprendimą (ES) 2018/... dėl tolesnio makrofinansinės paramos teikimoGruzijai

139

2019/C 162/24

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Vokietijos paraiška EGF/2017/008 DE/Goodyear) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD))

140

2019/C 162/25

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo denonsuojamas Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimas (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE))

143

2019/C 162/26

P8_TA(2018)0084Europass: sistema įgūdžiams ir kvalifikacijai ***I2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendros sistemos siekiant teikti geresnes paslaugas įgūdžių ir kvalifikacijos reikmėms tenkinti (Europass), kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2241/2004/EB (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD))

144

P8_TC1-COD(2016)0304Europos Parlamentopozicija, priimta 2018 m. kovo 15 d. perpirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybossprendimą (ES) 2018/... dėl bendros geresnių paslaugų, susijusiųsu įgūdžiais ir kvalifikacijomis, teikimo sistemos (Europass), kuriuopanaikinamas Sprendimas Nr. 2241/2004/EB

145

2019/C 162/27

P8_TA(2018)0085Programa Kūrybiška Europa (2014–2020 m.) ***I2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa Kūrybiška Europa (2014–2020 m.) (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD))

146

P8_TC1-COD(2017)0163Europos Parlamento pozicija,priimta 2018 m. kovo 15 d. per pirmąjįsvarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą(ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013,kuriuo sukuriama programa Kūrybiška Europa(2014–2020m.)

147

2019/C 162/28

2018 m. kovo 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD)) 11

11

148

2019/C 162/29

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS))

152

2019/C 162/30

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros pelno mokesčio bazės (BPMB) (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS))

182

2019/C 162/31

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (2017/2286(BUD))

217

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

10.5.2019

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2017‒2018 m. SESIJA

2018 m. kovo 12 d. posėdis

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 377, 2018 10 18.

PRIIMTI TEKSTAI

2018‒2019 m. SESIJA

2018 m. kovo 13–15 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 377, 2018 10 18.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/2

---

P8_TA(2018)0063

Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategijos (2017/2067(INI))

(2019/C 162/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija – svarbus žingsnis į sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą“(COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija – svarbus žingsnis į sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą“(COM(2016)0766),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (1) ir įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus trukmės pratęsimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (1) ir įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus trukmės pratęsimą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 11 d. Regionų komiteto nuomonę dėl sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų (CDR 2552/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 11 d. Regionų komiteto nuomonę dėl sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų (CDR 2552/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija – svarbus žingsnis į sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija – svarbus žingsnis į sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą“ (2),

| — | atsižvelgdamas į sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų (C-ITS) diegimo platformos ataskaitas, visų pirma dėl C-ITS sertifikavimo ir saugumo politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų (C-ITS) diegimo platformos ataskaitas, visų pirma dėl C-ITS sertifikavimo ir saugumo politikos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją „Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti gyvybes“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją „Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti gyvybes“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 14 d. Amsterdamo deklaraciją dėl bendradarbiavimo susietojo ir automatizuoto transporto priemonių vairavimo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 14 d. Amsterdamo deklaraciją dėl bendradarbiavimo susietojo ir automatizuoto transporto priemonių vairavimo srityje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją „Interneto ryšys siekiant augimo, konkurencingumo ir sanglaudos: Europos gigabitinė visuomenė ir 5G“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją „Interneto ryšys siekiant augimo, konkurencingumo ir sanglaudos: Europos gigabitinė visuomenė ir 5G“ (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0036/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0036/2018),

| A. | kadangi Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija (toliau – Strategija) yra glaudžiai susijusi su Komisijos politiniais prioritetais, visų pirma jos darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų skatinimo darbotvarke, bendros Europos transporto erdvės, bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimu, klimato apsauga ir Energetikos sąjungos strategija; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija (toliau – Strategija) yra glaudžiai susijusi su Komisijos politiniais prioritetais, visų pirma jos darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų skatinimo darbotvarke, bendros Europos transporto erdvės, bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimu, klimato apsauga ir Energetikos sąjungos strategija;

| B. | kadangi valstybių narių valdžios institucijos ir pramonės sektorius turi reaguoti į neatidėliotiną būtinybę užtikrinti, kad transportas taptų saugesnis, švaresnis, efektyvesnis, tvaresnis, daugiarūšis ir prieinamas visiems eismo dalyviams, įskaitant labiausiai pažeidžiamus asmenis ir riboto judumo asmenis; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybių narių valdžios institucijos ir pramonės sektorius turi reaguoti į neatidėliotiną būtinybę užtikrinti, kad transportas taptų saugesnis, švaresnis, efektyvesnis, tvaresnis, daugiarūšis ir prieinamas visiems eismo dalyviams, įskaitant labiausiai pažeidžiamus asmenis ir riboto judumo asmenis;

| C. | kadangi pastarąjį dešimtmetį ES matytos pozityvios tendencijos kelių eismo saugumo srityje sulėtėjo; kadangi 92 proc. avarijų keliuose įvyksta dėl žmogaus klaidos ir kadangi C-ITS technologijų naudojimas yra svarbus veiksmingam pagalbinių vairavimo sistemų veikimui; kadangi kelių transportas ir toliau užima didžiąją dalį erdvės miestuose, dėl jo įvyksta daugiausia nelaimingų atsitikimų ir jam tenka didžioji dalis transporto sektoriaus teršalų, t. y. triukšmo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų; |
| --- | --- |

C.

kadangi pastarąjį dešimtmetį ES matytos pozityvios tendencijos kelių eismo saugumo srityje sulėtėjo; kadangi 92 proc. avarijų keliuose įvyksta dėl žmogaus klaidos ir kadangi C-ITS technologijų naudojimas yra svarbus veiksmingam pagalbinių vairavimo sistemų veikimui; kadangi kelių transportas ir toliau užima didžiąją dalį erdvės miestuose, dėl jo įvyksta daugiausia nelaimingų atsitikimų ir jam tenka didžioji dalis transporto sektoriaus teršalų, t. y. triukšmo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų;

| D. | kadangi C-ITS kelių naudotojams ir eismo valdytojams suteiks galimybę veiksmingiau keistis ir naudotis informacija ir koordinuoti savo veiksmus; |
| --- | --- |

D.

kadangi C-ITS kelių naudotojams ir eismo valdytojams suteiks galimybę veiksmingiau keistis ir naudotis informacija ir koordinuoti savo veiksmus;

| E. | kadangi C-ITS kibernetinis saugumas yra vienas iš svarbiausių jų įgyvendinimo aspektų, kadangi fragmentiškų saugumo sprendimų taikymas keltų pavojų sąveikumui ir galutinių naudotojų saugumui ir kadangi dėl to akivaizdžiai reikia imtis veiksmų ES lygmeniu; |
| --- | --- |

E.

kadangi C-ITS kibernetinis saugumas yra vienas iš svarbiausių jų įgyvendinimo aspektų, kadangi fragmentiškų saugumo sprendimų taikymas keltų pavojų sąveikumui ir galutinių naudotojų saugumui ir kadangi dėl to akivaizdžiai reikia imtis veiksmų ES lygmeniu;

| F. | kadangi algoritminė atskaitomybė ir skaidrumas reiškia, jog bus įgyvendinamos techninės ir veiklos priemonės, užtikrinančios automatizuoto sprendimų priėmimo ir individualaus elgesio tikimybių skaičiavimo proceso skaidrumą ir nediskriminacinį pobūdį; kadangi skaidrumas turėtų reikšti, kad asmenims turėtų būti teikiama svarbi informacija apie taikomą logiką, proceso svarbą ir jo pasekmes; kadangi jis turėtų apimti informaciją apie duomenis, naudojamus apmokant analitikus, ir sudaryti galimybę asmenims suprasti ir stebėti jiems poveikį darančius sprendimus; |
| --- | --- |

F.

kadangi algoritminė atskaitomybė ir skaidrumas reiškia, jog bus įgyvendinamos techninės ir veiklos priemonės, užtikrinančios automatizuoto sprendimų priėmimo ir individualaus elgesio tikimybių skaičiavimo proceso skaidrumą ir nediskriminacinį pobūdį; kadangi skaidrumas turėtų reikšti, kad asmenims turėtų būti teikiama svarbi informacija apie taikomą logiką, proceso svarbą ir jo pasekmes; kadangi jis turėtų apimti informaciją apie duomenis, naudojamus apmokant analitikus, ir sudaryti galimybę asmenims suprasti ir stebėti jiems poveikį darančius sprendimus;

| G. | kadangi ES turėtų skatinti ir toliau plėtoti skaitmenines technologijas siekiant ne tik sumažinti žmogaus daromų klaidų ir kitus transporto sistemos trūkumus, bet ir sumažinti sąnaudas bei optimizuoti infrastruktūros naudojimą mažinant eismo spūstis ir tokiu būdu sumažinant išmetamą CO2 kiekį; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES turėtų skatinti ir toliau plėtoti skaitmenines technologijas siekiant ne tik sumažinti žmogaus daromų klaidų ir kitus transporto sistemos trūkumus, bet ir sumažinti sąnaudas bei optimizuoti infrastruktūros naudojimą mažinant eismo spūstis ir tokiu būdu sumažinant išmetamą CO2 kiekį;

| H. | kadangi dėl skaitmeninio ir judriojo ryšio junglumo šis sąveikos elementas labai pagerins kelių eismo saugumą, eismo efektyvumą, tvarumą ir daugiarūšio transporto sistemą; kadangi sykiu jis išlaisvins didžiulį ekonominį potencialą ir sumažins kelių eismo įvykių skaičių bei energijos suvartojimą; kadangi C-ITS yra itin svarbios kuriant autonomines transporto priemones ir vairavimo sistemas; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl skaitmeninio ir judriojo ryšio junglumo šis sąveikos elementas labai pagerins kelių eismo saugumą, eismo efektyvumą, tvarumą ir daugiarūšio transporto sistemą; kadangi sykiu jis išlaisvins didžiulį ekonominį potencialą ir sumažins kelių eismo įvykių skaičių bei energijos suvartojimą; kadangi C-ITS yra itin svarbios kuriant autonomines transporto priemones ir vairavimo sistemas;

| I. | kadangi susietasis ir automatizuotas vairavimas yra svarbus sektoriaus skaitmeninio vystymosi elementas ir kadangi koordinavimas su visais naujais sektoriuje naudojamais technologiniais pajėgumais, pavyzdžiui, Europos pasaulinių palydovinės navigacijos sistemomis GALILEO ir EGNOS, jau yra aukšto lygio; |
| --- | --- |

I.

kadangi susietasis ir automatizuotas vairavimas yra svarbus sektoriaus skaitmeninio vystymosi elementas ir kadangi koordinavimas su visais naujais sektoriuje naudojamais technologiniais pajėgumais, pavyzdžiui, Europos pasaulinių palydovinės navigacijos sistemomis GALILEO ir EGNOS, jau yra aukšto lygio;

| J. | kadangi ES privalo laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, visų pirma 7 ir 8 straipsnių dėl teisės į privatumą ir asmens duomenų apsaugos; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES privalo laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, visų pirma 7 ir 8 straipsnių dėl teisės į privatumą ir asmens duomenų apsaugos;

| K. | kadangi kai kurios pasaulio šalys (pavyzdžiui, JAV, Australija, Japonija, Korėja ir Kinija) pradeda sparčiai diegti naujas skaitmenines technologijas ir kadangi C-ITS transporto priemonės bei paslaugos jau prieinamos jų rinkose; |
| --- | --- |

K.

kadangi kai kurios pasaulio šalys (pavyzdžiui, JAV, Australija, Japonija, Korėja ir Kinija) pradeda sparčiai diegti naujas skaitmenines technologijas ir kadangi C-ITS transporto priemonės bei paslaugos jau prieinamos jų rinkose;

Bendrieji principai

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategijos ir jos kartu su viešojo ir privačiojo sektorių ekspertais vykdytą intensyvią veiklą, kuria padėtas pagrindas šiam komunikatui parengti; remia rezultatus ir todėl ragina nedelsiant visoje Europoje diegti sąveikiąsias C-ITS paslaugas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reikia sukurti aiškų teisinį pagrindą siekiant paremti C-ITS diegimą, ir palankiai vertina būsimą su ITS direktyva (Direktyva 2010/40/ES) susijusį deleguotąjį aktą, kuriuo užtikrinamas paslaugų tęstinumas, sąveika ir remiamas atgalinis suderinamumas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į didelį C-ITS potencialą didinti degalų naudojimo efektyvumą ir kartu sumažinti individualių transporto priemonių išlaidas ir neigiamą eismo poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia skaitmeninių technologijų ir susijusių verslo modelių teikiamas galimybes kelių transporto sektoriuje ir pripažįsta, kad strategija yra svarbus žingsnis plėtojant C-ITS ir, galiausiai, – visapusiškai susietą ir automatizuotą judumą; pažymi, kad sąveikiosios, susietosios ir automatizuotos transporto priemonės gali padėti didinti Europos pramonės konkurencingumą, padaryti transportą integruotą ir saugesnį, sumažinti spūstis, energijos suvartojimą bei transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį, taip pat pagerinti įvairių rūšių transporto junglumą; turėdamas tai omenyje pažymi, kad turi būti apibrėžti infrastruktūros reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad susijusios sistemos galėtų veikti saugiai ir veiksmingai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad ES pramonė turėtų pasinaudoti turimu pranašumu, kurį ji pasaulio mastu turi C-ITS technologijų kūrimo ir taikymo srityje; pabrėžia, kad būtina kuo skubiau parengti plataus užmojo ES strategiją, kurioje būtų suderinti nacionalinio ir regioninio lygmens veiksmai, vengiama suskaidymo, spartinamas C-ITS technologijų, kurių sauga patvirtinta, diegimas ir kiek galima stiprinamas įvairių sektorių (pvz., transporto, energetikos ir telekomunikacijų) bendradarbiavimas; primygtinai ragina Komisiją pateikti konkrečią darbotvarkę ir aiškius 2019–2029 m. tikslus, pirmenybę teikti didžiausią potencialą saugos srityje turinčioms C-ITS paslaugoms, nurodytoms naudojantis C-ITS platforma parengtame paslaugų sąraše, pateiktame II etapo ataskaitoje, ir užtikrinti, kad jomis būtų galima naudotis visose naujose transporto priemonėse visoje Europoje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad reikia numatyti nuoseklią socialinių, su aplinkosauga ir sauga susijusių taisyklių sistemą, siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma darbuotojų ir vartotojų teisių, ir garantuoti sąžiningą konkurenciją sektoriuje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina antrojo C-ITS platformos veiklos etapo rezultatus ir pabrėžia jų svarbą (5); |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad, nors komunikatas yra svarbus žingsnis rengiant ES sąveikiųjų, susietųjų ir automatizuotų transporto priemonių strategiją, nereikėtų painioti C-ITS ir šių skirtingų sąvokų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad kuriant ir diegiant susietąsias ir automatizuotas transporto priemones ir C-ITS būtų visapusiškai atsižvelgiama į transporto sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus ir visiško kelių eismo saugumo viziją ir padedama juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad C-ITS – tai sistemos, kurias naudojant skirtingos ITS stotys (transporto priemonės, pakelėse sumontuota įranga, eismo valdymo centrai ir nešiojamieji prietaisai) gali tarpusavyje palaikyti ryšį ir keistis informacija naudojant standartizuotą ryšių sistemą, ir kad tam labai svarbus atskirų sistemų sąveikumas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad susietosios transporto priemonės – tai transporto priemonės, kuriose naudojamos C-ITS technologijos, suteikiančios kelių transporto priemonėms galimybę palaikyti ryšį su kitomis transporto priemonėmis, eismo reguliavimo signalais ir ilgalaike pakelės bei horizontaliąja infrastruktūra – jos turi būti stiprinamos ir pritaikomos, bet jos taip pat gali teikti novatoriškas įkrovimo važiuojant sistemas ir saugiai komunikuoti su transporto priemonėmis ir kitais kelių naudotojais; primena, kad 92 proc. eismo įvykių nutinka dėl žmogaus klaidos ir kad C-ITS technologijų naudojimas yra svarbus veiksmingam pagalbinių vairavimo sistemų veikimui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad automatizuotos transporto priemonės – tai transporto priemonės, kurios geba veikti ir manevruoti realiomis eismo sąlygomis ir kuriose vienas ar keli pagrindiniai judėjimo valdymo įtaisai (vairo, greitinimo, stabdymo mechanizmai) ilgą laiką veikia automatizuotai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad pereinamuoju laikotarpiu, kai naudojamos vis labiau susietos ir automatizuotos transporto priemonės ir tradicinės nesusietos ir neautomatizuotos transporto priemonės, būtina numatyti apsaugos sistemas, kad nebūtų neigiamo poveikio kelių eismo saugai; pažymi, kad būtina toliau tobulinti ir privalomai įrengti tam tikras pagalbines vairavimo sistemas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją apsvarstyti, kaip spręsti sąveikiųjų, susietųjų ir automatizuotų transporto priemonių naudojimo kartu su nesusietosiomis transporto priemonėmis ir vairuotojais klausimą, atsižvelgiant į tai, kad dėl transporto priemonių parko amžiaus ir likusios nesusietųjų asmenų dalies dar ilgai bus daug prie sistemos neprisijungusių transporto priemonių; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apgailestauja, kad nėra parengta aiškaus tarpinio ne pirmo būtinumo paslaugų sąrašo ir vėlesnio laikotarpio paslaugų sąrašo diegimo tvarkaraščio ir kad nėra atliktas visapusiškas poveikio vertinimas bei nepateikta tikslios informacijos apie diegimo iniciatyvas plėtojant C-ITS paslaugas ir galimą paslaugų išplėtimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją teikti prioritetą C-ITS paslaugoms, kurios užtikrina aukščiausią galimą saugos lygį, ir pateikti reikiamas apibrėžtis bei reikalavimus, taip pat kuo greičiau atnaujinti Europos transporto priemonėse esančių informacijos ir ryšių sistemų žmogaus ir mašinos sąsajos principų deklaraciją, nes žmogaus (vairuotojo) ir mašinos sąveika yra svarbi (6); |
| --- | --- |

16.

| 17. | dar kartą primena esminį susietųjų ir automatizuotų transporto priemonių bei sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų vaidmenį siekiant klimato srities tikslų ir tai, jog būtina užtikrinti, kad jas kuriant ir diegiant bus visapusiškai laikomasi transporto sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslų ir jie bus remiami; palankiai vertina C-ITS naudojimą siekiant pagerinti eismo veiksmingumą, sumažinti degalų suvartojimą bei kelių transporto poveikį aplinkai (pvz. išmetamam CO2 kiekiui) ir optimizuoti miestų infrastruktūros naudojimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į novatoriškų technologijų, pvz., automatizuoto vairavimo ir transporto priemonių grupavimo, galimybes vežant krovinius keliais, nes jos padeda geriau panaudoti sūkurinį srautą sykiu sumažinant kuro sunaudojimą ir išmetant mažiau teršalų; ragina toliau remti šios srities, ypač reikiamos skaitmeninės infrastruktūros, mokslinius tyrimus ir plėtrą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad eismo dalyviams reikia suteikti daugiau galimybių rinktis, teikti daugiau patogesnių, prieinamų bei jų poreikius atitinkančių produktų ir informacijos; atsižvelgdamas į tai prašo Komisijos sudaryti palankesnes sąlygas keistis geriausia praktika, siekiant, be kita ko, ekonominio veiksmingumo; primygtinai ragina visas valstybes nares prisijungti prie platformos „C-Roads“, nes ji turėtų atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant Strategiją, jei bus laikomasi technologinio neutralumo principo, – tai būtina siekiant skatinti inovacijas; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad pažangios skaitmeninės priemonės valstybėse narėse būtų diegiamos plačiai ir koordinuotai, taip pat kad jos apimtų viešąjį transportą; ragina automobilių gamintojus pradėti diegti C-ITS, kad būtų galima įgyvendinti Strategiją; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina Komisiją parengti statistikos duomenis, kurie papildytų jau turimus duomenis, kad būtų galima geriau įvertinti skaitmeninimo pažangą įvairiose kelių transporto sektoriaus srityse; pabrėžia, kad svarbu daugiau investuoti į jutiklių sistemų mokslinius tyrimus, ir pabrėžia, kad kuriant C-ITS ypatingą dėmesį reikėtų skirti važiavimui mieste, kuris labai skiriasi nuo važiavimo užmiestyje; pažymi, kad važiavimas mieste visų pirma reiškia didesnę sąveiką su motociklininkais, dviratininkais, pėsčiaisiais ir kitais pažeidžiamais eismo dalyviais, įskaitant neįgaliuosius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primygtinai ragina valstybes nares dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad profesinio mokymo ir aukštojo mokslo programos atitiktų C-ITS strategiją plėtojančių pramonės šakų žinių poreikius; ragina atlikti naujų karjeros galimybių ir darbo vietų, susijusių su šiuo nauju požiūriu į mobilumą, perspektyvų analizę ir keistis geriausia patirtimi rengiant verslo įmonių ir švietimo sistemos bendradarbiavimo modelius, kurie būtų skirti integruotoms mokymo, inovacijų ir gamybos sritims kurti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad C-ITS paslaugos turėtų būti integruotos į Europos kosmoso strategiją, nes C-ITS plėtra paremta geografinės padėties nustatymo technologijomis, kaip antai palydoviniu padėties nustatymu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad valstybės narės turėtų svarstyti C-ITS diegimą platesnėje judumo kaip paslaugos (MaaS) ir integravimo su kitomis transporto priemonėmis perspektyvoje, visų pirma siekiant išvengti galimo grįžtamojo poveikio, pvz., kelių transporto dalies padidėjimo; |
| --- | --- |

23.

Privatumo ir duomenų apsauga

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu taikyti ES duomenų privatumo ir apsaugos teisės aktus naudojant C-ITS ir susijusios ekosistemos duomenis, ir kad dėl to šiais duomenimis visų pirma turėtų būti naudojamasi tik C-ITS tikslais ir jie neturėtų būti saugomi arba naudojami kitais tikslais; pabrėžia, kad išmaniosios transporto priemonės turėtų visapusiškai atitikti Bendrojo duomenų apsaugos reglamento reikalavimus ir susijusias taisykles, ir kad C-ITS paslaugų teikėjai turi pateikti lengvai prieinamą informaciją ir aiškias nuostatas ir sąlygas vairuotojams, kad jie, remdamiesi prieš tai suteikta informacija, galėtų duoti laisvą sutikimą pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento nuostatas ir apribojimus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad reikia daug daugiau skaidrumo ir algoritminės atskaitomybės įmonėms tvarkant ir analizuojant duomenis; primena, kad pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą jau numatyta teisė būti informuotiems apie duomenų tvarkymo logiką; taip pat pabrėžia, kad reikia užkirsti kelią vairavimo blokavimui (angl. driving walls), kuris reikštų, kad naudotojai negalėtų vairuoti savo išmaniųjų automobilių, jei atsisakytų duoti sutikimą; ragina išmaniuosiuose automobiliuose įdiegti atsijungimo nuo interneto funkciją, kuri leistų naudotojams išjungti asmens duomenų perdavimą kitiems įtaisams nekliudant vairuoti automobilio; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad į duomenų apsaugą ir konfidencialumą būtina atsižvelgti viso duomenų tvarkymo proceso metu; pabrėžia, kad pritaikytosios ir standartizuotosios privatumo ir duomenų apsaugos įgyvendinimas turėtų būti ITS programų ir sistemų kūrimo pradinis taškas; primena, kad anonimizavimo priemonėmis galima padidinti naudotojų pasitikėjimą paslaugomis, kuriomis jie naudojasi; |
| --- | --- |

26.

Kibernetinis saugumas

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad visose valstybėse narėse svarbu taikyti aukštus kibernetinio saugumo standartus, kad būtų užkirstas kelias kompiuteriniams įsilaužimams ir kibernetiniams išpuoliams, ypač atsižvelgiant į itin didelę C-ITS ryšių saugumo svarbą; pažymi, kad kibernetinio saugumo užtikrinimas yra vienas iš pagrindinių spręstinų uždavinių, nes transporto sistema tampa vis labiau skaitmeninė ir prijungta; pabrėžia, kad automatizuotos ir susietosios transporto priemonės ir duomenų bazės, kuriose saugomi ir (arba) apdorojami duomenys, gali patirti kibernetinį išpuolį, todėl visi trūkumai ir pavojai, kuriuos galima nustatyti ir numatyti kiekviename plėtros etape, turėtų būti pašalinti sukuriant bendrą saugumo politiką, įskaitant griežtus saugumo standartus, ir C-ITS diegimo sertifikavimo politiką; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad ES ir visose valstybėse narėse ir pagal visus galimus bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis susitarimus turėtų būti taikomi vienodai aukšti ir suderinti saugumo standartai; nurodo, kad tie standartai vis dėlto neturėtų trukdyti trečiosios šalies remontininkams tikrinti transporto priemonėje įrengtų sistemų, kad būtų galima užtikrinti, jog transporto priemonės savininkai, prireikus atlikti reikiamas automobilyje įrengtos programinės įrangos patikras ir (arba) ją taisyti, nebūtų priklausomi nuo automobilio gamintojo; |
| --- | --- |

28.

Ryšių technologijos ir dažniai

| 29. | mano, kad technologijų požiūriu neutralus mišriojo ryšio metodas, kurį taikant užtikrinamas sujungiamumas ir atgalinis suderinamumas ir naudojamos viena kitą papildančios ryšių technologijos, yra tinkamas metodas ir kad perspektyviausias mišriojo ryšio priemonių rinkinys yra belaidžio trumpojo nuotolio ryšio ir korinių bei palydovinių technologijų derinys, kuris geriausiai tiks diegiant pagrindines C-ITS paslaugas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į paminėtą susietųjų automobilių ir Europos palydovinės navigacijos sistemų EGNOS ir GALILEO tarpusavio ryšį; todėl siūlo į kosmoso technologijas įtraukti strategijas, skirtas susietiesiems automobiliams; mano, kad sąveikumas yra svarbiausias tiek saugumo, tiek vartotojų pasirinkimo požiūriu, ir pabrėžia, kad transporto priemonių pajėgumas palaikyti ryšį su 5G ir palydovinės navigacijos sistemomis ateityje turi būti įtrauktas į mišriojo ryšio priemonių rinkinį, kaip nurodyta Komisijos 5G veiksmų plane; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina automobilių gamintojus ir telekomunikacijų operatorius, teikiančius C-ITS paslaugas, bendradarbiauti, be kita ko, siekiant užtikrinti sklandų C-ITS ryšių technologijų, kelių mokesčių ir pažangiųjų skaitmeninių tachografo paslaugų diegimą šioms paslaugoms viena kitai netrukdant; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau teikti finansavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje („Horizontas 2020“), visų pirma siekiant, kad ilguoju laikotarpiu būtų sudarytos galimybės sukurti infrastruktūrą, tinkamą C-ITS plėtrai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia jutiklių sistemų svarbą teikiant duomenis, pavyzdžiui, apie transporto priemonių dinamiką, spūstis ir oro kokybę; ragina daugiau ir labiau koordinuotai investuoti valstybėse narėse, siekiant užtikrinti visapusišką naudojamų jutiklių sąveikumą ir ištirti jų galimą naudojimą kitais, o ne tik saugumo užtikrinimo tikslais, pavyzdžiui, išmetamų dujų stebėjimui nuotoliniu būdu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymų siekiant užtikrinti, kad būtų renkama ir kompetentingoms institucijoms teikiama naudojant transporto priemonėse įrengtus jutiklius gaunama informacija apie išmetamus teršalus; |
| --- | --- |

34.

Bendras Europos požiūris

| 35. | ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas, transporto priemonių gamintojus, kelių valdytojus ir ITS pramonę įdiegti C-ITS iki 2019 m. ir rekomenduoja Komisijai, vietos valdžios institucijoms ir valstybėms narėms skirti tinkamą finansavimą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir Europos strateginių investicijų fondo, kad ateityje kelių infrastruktūrą atnaujinti ir jos priežiūrą vykdyti būtų galima naudojant kompleksinį tematinį metodą; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau teikti finansavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje („Horizontas 2020“) visapusiškai laikantis skaidrumo principo ir reguliariai teikiant informaciją apie bendrą finansavimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina valstybes nares ir Komisiją remti iniciatyvas ir veiksmus, kuriais skatinama vykdyti daugiau mokslinių tyrimų ir rinkti informaciją apie C-ITS plėtrą ir poveikį ES transporto politikos srityje; mano, kad, jei iki 2022 m. nebus padaryta didelės pažangos, gali prireikti imtis teisėkūros veiksmų siekiant nustatyti būtiniausias taisykles ir užtikrinti integraciją šioje srityje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia fizinės kelių infrastruktūros, kurią palaipsniui turėtų papildyti skaitmeninė infrastruktūra, kokybės svarbą; rekomenduoja atnaujinti būsimą kelių infrastruktūrą ir vykdyti jos priežiūrą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad turėtų būti sukurta išties daugiarūšio transporto sistema, kurioje visų rūšių transportas būtų integruotas į vieną judumo paslaugą su tikralaike informacija, apimančia integruotąjį bilietų pardavimą ir bendro judumo paslaugas, įskaitant ėjimą pėsčiomis ir važiavimą dviračiu, ir kad ta sistema užtikrintų galimybę žmonėms sklandžiai keliauti ir vežti krovinius nuo durų iki durų ir galimybę padidinti bendrą transporto efektyvumą, tvarumą ir ilgaamžiškumą; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją užtikrinti ir skatinti ES lygmens bendradarbiavimą ir investicijas transporto sektoriaus skaitmeninimo srityje, pasitelkiant esamas ir naujas lėšas, kad būtų integruojamos įvairių rūšių (C-ITS, ERTMS, SESAR, RIS (7)) pažangiojo transporto sistemos; pabrėžia integruotos informavimo, bilietų rezervavimo ir pardavimo priemonių koncepcijos svarbą siekiant sukurti patrauklias judumo nuo durų iki durų grandines; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina į šį planavimo procesą įtraukti keleivių ir krovinių pervežimo transporto vartotojų viziją, nes tai yra svarbus informacijos šaltinis, siekiant papildyti C-ITS panaudojimo galimybes ir kurti verslo modelius, susijusius su šia nauja integruoto tvaraus judumo sąvoka; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina ES ir valstybes nares tinkamai įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją (JTNTK) ir būsimą direktyvą dėl produktų ir paslaugų prieinamumo reikalavimų, siekiant užtikrinti visiems piliečiams galimybę be kliūčių naudotis C-ITS; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rekomenduoja Komisijai skubiai sukurti tinkamą teisinę sistemą, kad būtų galima užtikrinti tarpvalstybinį sąveikumą, taip pat sistemą, pagal kurią numatomos taisyklės dėl atsakomybės už įvairių rūšių susietųjų transporto priemonių naudojimą; ragina Komisiją iki šių metų pabaigos paskelbti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl prieigos prie transporto priemonėse saugomų duomenų ir išteklių; rekomenduoja, kad šiuo pasiūlymu būtų siekiama sudaryti sąlygas visai automobilių vertės grandinei ir galutiniams vartotojams pasinaudoti skaitmeninimo galimybėmis ir užtikrinti jiems vienodas sąlygas ir maksimalų saugumą saugant transporto priemonėse įmontuotoje įrangoje laikomus duomenis ir sąžiningą, greitą ir neribotą su šiais duomenimis susijusių trečiųjų šalių prieigą prie tų duomenų siekiant apsaugoti vartotojų teises, skatinti inovacijas ir užtikrinti sąžiningą ir nediskriminacinę konkurenciją šioje rinkoje, laikantis technologinio neutralumo principo; pabrėžia, kad reikia prisidėti prie visų miesto ir kaimo infrastruktūros objektų, kurie susiję su viešojo transporto paslaugomis, modernizavimo; ragina Komisiją garantuoti, jog ji visais atvejais užtikrins, kad būtų visapusiškai laikomasi Bendrojo duomenų apsaugos reglamento, ir kasmet informuoti Parlamentą apie šią stebėseną; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją laikytis visuotinio požiūrio į techninį derinimą ir duomenų standartizavimą, siekiant užtikrinti, kad būtų užtikrintas C-ITS, masto ekonomijos gamintojams ir pagerinto patogumo vartotojams suderinamumas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kaip svarbu ankstyvuoju etapu pradėti dialogą su socialiniais partneriais ir vartotojų atstovais, siekiant sukurti skaidrumo ir pasitikėjimo atmosferą, kad būtų galima užtikrinti tinkamą teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyrą socialinėms ir įdarbinimo sąlygoms ir vartotojų teisėms; pažymi, kad C-ITS diegimo veiksmų planas turi būti nustatytas forume „eSafety“tokiu pat būdu, kaip tai buvo padaryta sistemos „eCall“atveju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | siekiant įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus klimato kaitos srityje ir pasiekti vidinius ES tikslus, reikia visapusiškai pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos; todėl pabrėžia būtinybę atnaujinti įvairių ES fondų skirstymo kriterijus, kad būtų skatinamos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo bei efektyvaus energijos vartojimo priemonės ir C-ITS srityje; mano, jog reikia užtikrinti, kad ES finansavimas nebūtų skiriamas projektams, kurie neatitinka CO2 kiekio mažinimo tikslų ir politikos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina automobilių gamintojus teikti pakankamą ir aiškią informaciją vartotojams apie jų teises, taip pat apie naujų C-ITS technologijų privalumus ir trūkumus saugos požiūriu; skatina vykdyti informacines kampanijas, kad vairuotojai susipažintų su C-ITS technologijomis ir kad būtų galima užtikrinti reikalingą galutinių vartotojų pasitikėjimą ir visuomenės pritarimą; mano, kad naudojant C-ITS galima pagerinti saugą ir transporto sistemos efektyvumą, kartu užtikrinant atitiktį duomenų apsaugos ir privatumo taisyklėms; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  OL L 207, 2010 8 6, p. 1.

(2)  OL C 288, 2017 8 31, p. 85.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0423.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0234.

(5)  Galutinė C-ITS platformos II etapo veiklos ataskaita: https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/2017-09-c-its-platform-final-report.pdf

(6)  2008 m. gegužės 26 d. Komisijos rekomendacija 2008/653/EB dėl saugios ir veiksmingos transporto priemonėse esančios informacijos ir ryšių sistemos. Europos žmogaus ir mašinos sąsajos principų išdėstymo atnaujinimas (OL L 216, 2008 8 12, p. 1).

(7)  Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (ERTMS); Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programa (SESAR); Upių informacijos paslaugos (RIS).

---

REZOLIUCIJOS

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/9

---

P8_TA(2018)0066

Lyčių lygybė ES prekybos susitarimuose

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės ES prekybos susitarimuose (2017/2015(INI))

(2019/C 162/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 ir 10 straipsnius, 153 straipsnio 1 ir 2 dalis, 157 ir 207 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 ir 10 straipsnius, 153 straipsnio 1 ir 2 dalis, 157 ir 207 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 ir 33 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 ir 33 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės (dok. 00337/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės (dok. 00337/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 14 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „JT pagrindinių verslo ir žmogaus teisių principų įgyvendinimas. Dabartinė padėtis“(SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 14 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „JT pagrindinių verslo ir žmogaus teisių principų įgyvendinimas. Dabartinė padėtis“(SWD(2015)0144),

| — | atsižvelgdamas į 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą, pridėtą prie 2011 m. kovo 7 d. Tarybos išvadų (dok. 07166/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą, pridėtą prie 2011 m. kovo 7 d. Tarybos išvadų (dok. 07166/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“(SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“(SWD(2015)0278),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos ataskaitą dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos ataskaitą dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“(COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“(COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Ataskaita dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“įgyvendinimo. Pažangios prekybos politikos sukūrimas siekiant suvaldyti globalizaciją“(COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Ataskaita dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“įgyvendinimo. Pažangios prekybos politikos sukūrimas siekiant suvaldyti globalizaciją“(COM(2017)0491),

| — | atsižvelgdamas į BLS reglamentą (2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 (1)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į BLS reglamentą (2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 (1)),

| — | atsižvelgdamas į Konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų reglamentą (2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/821, kuriuo nustatomos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo (2)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų reglamentą (2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/821, kuriuo nustatomos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo (2)),

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), visų pirma į jos 4 straipsnio 1 dalį, kuria draudžiama vergija ir priverstinis darbas, taip pat 14 straipsnį, kuriuo draudžiama diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), visų pirma į jos 4 straipsnio 1 dalį, kuria draudžiama vergija ir priverstinis darbas, taip pat 14 straipsnį, kuriuo draudžiama diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas per 1995 m. rugsėjo 15 d. vykusią ketvirtąją pasaulinę moterų klausimų konferenciją, ir į kitus susijusius dokumentus, priimtus JT specialiosiose sesijose „Pekinas +5“(2000 m.), „Pekinas +10“(2005 m.) ir „Pekinas +15“(2010 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas per 1995 m. rugsėjo 15 d. vykusią ketvirtąją pasaulinę moterų klausimų konferenciją, ir į kitus susijusius dokumentus, priimtus JT specialiosiose sesijose „Pekinas +5“(2000 m.), „Pekinas +10“(2005 m.) ir „Pekinas +15“(2010 m.),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir į jos 3 straipsnį, kuriame „lytis“apibrėžiama kaip „socialiai susiformavę vaidmenys, elgsena, veiklos ir bruožai, kuriuos tam tikra visuomenė priskiria kaip tinkamus moterims ir vyrams“, ir į 1994 m. Amerikos šalių konvenciją dėl smurto prieš moteris prevencijos, baudimo už jį ir panaikinimo (Paros Beleno konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir į jos 3 straipsnį, kuriame „lytis“apibrėžiama kaip „socialiai susiformavę vaidmenys, elgsena, veiklos ir bruožai, kuriuos tam tikra visuomenė priskiria kaip tinkamus moterims ir vyrams“, ir į 1994 m. Amerikos šalių konvenciją dėl smurto prieš moteris prevencijos, baudimo už jį ir panaikinimo (Paros Beleno konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. ES ir jos valstybių narių bendrą strategiją „ES pagalbos prekybai strategija: besivystančių šalių poreikiams, susijusiems su prekyba, skirtos ES paramos stiprinimas“ir į 2017 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą „Prekyba ir investicijos klestėjimui užtikrinti. Atnaujinama 2007 m. bendra ES pagalbos prekybai strategija“(COM(2017)0667), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. ES ir jos valstybių narių bendrą strategiją „ES pagalbos prekybai strategija: besivystančių šalių poreikiams, susijusiems su prekyba, skirtos ES paramos stiprinimas“ir į 2017 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą „Prekyba ir investicijos klestėjimui užtikrinti. Atnaujinama 2007 m. bendra ES pagalbos prekybai strategija“(COM(2017)0667),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijas daugiašalėms įmonėms,

| — | atsižvelgdamas į EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas dėl atsakingo naudingųjų iškasenų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų tiekimo grandinių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas dėl atsakingo naudingųjų iškasenų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų tiekimo grandinių,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) investicijų siekiant darnaus vystymosi politikos principus (2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) investicijų siekiant darnaus vystymosi politikos principus (2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) lyčių lygybės konvencijas, įskaitant Konvenciją dėl vienodo atlyginimo (Nr. 100), Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111), Konvenciją dėl pareigų šeimai turinčių darbuotojų (Nr. 156) ir Konvenciją dėl motinystės apsaugos (Nr. 183), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) lyčių lygybės konvencijas, įskaitant Konvenciją dėl vienodo atlyginimo (Nr. 100), Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111), Konvenciją dėl pareigų šeimai turinčių darbuotojų (Nr. 156) ir Konvenciją dėl motinystės apsaugos (Nr. 183),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. Briuselyje įvykusiame ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos (CELAC) valstybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikime priimto 2015–2017 m. veiksmų plano 7 skyrių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. Briuselyje įvykusiame ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos (CELAC) valstybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikime priimto 2015–2017 m. veiksmų plano 7 skyrių,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos išlygos Europos Sąjungos susitarimuose (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos išlygos Europos Sąjungos susitarimuose (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (5),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens ekologiškoje ekonomikoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens ekologiškoje ekonomikoje (6),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (7),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (8),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas. Lyčių aspektas“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas. Lyčių aspektas“ (9),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (10),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl 2010 m. Parlamento rekomendacijų dėl socialinių ir aplinkosaugos standartų, žmogaus teisių ir įmonių socialinės atsakomybės įgyvendinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl 2010 m. Parlamento rekomendacijų dėl socialinių ir aplinkosaugos standartų, žmogaus teisių ir įmonių socialinės atsakomybės įgyvendinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos ir ES prekybos politikos poveikio pasaulinėms vertės grandinėms (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos ir ES prekybos politikos poveikio pasaulinėms vertės grandinėms (12),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 14 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl ES ir Čilės asociacijos susitarimo prekybos ramsčio modernizavimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 14 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl ES ir Čilės asociacijos susitarimo prekybos ramsčio modernizavimo (13),

| — | atsižvelgdamas į pirmininkaujančių valstybių narių trejeto deklaraciją dėl moterų ir vyrų lygybės, kurią Estija, Bulgarija ir Austrija, Europos Sąjungos Tarybai aštuoniolikos mėnesių laikotarpiu nuo 2017 m. liepos mėn. iki 2018 m. gruodžio mėn. pirmininkaujančios valstybės narės, pristatė 2017 m. liepos 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmininkaujančių valstybių narių trejeto deklaraciją dėl moterų ir vyrų lygybės, kurią Estija, Bulgarija ir Austrija, Europos Sąjungos Tarybai aštuoniolikos mėnesių laikotarpiu nuo 2017 m. liepos mėn. iki 2018 m. gruodžio mėn. pirmininkaujančios valstybės narės, pristatė 2017 m. liepos 19 d.,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio mokslinių tyrimų apie moteris centro tyrimą „Prekybos liberalizavimas ir moterų reprodukcinė sveikata. Ryšiai ir seka“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio mokslinių tyrimų apie moteris centro tyrimą „Prekybos liberalizavimas ir moterų reprodukcinė sveikata. Ryšiai ir seka“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. žmogaus socialinės raidos Afrikoje ataskaitą „Spartesnis lyčių lygybės užtikrinimas ir moterų įgalėjimas Afrikoje“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. žmogaus socialinės raidos Afrikoje ataskaitą „Spartesnis lyčių lygybės užtikrinimas ir moterų įgalėjimas Afrikoje“ (14),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. EBPO ataskaitą „Moterų ekonominio įgalėjimo didinimas skatinant verslumą ir lyderystę verslo srityje EBPO šalyse“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. EBPO ataskaitą „Moterų ekonominio įgalėjimo didinimas skatinant verslumą ir lyderystę verslo srityje EBPO šalyse“ (15),

| — | atsižvelgdamas į naujausių aukšto lygio tarptautinių diskusijų dėl lyčių ir prekybos rezultatus, ypač į bendrai ES ir PPO/UNCTAD/Tarptautinio prekybos centro surengtas diskusijas, įskaitant 2017 m. birželio mėn. Briuselyje bendrai Europos Komisijos ir Tarptautinio prekybos centro surengtą Tarptautinį forumą moterų ir prekybos klausimais (16) arba anksčiau, 2016 m. birželio mėn., Ženevoje įvykusią parlamentinės konferencijos PPO veiklos klausimais metinę plenarinę sesiją „Prekyba kaip socialinės pažangos skatinimo priemonė. Lyčių perspektyva“ (17) ir 2015 m. liepos mėn. Ženevoje įvykusią PPO plenarinę sesiją „Kas laukia PPO ateityje? Prekyba ir lyčių klausimai: moterų įgalėjimas pasitelkiant įtraukias tiekimo grandines“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausių aukšto lygio tarptautinių diskusijų dėl lyčių ir prekybos rezultatus, ypač į bendrai ES ir PPO/UNCTAD/Tarptautinio prekybos centro surengtas diskusijas, įskaitant 2017 m. birželio mėn. Briuselyje bendrai Europos Komisijos ir Tarptautinio prekybos centro surengtą Tarptautinį forumą moterų ir prekybos klausimais (16) arba anksčiau, 2016 m. birželio mėn., Ženevoje įvykusią parlamentinės konferencijos PPO veiklos klausimais metinę plenarinę sesiją „Prekyba kaip socialinės pažangos skatinimo priemonė. Lyčių perspektyva“ (17) ir 2015 m. liepos mėn. Ženevoje įvykusią PPO plenarinę sesiją „Kas laukia PPO ateityje? Prekyba ir lyčių klausimai: moterų įgalėjimas pasitelkiant įtraukias tiekimo grandines“ (18),

| — | atsižvelgdamas į didėjančias tarptautines pastangas skatinti lyčių lygybę įgyvendinant prekybos politiką, tokias kaip UNCTAD programa, susijusi su lyčių aspektu ir vystymusi (19) (ji apima prekybos poveikio moterims tyrimus, mokymo prekybos ir lyčių klausimais priemonių rinkinį ir internetinę mokymo programą apie vadinamojo lyčių čempionų statuso sukūrimą), ir Pasaulio banko 14 veiklos sričių, kurias bankas įgyvendina nuo 2016 m. ir kiekviena kurių turi lyčių strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į didėjančias tarptautines pastangas skatinti lyčių lygybę įgyvendinant prekybos politiką, tokias kaip UNCTAD programa, susijusi su lyčių aspektu ir vystymusi (19) (ji apima prekybos poveikio moterims tyrimus, mokymo prekybos ir lyčių klausimais priemonių rinkinį ir internetinę mokymo programą apie vadinamojo lyčių čempionų statuso sukūrimą), ir Pasaulio banko 14 veiklos sričių, kurias bankas įgyvendina nuo 2016 m. ir kiekviena kurių turi lyčių strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Tarptautinio prekybos ir darnaus vystymosi centro (ICTSD) teminį dokumentą „Pasaulinių vertės grandinių lyčių aspektai“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Tarptautinio prekybos ir darnaus vystymosi centro (ICTSD) teminį dokumentą „Pasaulinių vertės grandinių lyčių aspektai“ (20),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. ICTSD teminį dokumentą „Paslaugų lyčių aspektai“ (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. ICTSD teminį dokumentą „Paslaugų lyčių aspektai“ (21),

| — | atsižvelgdamas į JT padalinio „Moterys“2015 m. ataskaitą „Moterų pažanga pasaulyje 2015–2016 m. Ekonomikos pokyčiai, naudojimasis teisėmis“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT padalinio „Moterys“2015 m. ataskaitą „Moterų pažanga pasaulyje 2015–2016 m. Ekonomikos pokyčiai, naudojimasis teisėmis“ (22),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. tinklo WIDE+ dokumentą lyčių ir ES prekybos pozicijos klausimais „Kaip, siekiant apsaugoti moterų teises, pertvarkyti ES prekybos politiką“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. tinklo WIDE+ dokumentą lyčių ir ES prekybos pozicijos klausimais „Kaip, siekiant apsaugoti moterų teises, pertvarkyti ES prekybos politiką“ (23),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Parlamento parengtą tyrimą „Lyčių lygybė prekybos susitarimuose“ (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Parlamento parengtą tyrimą „Lyčių lygybė prekybos susitarimuose“ (24),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. parengtą tyrimą „ES prekybos politika. Nuo lyčių aspekto ignoravimo link lyčių aspekto paisymo“ (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. parengtą tyrimą „ES prekybos politika. Nuo lyčių aspekto ignoravimo link lyčių aspekto paisymo“ (25),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Tarptautinės prekybos komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Tarptautinės prekybos komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8–0023/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8–0023/2018),

| A. | kadangi SESV 8 straipsnyje teigiama, kad Europos Sąjunga, vykdydama visus savo veiksmus Sąjungos viduje ir už jos ribų, siekia pašalinti lyčių nelygybės apraiškas ir skatinti jų lygybę bei kovoti su diskriminacija, be kita ko, dėl lyties, nustatant ir įgyvendinant politikos kryptis ir veiksmus; |
| --- | --- |

A.

kadangi SESV 8 straipsnyje teigiama, kad Europos Sąjunga, vykdydama visus savo veiksmus Sąjungos viduje ir už jos ribų, siekia pašalinti lyčių nelygybės apraiškas ir skatinti jų lygybę bei kovoti su diskriminacija, be kita ko, dėl lyties, nustatant ir įgyvendinant politikos kryptis ir veiksmus;

| B. | kadangi prekybos politika galėtų būti priemonė siekiant skatinti pasaulio ir Europos vertybes, įskaitant lyčių lygybę; kadangi ES prekybos ir investicijų susitarimai ir politika lyčių požiūriu nėra neutralūs, o tai reiškia, kad jie dėl struktūrinės nelygybės daro skirtingą poveikį moterims ir vyrams; kadangi moterys patiria su lytimi susijusių suvaržymų, tokių kaip ribotos galimybės gauti išteklių ir juos valdyti, teisinė diskriminacija ir dėl tradicinių lyčių vaidmenų joms tenkanti per didelė neapmokamo priežiūros darbo našta; |
| --- | --- |

B.

kadangi prekybos politika galėtų būti priemonė siekiant skatinti pasaulio ir Europos vertybes, įskaitant lyčių lygybę; kadangi ES prekybos ir investicijų susitarimai ir politika lyčių požiūriu nėra neutralūs, o tai reiškia, kad jie dėl struktūrinės nelygybės daro skirtingą poveikį moterims ir vyrams; kadangi moterys patiria su lytimi susijusių suvaržymų, tokių kaip ribotos galimybės gauti išteklių ir juos valdyti, teisinė diskriminacija ir dėl tradicinių lyčių vaidmenų joms tenkanti per didelė neapmokamo priežiūros darbo našta;

| C. | kadangi lyčių lygybė turėtų būti taikoma vienodai ir moterims, ir vyrams; kadangi viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas ir partnerystė tarptautiniu ir vietos lygmenimis yra labai svarbūs skatinant sąveiką, kurios reikia norint pasiekti lyčių lygybę ir moterų įgalėjimą bei didinti informuotumą tokiais klausimais kaip: nuosavybės teisės; galimybė užsitikrinti finansavimą, švietimą ir profesinį mokymą; įmonių elgesys; viešasis pirkimas; skaitmeninė atskirtis ir šališkumas kultūros požiūriu; |
| --- | --- |

C.

kadangi lyčių lygybė turėtų būti taikoma vienodai ir moterims, ir vyrams; kadangi viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas ir partnerystė tarptautiniu ir vietos lygmenimis yra labai svarbūs skatinant sąveiką, kurios reikia norint pasiekti lyčių lygybę ir moterų įgalėjimą bei didinti informuotumą tokiais klausimais kaip: nuosavybės teisės; galimybė užsitikrinti finansavimą, švietimą ir profesinį mokymą; įmonių elgesys; viešasis pirkimas; skaitmeninė atskirtis ir šališkumas kultūros požiūriu;

| D. | kadangi prekybos politika siekiama, be kita ko, užtikrinti darnų ir teisingą ekonomikos augimą ir vystymąsi, kurio reikia norint garantuoti skurdo mažinimą, socialinį teisingumą ir deramą darbą bei geresnes gyvenimo sąlygas tiek moterims, tiek vyrams, taip pat apsaugoti moterų teises; kadangi lyčių lygybė bei moterų ir mergaičių įgalėjimas turi būti ne tik visų JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) aspektas, bet tai yra ir atskiras tikslas; kadangi DVT darbotvarkėje pripažįstama, kad prekyba prisideda prie darnaus ir teisingo vystymosi skatinimo ir galėtų padėti skatinti diegti aukščiausius tarptautinius darbo ir aplinkos standartus bei žmogaus teises; kadangi ES prekybos politika yra svarbi darnaus vystymosi tikslų sistemos dalis, o ryškus lyčių aspektas ir yra esminis šios sistemos, kurios tikslas – užtikrinti teisingesnius ir visiems naudingus rezultatus, elementas; kadangi prekybos politika taip pat gali suteikti daugiau galimybių moterų verslumui, daugiau galimybių dalyvauti pameistrystės veikloje ir daugiau užimtumo galimybių; |
| --- | --- |

D.

kadangi prekybos politika siekiama, be kita ko, užtikrinti darnų ir teisingą ekonomikos augimą ir vystymąsi, kurio reikia norint garantuoti skurdo mažinimą, socialinį teisingumą ir deramą darbą bei geresnes gyvenimo sąlygas tiek moterims, tiek vyrams, taip pat apsaugoti moterų teises; kadangi lyčių lygybė bei moterų ir mergaičių įgalėjimas turi būti ne tik visų JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) aspektas, bet tai yra ir atskiras tikslas; kadangi DVT darbotvarkėje pripažįstama, kad prekyba prisideda prie darnaus ir teisingo vystymosi skatinimo ir galėtų padėti skatinti diegti aukščiausius tarptautinius darbo ir aplinkos standartus bei žmogaus teises; kadangi ES prekybos politika yra svarbi darnaus vystymosi tikslų sistemos dalis, o ryškus lyčių aspektas ir yra esminis šios sistemos, kurios tikslas – užtikrinti teisingesnius ir visiems naudingus rezultatus, elementas; kadangi prekybos politika taip pat gali suteikti daugiau galimybių moterų verslumui, daugiau galimybių dalyvauti pameistrystės veikloje ir daugiau užimtumo galimybių;

| E. | kadangi dėl sudėtingo tarptautinės prekybos ir lyčių aspekto santykio reikia turėti nuodugnių žinių apie dalyvaujančias jėgas, įskaitant ekonominės ir socialinės dinamikos nustatymą, analizę ir stebėjimą, kurių reikia siekiant sukurti veiksmingą prekybos politiką, kuria būtų siekiama ekonominės plėtros, kuri taip pat skatintų moterų įgalėjimą ir lyčių lygybę; kadangi todėl vykdant prekybos politiką turi būti atsižvelgiama į jos tiesioginį ir netiesioginį poveikį lyčių aspektui, taip pat į konkrečias vietos sąlygas, kad būtų galima išvengti esamos lyčių nelygybės ir stereotipų padėties atkūrimo arba bloginimo ir aktyviai stiprinti lyčių lygybę; kadangi prekybos politikos sėkmingumas turėtų būti vertinamas ir pagal tai, ar ji turi teigiamą ir vienodą poveikį ir moterims, ir vyrams; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl sudėtingo tarptautinės prekybos ir lyčių aspekto santykio reikia turėti nuodugnių žinių apie dalyvaujančias jėgas, įskaitant ekonominės ir socialinės dinamikos nustatymą, analizę ir stebėjimą, kurių reikia siekiant sukurti veiksmingą prekybos politiką, kuria būtų siekiama ekonominės plėtros, kuri taip pat skatintų moterų įgalėjimą ir lyčių lygybę; kadangi todėl vykdant prekybos politiką turi būti atsižvelgiama į jos tiesioginį ir netiesioginį poveikį lyčių aspektui, taip pat į konkrečias vietos sąlygas, kad būtų galima išvengti esamos lyčių nelygybės ir stereotipų padėties atkūrimo arba bloginimo ir aktyviai stiprinti lyčių lygybę; kadangi prekybos politikos sėkmingumas turėtų būti vertinamas ir pagal tai, ar ji turi teigiamą ir vienodą poveikį ir moterims, ir vyrams;

| F. | kadangi ekonominis vystymasis ir lyčių lygybė dažnai yra tarpusavyje susiję dalykai; kadangi plačiu mastu sutariama, kad visuomenės, kuriose mažiau lyčių nelygybės, dažnai ir sparčiau auga; |
| --- | --- |

F.

kadangi ekonominis vystymasis ir lyčių lygybė dažnai yra tarpusavyje susiję dalykai; kadangi plačiu mastu sutariama, kad visuomenės, kuriose mažiau lyčių nelygybės, dažnai ir sparčiau auga;

| G. | kadangi prekybos liberalizavimo poveikis asmenims taip pat priklauso nuo jų geografinės vietos ir nuo ekonomikos sektoriaus, kuriame jie veikia; kadangi ir tarp šalių, ir jose esama svarbių skirtumų, susijusių su gamybos struktūromis, moterų dalyvavimo darbo rinkoje lygiu ir socialinės apsaugos sistemomis; kadangi moterys sudaro didžiąją dalį darbuotojų tokiuose sektoriuose kaip drabužių ir tekstilės gamyba, telekomunikacijos, turizmas, priežiūros ekonomika ir žemės ūkis, kuriuose jos, palyginti su vyrais, dažniau dirba mažiau apmokamą ar prastesnį darbą oficialaus ir neformaliojo užimtumo sektoriuje; kadangi tai gali lemti piktnaudžiavimą darbo vietoje ir diskriminavimą, lyčių skirstymą pagal profesijas ir veiklos rūšis, vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir darbo sąlygų skirtumus ir su lytimi susijusius gamybos išteklių, infrastruktūros ir paslaugų prieinamumo apribojimus; kadangi laisvosios prekybos susitarimai (LPS) gali paskatinti pokyčius užimtumo srityje ir darbo vietų praradimą, ypač į eksportą orientuotuose sektoriuose, kuriuose moterys dažnai sudaro daugumą darbuotojų; kadangi todėl konkrečioms šalims ir sektoriams skirti lyčių aspekto vertinimai teikia svarbią pridėtinę vertę rengiant prekybos susitarimus; |
| --- | --- |

G.

kadangi prekybos liberalizavimo poveikis asmenims taip pat priklauso nuo jų geografinės vietos ir nuo ekonomikos sektoriaus, kuriame jie veikia; kadangi ir tarp šalių, ir jose esama svarbių skirtumų, susijusių su gamybos struktūromis, moterų dalyvavimo darbo rinkoje lygiu ir socialinės apsaugos sistemomis; kadangi moterys sudaro didžiąją dalį darbuotojų tokiuose sektoriuose kaip drabužių ir tekstilės gamyba, telekomunikacijos, turizmas, priežiūros ekonomika ir žemės ūkis, kuriuose jos, palyginti su vyrais, dažniau dirba mažiau apmokamą ar prastesnį darbą oficialaus ir neformaliojo užimtumo sektoriuje; kadangi tai gali lemti piktnaudžiavimą darbo vietoje ir diskriminavimą, lyčių skirstymą pagal profesijas ir veiklos rūšis, vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir darbo sąlygų skirtumus ir su lytimi susijusius gamybos išteklių, infrastruktūros ir paslaugų prieinamumo apribojimus; kadangi laisvosios prekybos susitarimai (LPS) gali paskatinti pokyčius užimtumo srityje ir darbo vietų praradimą, ypač į eksportą orientuotuose sektoriuose, kuriuose moterys dažnai sudaro daugumą darbuotojų; kadangi todėl konkrečioms šalims ir sektoriams skirti lyčių aspekto vertinimai teikia svarbią pridėtinę vertę rengiant prekybos susitarimus;

| H. | kadangi 2011 m. ES nuo eksporto priklausė apytikriai viena darbo vieta iš devynių (11 proc.), kuriose ES dirba moterys; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2011 m. ES nuo eksporto priklausė apytikriai viena darbo vieta iš devynių (11 proc.), kuriose ES dirba moterys;

| I. | kadangi, remiantis 2017 m. Komisijos tyrimo duomenimis, beveik 12 mln. moterų ES turi darbą, kuris priklauso nuo prekių ir paslaugų eksporto į kitas pasaulio šalis (26); |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis 2017 m. Komisijos tyrimo duomenimis, beveik 12 mln. moterų ES turi darbą, kuris priklauso nuo prekių ir paslaugų eksporto į kitas pasaulio šalis (26);

| J. | kadangi UNCTAD, remdamasi faktais pagrįstais tyrimais, primygtinai pabrėžia apribojimus, su kuriais moterys susiduria norėdamos pasinaudoti prekybos teikiamomis galimybėmis, kurių atsiradimą lemia tokie veiksniai kaip techninio mokymo geresnėms darbo vietoms gauti trūkumas, viešųjų paslaugų namų ūkio pareigoms palengvinti trūkumas, taip pat ribota galimybė gauti išteklių, įskaitant kreditus ir žemę, ir juos valdyti, ribota galimybė gauti informacijos ir naudotis tinklais; kadangi šiuo pagrindu UNCTAD rekomenduoja įvertinimuose atsižvelgti į galimą prekybos politikos poveikį lyčių lygybei ir moterų įgalėjimui tokiose srityse kaip užimtumas, smulkus verslas, kainos, našumas žemės ūkyje, natūrinis ūkininkavimas ir migracija (27); |
| --- | --- |

J.

kadangi UNCTAD, remdamasi faktais pagrįstais tyrimais, primygtinai pabrėžia apribojimus, su kuriais moterys susiduria norėdamos pasinaudoti prekybos teikiamomis galimybėmis, kurių atsiradimą lemia tokie veiksniai kaip techninio mokymo geresnėms darbo vietoms gauti trūkumas, viešųjų paslaugų namų ūkio pareigoms palengvinti trūkumas, taip pat ribota galimybė gauti išteklių, įskaitant kreditus ir žemę, ir juos valdyti, ribota galimybė gauti informacijos ir naudotis tinklais; kadangi šiuo pagrindu UNCTAD rekomenduoja įvertinimuose atsižvelgti į galimą prekybos politikos poveikį lyčių lygybei ir moterų įgalėjimui tokiose srityse kaip užimtumas, smulkus verslas, kainos, našumas žemės ūkyje, natūrinis ūkininkavimas ir migracija (27);

| K. | kadangi dabartinė ES prekybos politika ir jos strategija „Prekyba visiems“grindžiama trimis pagrindiniais principais: veiksmingumo, skaidrumo ir vertybių, bet joje neatsižvelgiama į lyčių lygybės aspektą; kadangi Komisija, vykdydama pagalbos prekybai strategijos peržiūrą, atnaujino ir išplėtė savo įsipareigojimą dėl lyčių lygybės ir moterų ekonominio įgalėjimo teigdama, kad lyčių lygybė – ne tik pagrindinė žmogaus teisė, bet ji yra ir labai svarbi ekonominiam vystymuisi, kuo labiau išnaudojant įvairias turimas ES politikos priemones, kad būtų padidintas jų bendras poveikis augimui ir skurdo mažinimui; kadangi pagal nuostatas, įtrauktas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, ES turėtų sukurti pagrindą moterų ir vyrų lygybės principo įgyvendinimui užtikrinant moterims vienodas sąlygas ir galimybes politiniame, ekonominiame ir visuomeniniame gyvenime, taip pat švietimo, sveikatos apsaugos ir užimtumo srityse; |
| --- | --- |

K.

kadangi dabartinė ES prekybos politika ir jos strategija „Prekyba visiems“grindžiama trimis pagrindiniais principais: veiksmingumo, skaidrumo ir vertybių, bet joje neatsižvelgiama į lyčių lygybės aspektą; kadangi Komisija, vykdydama pagalbos prekybai strategijos peržiūrą, atnaujino ir išplėtė savo įsipareigojimą dėl lyčių lygybės ir moterų ekonominio įgalėjimo teigdama, kad lyčių lygybė – ne tik pagrindinė žmogaus teisė, bet ji yra ir labai svarbi ekonominiam vystymuisi, kuo labiau išnaudojant įvairias turimas ES politikos priemones, kad būtų padidintas jų bendras poveikis augimui ir skurdo mažinimui; kadangi pagal nuostatas, įtrauktas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, ES turėtų sukurti pagrindą moterų ir vyrų lygybės principo įgyvendinimui užtikrinant moterims vienodas sąlygas ir galimybes politiniame, ekonominiame ir visuomeniniame gyvenime, taip pat švietimo, sveikatos apsaugos ir užimtumo srityse;

| L. | kadangi prekyba ir prekybos susitarimai daro poveikį moterims kaip galimoms verslininkėms, vartotojoms, darbuotojoms arba neformaliojo sektoriaus darbuotojoms; kadangi būtina pripažinti ir geriau suprasti su lytimi susijusį prekybos politikos poveikį norint pateikti tinkamą politinį atsaką; kadangi norint pasiekti šį tikslą būtina parengti tinkamą metodiką siekiant užtikrinti, kad visada būtų įvertinamas galimas ES prekybos politikos ir susitarimų poveikis lyčių lygybei ir moterų teisėms; kadangi Komisija turėtų atlikti kiekybinius pagal lytis suskirstytus tyrimus pagal tokius sektorius kaip, be kita ko, verslas, mokslas ir technologijos; kadangi iki šiol ES sudaro prekybos susitarimus neatlikdama jų poveikio moterims ir lyčių lygybei vertinimų; kadangi Komisija paskelbė, kad į modernizuotą Čilės ir ES asociacijos susitarimą pirmą kartą ES būtų įtrauktas konkretus skyrius dėl lyčių ir prekybos; |
| --- | --- |

L.

kadangi prekyba ir prekybos susitarimai daro poveikį moterims kaip galimoms verslininkėms, vartotojoms, darbuotojoms arba neformaliojo sektoriaus darbuotojoms; kadangi būtina pripažinti ir geriau suprasti su lytimi susijusį prekybos politikos poveikį norint pateikti tinkamą politinį atsaką; kadangi norint pasiekti šį tikslą būtina parengti tinkamą metodiką siekiant užtikrinti, kad visada būtų įvertinamas galimas ES prekybos politikos ir susitarimų poveikis lyčių lygybei ir moterų teisėms; kadangi Komisija turėtų atlikti kiekybinius pagal lytis suskirstytus tyrimus pagal tokius sektorius kaip, be kita ko, verslas, mokslas ir technologijos; kadangi iki šiol ES sudaro prekybos susitarimus neatlikdama jų poveikio moterims ir lyčių lygybei vertinimų; kadangi Komisija paskelbė, kad į modernizuotą Čilės ir ES asociacijos susitarimą pirmą kartą ES būtų įtrauktas konkretus skyrius dėl lyčių ir prekybos;

| M. | kadangi atliekant prekybos susitarimų poveikio darniam vystymuisi vertinimus nepakankamai atsižvelgiama į lyčių klausimus ir moterų teises; |
| --- | --- |

M.

kadangi atliekant prekybos susitarimų poveikio darniam vystymuisi vertinimus nepakankamai atsižvelgiama į lyčių klausimus ir moterų teises;

| N. | kadangi prekybos politikos poveikio lytims ex ante vertinimas gali prisidėti prie moterų įgalėjimo ir gerovės ir kartu padėti sumažinti esamus skirtumus bei išvengti lyčių nelygybės didėjimo; |
| --- | --- |

N.

kadangi prekybos politikos poveikio lytims ex ante vertinimas gali prisidėti prie moterų įgalėjimo ir gerovės ir kartu padėti sumažinti esamus skirtumus bei išvengti lyčių nelygybės didėjimo;

| O. | kadangi, persvarstant dabartinius ES daugiašalius ir dvišalius susitarimus, paaiškėjo, kad 20 proc. susitarimų su ES nepriklausančiais prekybos partneriais pateikiamos nuorodos į moterų teises ir kad į 40 proc. šių susitarimų įtrauktos nuorodos, susijusios su siekiu skatinti lyčių lygybę; kadangi šiuose susitarimuose nuorodos dėl moterų įgalėjimo skatinimo dažniausiai pateikiamos savanoriškai, o kai jos yra įpareigojančios, praktiškai jų įgyvendinti neįmanoma; kadangi, remiantis pastarojo Komisijos tyrimo duomenimis, dar esama vyrų ir moterų nelygybės galimybių įsidarbinti srityje; kadangi tyrimas rodo, kad įgalėjus moteris pasaulio BVP iki 2025 m. galėtų išaugti 28 mlrd. JAV dolerių ir kad, atsižvelgiant į moterų vaidmenį bendruomenėse, tai yra labai svarbu tiek ekonominiu, tiek socialiniu ir skurdo panaikinimo požiūriu; |
| --- | --- |

O.

kadangi, persvarstant dabartinius ES daugiašalius ir dvišalius susitarimus, paaiškėjo, kad 20 proc. susitarimų su ES nepriklausančiais prekybos partneriais pateikiamos nuorodos į moterų teises ir kad į 40 proc. šių susitarimų įtrauktos nuorodos, susijusios su siekiu skatinti lyčių lygybę; kadangi šiuose susitarimuose nuorodos dėl moterų įgalėjimo skatinimo dažniausiai pateikiamos savanoriškai, o kai jos yra įpareigojančios, praktiškai jų įgyvendinti neįmanoma; kadangi, remiantis pastarojo Komisijos tyrimo duomenimis, dar esama vyrų ir moterų nelygybės galimybių įsidarbinti srityje; kadangi tyrimas rodo, kad įgalėjus moteris pasaulio BVP iki 2025 m. galėtų išaugti 28 mlrd. JAV dolerių ir kad, atsižvelgiant į moterų vaidmenį bendruomenėse, tai yra labai svarbu tiek ekonominiu, tiek socialiniu ir skurdo panaikinimo požiūriu;

| P. | kadangi ir besivystančiose, ir išsivysčiusiose šalyse labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės sudaro didžiausią privačiojo sektoriaus dalį ir jose dirba didžiausia darbuotojų dalis; kadangi, remiantis Tarptautinio prekybos centro duomenimis, labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės kartu sudaro 95 proc. visų pasaulio įmonių, joms tenka apytikriai 50 proc. pasaulio BVP ir jose dirba daugiau nei 70 proc. visų darbuotojų; kadangi iki 40 proc. visų labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių priklauso moterims kai tuo tarpu tik 15 proc. eksportuojančių įmonių vadovauja moterys; kadangi vis dėlto iš EBPO duomenų matyti, kad moterys verslininkės dažnai vis dar uždirba 30–40 proc. mažiau nei jų kolegos vyrai (28); |
| --- | --- |

P.

kadangi ir besivystančiose, ir išsivysčiusiose šalyse labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės sudaro didžiausią privačiojo sektoriaus dalį ir jose dirba didžiausia darbuotojų dalis; kadangi, remiantis Tarptautinio prekybos centro duomenimis, labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės kartu sudaro 95 proc. visų pasaulio įmonių, joms tenka apytikriai 50 proc. pasaulio BVP ir jose dirba daugiau nei 70 proc. visų darbuotojų; kadangi iki 40 proc. visų labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių priklauso moterims kai tuo tarpu tik 15 proc. eksportuojančių įmonių vadovauja moterys; kadangi vis dėlto iš EBPO duomenų matyti, kad moterys verslininkės dažnai vis dar uždirba 30–40 proc. mažiau nei jų kolegos vyrai (28);

| Q. | kadangi visoje Europoje vykę vieši debatai dėl tokių prekybos srities derybų kaip dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo (TPIP), Išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) ir prekybos paslaugomis susitarimo (TISA) ir reakcija į juos parodė, kad reikia skaidrių ir visa apimančių derybų, kuriose būtų atsižvelgta į Europos piliečių daugelyje šalių išreikštą didelį susirūpinimą; kadangi įgyvendinant ES prekybos politiką neturėtų būti mažinami jokie ES standartai ir kadangi viešosios paslaugos niekada neturėtų būti įtrauktos į derybas; kadangi bet koks ginčų sprendimo mechanizmas turėtų būti skirtas tam, kad užtikrintų atskirų vyriausybių galimybę vykdyti reguliavimą viešojo intereso labui ir siekti viešosios tvarkos tikslų; kadangi turi būti tikimasi pažangos kitose svarbiose susirūpinimą keliančiose srityse, pvz., su žmogaus teisėmis susijusių įmonių socialinės atsakomybės įsipareigojimų stiprinimo; kadangi pasaulinių vertės grandinių atžvilgiu reikalingas pasaulinis visa apimantis požiūris į įmonių atsakomybę už žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

Q.

kadangi visoje Europoje vykę vieši debatai dėl tokių prekybos srities derybų kaip dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo (TPIP), Išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) ir prekybos paslaugomis susitarimo (TISA) ir reakcija į juos parodė, kad reikia skaidrių ir visa apimančių derybų, kuriose būtų atsižvelgta į Europos piliečių daugelyje šalių išreikštą didelį susirūpinimą; kadangi įgyvendinant ES prekybos politiką neturėtų būti mažinami jokie ES standartai ir kadangi viešosios paslaugos niekada neturėtų būti įtrauktos į derybas; kadangi bet koks ginčų sprendimo mechanizmas turėtų būti skirtas tam, kad užtikrintų atskirų vyriausybių galimybę vykdyti reguliavimą viešojo intereso labui ir siekti viešosios tvarkos tikslų; kadangi turi būti tikimasi pažangos kitose svarbiose susirūpinimą keliančiose srityse, pvz., su žmogaus teisėmis susijusių įmonių socialinės atsakomybės įsipareigojimų stiprinimo; kadangi pasaulinių vertės grandinių atžvilgiu reikalingas pasaulinis visa apimantis požiūris į įmonių atsakomybę už žmogaus teisių pažeidimus;

| R. | kadangi JT pagrindiniai verslo, prekybos ir žmogaus teisių principai yra privalomi visoms valstybėms ir visoms įmonėms, nepriklausomai nuo jų dydžio, sektoriaus, vietos, nuosavybės teisės ar struktūros; |
| --- | --- |

R.

kadangi JT pagrindiniai verslo, prekybos ir žmogaus teisių principai yra privalomi visoms valstybėms ir visoms įmonėms, nepriklausomai nuo jų dydžio, sektoriaus, vietos, nuosavybės teisės ar struktūros;

| S. | kadangi 2016 m. Tarybos priimtoje visuotinėje Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijoje patvirtinama, kad būtina sistemingai integruoti žmogaus teises į visus politikos sektorius ir visas institucijas, įskaitant tarptautinę prekybą ir prekybos politiką; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2016 m. Tarybos priimtoje visuotinėje Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijoje patvirtinama, kad būtina sistemingai integruoti žmogaus teises į visus politikos sektorius ir visas institucijas, įskaitant tarptautinę prekybą ir prekybos politiką;

| T. | kadangi bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema (BLS) siekiama, be kitų dalykų, prisidėti prie skurdo panaikinimo ir skatinti darnų vystymąsi ir gerą valdymą; kadangi BLS+ apima sąlygas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad reikalavimus atitinkančios besivystančios šalys ratifikuotų ir įgyvendintų 27 tarptautines konvencijas dėl žmogaus ir darbo teisių, aplinkos apsaugos ir gero valdymo; kadangi labai svarbu reguliariai stebėti jų įgyvendinimą, prireikus imtis veiksmų ir ypatingą dėmesį skirti lyčių lygybei; kadangi Konvencija dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims yra viena iš svarbiausių konvencijų, taikomų pagal sistemą BLS+; |
| --- | --- |

T.

kadangi bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema (BLS) siekiama, be kitų dalykų, prisidėti prie skurdo panaikinimo ir skatinti darnų vystymąsi ir gerą valdymą; kadangi BLS+ apima sąlygas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad reikalavimus atitinkančios besivystančios šalys ratifikuotų ir įgyvendintų 27 tarptautines konvencijas dėl žmogaus ir darbo teisių, aplinkos apsaugos ir gero valdymo; kadangi labai svarbu reguliariai stebėti jų įgyvendinimą, prireikus imtis veiksmų ir ypatingą dėmesį skirti lyčių lygybei; kadangi Konvencija dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims yra viena iš svarbiausių konvencijų, taikomų pagal sistemą BLS+;

| U. | kadangi daugiau kaip 40 proc. žemės ūkio darbų pasaulio Pietų šalyse atlieka moterys; |
| --- | --- |

U.

kadangi daugiau kaip 40 proc. žemės ūkio darbų pasaulio Pietų šalyse atlieka moterys;

| V. | kadangi dėl pasaulinės prekybos plėtros ir besivystančių šalių integracijos į pasaulines vertės grandines gali kilti lyčių nelygybės pavojus, jei šia nelygybe būtų naudojamasi norint pagaminti ekonomiškai konkurencingesnius produktus; kadangi tai daugybei moterų taip pat suteikė galimybę pereiti iš neformaliojo sektoriaus į oficialų sektorių; kadangi kilmės taisyklės tampa vis svarbesnės pasaulinėse vertės grandinėse, nes jomis grindžiama gamyba vyksta keliose šalyse; kadangi taikant aiškesnes ir geriau apibrėžtas kilmės taisykles galima sukurti sistemą, kuri padėtų užtikrinti visišką skaidrumą ir atskaitomybę visose tiekimo grandinių dalyse, o tai gali daryti teigiamą poveikį moterims, ypač dirbančioms aprangos sektoriuje; |
| --- | --- |

V.

kadangi dėl pasaulinės prekybos plėtros ir besivystančių šalių integracijos į pasaulines vertės grandines gali kilti lyčių nelygybės pavojus, jei šia nelygybe būtų naudojamasi norint pagaminti ekonomiškai konkurencingesnius produktus; kadangi tai daugybei moterų taip pat suteikė galimybę pereiti iš neformaliojo sektoriaus į oficialų sektorių; kadangi kilmės taisyklės tampa vis svarbesnės pasaulinėse vertės grandinėse, nes jomis grindžiama gamyba vyksta keliose šalyse; kadangi taikant aiškesnes ir geriau apibrėžtas kilmės taisykles galima sukurti sistemą, kuri padėtų užtikrinti visišką skaidrumą ir atskaitomybę visose tiekimo grandinių dalyse, o tai gali daryti teigiamą poveikį moterims, ypač dirbančioms aprangos sektoriuje;

| W. | kadangi šios naujos su prekyba susijusios moterų užimtumo galimybės besivystančiose šalyse labai prisidėjo prie namų ūkio pajamų didinimo ir skurdo mažinimo; |
| --- | --- |

W.

kadangi šios naujos su prekyba susijusios moterų užimtumo galimybės besivystančiose šalyse labai prisidėjo prie namų ūkio pajamų didinimo ir skurdo mažinimo;

| X. | kadangi aprangos sektoriuje dažniausiai dirba moterys; kadangi svarbu priminti, kad per 2012 m. rugsėjo mėn. Pakistano Karačio mieste įvykusį gaisrą žuvo 289 asmenys, kad per tais pačiais metais Bangladeše esančiame drabužių siuvimo fabrike „Tazreen Fashions“įvykusį gaisrą žuvo 117 asmenų ir buvo sužeista daugiau kaip 200 darbuotojų ir kad per pastato „Rana Plaza“griūtį, įvykusią 2013 m. taip pat Bangladeše, žuvo 1 129 žmonės ir buvo sužeista apytikriai 2 500 asmenų; kadangi visos šios nelaimės įvyko drabužių siuvimo fabrikuose; |
| --- | --- |

X.

kadangi aprangos sektoriuje dažniausiai dirba moterys; kadangi svarbu priminti, kad per 2012 m. rugsėjo mėn. Pakistano Karačio mieste įvykusį gaisrą žuvo 289 asmenys, kad per tais pačiais metais Bangladeše esančiame drabužių siuvimo fabrike „Tazreen Fashions“įvykusį gaisrą žuvo 117 asmenų ir buvo sužeista daugiau kaip 200 darbuotojų ir kad per pastato „Rana Plaza“griūtį, įvykusią 2013 m. taip pat Bangladeše, žuvo 1 129 žmonės ir buvo sužeista apytikriai 2 500 asmenų; kadangi visos šios nelaimės įvyko drabužių siuvimo fabrikuose;

| Y. | kadangi dauguma darbuotojų gamybos eksportui zonose yra moterys; ir kadangi gamybos eksportui zonose kai kuriose šalyse netaikomi vietos darbo teisės aktai, draudžiama arba ribojama profesinių sąjungų veikla ir darbuotojams neužtikrinama galimybė naudotis teisių gynimo priemonėmis akivaizdžiai nesilaikant pagrindinių TDO standartų; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dauguma darbuotojų gamybos eksportui zonose yra moterys; ir kadangi gamybos eksportui zonose kai kuriose šalyse netaikomi vietos darbo teisės aktai, draudžiama arba ribojama profesinių sąjungų veikla ir darbuotojams neužtikrinama galimybė naudotis teisių gynimo priemonėmis akivaizdžiai nesilaikant pagrindinių TDO standartų;

| Z. | kadangi viešasis ir privatusis sektoriai, pilietinė visuomenė (visų pirma moterų teisių organizacijos), socialiniai partneriai ir profesinės sąjungos turi žinių ir galimybių atlikti pagrindinį vaidmenį formuojant ir stebint prekybos politiką ir renkant duomenis, kurie gali suteikti žinių apie problemas, su kuriomis moterys susiduria liberalizuojant prekybą, siekiant stiprinti moterų teises, jų ekonominį įgalėjimą ir moterų verslumo skatinimą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi viešasis ir privatusis sektoriai, pilietinė visuomenė (visų pirma moterų teisių organizacijos), socialiniai partneriai ir profesinės sąjungos turi žinių ir galimybių atlikti pagrindinį vaidmenį formuojant ir stebint prekybos politiką ir renkant duomenis, kurie gali suteikti žinių apie problemas, su kuriomis moterys susiduria liberalizuojant prekybą, siekiant stiprinti moterų teises, jų ekonominį įgalėjimą ir moterų verslumo skatinimą;

| AA. | kadangi tokiais renginiais kaip 2017 m. birželio 20 d. Komisijos surengtu Tarptautiniu forumu moterų ir prekybos klausimais daugeliui ekonomikos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės atstovų suteikiama galimybė keistis informacija apie iniciatyvas, susijusias su prekybos poveikiu lyčių lygybei, ir pradėti jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

AA.

kadangi tokiais renginiais kaip 2017 m. birželio 20 d. Komisijos surengtu Tarptautiniu forumu moterų ir prekybos klausimais daugeliui ekonomikos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės atstovų suteikiama galimybė keistis informacija apie iniciatyvas, susijusias su prekybos poveikiu lyčių lygybei, ir pradėti jas įgyvendinti;

| AB. | kadangi daugiašalės platformos ir tarpvyriausybiniai forumai, tokie kaip JT forumas DVT klausimais ir forumas „Women20“(W20), atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant su lyčių klausimu susijusią ekspertų diskusiją ir jų tarpusavio veiklą ir kuriant tinkamą pagrindą sutarimui pasiekti; |
| --- | --- |

AB.

kadangi daugiašalės platformos ir tarpvyriausybiniai forumai, tokie kaip JT forumas DVT klausimais ir forumas „Women20“(W20), atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant su lyčių klausimu susijusią ekspertų diskusiją ir jų tarpusavio veiklą ir kuriant tinkamą pagrindą sutarimui pasiekti;

| AC. | kadangi viešosios paslaugos, esamos ar būsimos visuotinės svarbos paslaugos ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (visų pirma vanduo, sanitarija, sveikata, priežiūra, socialinės paslaugos, socialinės apsaugos sistemos, švietimas, atliekų tvarkymas ir viešasis transportas, tačiau vien tuo neapsiribojant) neturi būti įtrauktos į derybas dėl prekybos susitarimų ar į bet kokių ES sudarytų prekybos susitarimų taikymo sritį; kadangi Komisija įsipareigojo užtikrinti, kad šios paslaugos priklausys valstybių narių kompetencijai ir kad nebus galima reikalauti vyriausybių privatizuoti bet kokią paslaugą, taip pat nebus galima užkirsti kelio bet kuriuo metu bendro intereso tikslu apibrėžti, reguliuoti, teikti ir remti paslaugas; |
| --- | --- |

AC.

kadangi viešosios paslaugos, esamos ar būsimos visuotinės svarbos paslaugos ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (visų pirma vanduo, sanitarija, sveikata, priežiūra, socialinės paslaugos, socialinės apsaugos sistemos, švietimas, atliekų tvarkymas ir viešasis transportas, tačiau vien tuo neapsiribojant) neturi būti įtrauktos į derybas dėl prekybos susitarimų ar į bet kokių ES sudarytų prekybos susitarimų taikymo sritį; kadangi Komisija įsipareigojo užtikrinti, kad šios paslaugos priklausys valstybių narių kompetencijai ir kad nebus galima reikalauti vyriausybių privatizuoti bet kokią paslaugą, taip pat nebus galima užkirsti kelio bet kuriuo metu bendro intereso tikslu apibrėžti, reguliuoti, teikti ir remti paslaugas;

| AD. | kadangi prekyba paslaugomis ir viešieji pirkimai gali daryti neproporcingą įtaką moterims ir kadangi viešieji pirkimai išlieka priemone, kuri vyriausybėms sudaro galimybę daryti teigiamą poveikį palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms, ypač moterims; kadangi dėl sveikatos ir priežiūros paslaugų privatizavimo kyla pavojus, kad išaugs nelygybė ir kad jis gali turėti neigiamą poveikį daugelio moterų darbo sąlygoms; kadangi viešųjų paslaugų arba viešojo aptarnavimo sektoriuje dirbančių moterų skaičius viršija vidurkį ir kadangi moterys kaip šių paslaugų naudotojos labiau nei vyrai priklauso nuo aukštos kokybės, įperkamų, prieinamų ir paklausa grindžiamų viešųjų paslaugų, ypač kalbant apie socialines paslaugas, tokias kaip vaiko ir priklausomų asmenų priežiūra; kadangi dėl sumažėjusių nacionalinių namų ūkių pajamų ir viešųjų paslaugų skaičiaus bei išaugusių kainų ši priežiūros našta dažnai perkeliama beveik tik ant moterų pečių, todėl tai trukdys užtikrinti lyčių lygybę; |
| --- | --- |

AD.

kadangi prekyba paslaugomis ir viešieji pirkimai gali daryti neproporcingą įtaką moterims ir kadangi viešieji pirkimai išlieka priemone, kuri vyriausybėms sudaro galimybę daryti teigiamą poveikį palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms, ypač moterims; kadangi dėl sveikatos ir priežiūros paslaugų privatizavimo kyla pavojus, kad išaugs nelygybė ir kad jis gali turėti neigiamą poveikį daugelio moterų darbo sąlygoms; kadangi viešųjų paslaugų arba viešojo aptarnavimo sektoriuje dirbančių moterų skaičius viršija vidurkį ir kadangi moterys kaip šių paslaugų naudotojos labiau nei vyrai priklauso nuo aukštos kokybės, įperkamų, prieinamų ir paklausa grindžiamų viešųjų paslaugų, ypač kalbant apie socialines paslaugas, tokias kaip vaiko ir priklausomų asmenų priežiūra; kadangi dėl sumažėjusių nacionalinių namų ūkių pajamų ir viešųjų paslaugų skaičiaus bei išaugusių kainų ši priežiūros našta dažnai perkeliama beveik tik ant moterų pečių, todėl tai trukdys užtikrinti lyčių lygybę;

| AE. | kadangi intelektinės nuosavybės teisių sistema prisideda prie ES žinių ekonomikos; kadangi su patentais susijusios nuostatos dėl intelektinės nuosavybės teisių, kuriomis draudžiama generinių vaistų gamyba, gali daryti didelį poveikį konkretiems moterų sveikatos reikalavimams; kadangi moterys labiau nei vyrai priklauso nuo galimybės gauti įperkamas sveikatos priežiūros paslaugas ir vaistus ir jų prieinamumo, ypač kalbant apie jų lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises; kadangi galimybės gauti vaistų ES nepriklausančiose šalyse neturėtų būti ribojamos remiantis intelektinės nuosavybės teisių apsauga; |
| --- | --- |

AE.

kadangi intelektinės nuosavybės teisių sistema prisideda prie ES žinių ekonomikos; kadangi su patentais susijusios nuostatos dėl intelektinės nuosavybės teisių, kuriomis draudžiama generinių vaistų gamyba, gali daryti didelį poveikį konkretiems moterų sveikatos reikalavimams; kadangi moterys labiau nei vyrai priklauso nuo galimybės gauti įperkamas sveikatos priežiūros paslaugas ir vaistus ir jų prieinamumo, ypač kalbant apie jų lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises; kadangi galimybės gauti vaistų ES nepriklausančiose šalyse neturėtų būti ribojamos remiantis intelektinės nuosavybės teisių apsauga;

| AF. | kadangi priimant sprendimus dėl prekybos ir prekybos susitarimų moterys dalyvauja tik nedideliu mastu, nes derybų grupės, parlamentai ir vyriausybės dar anaiptol nėra pasiekę lyčių pusiausvyros; kadangi lyčių pusiausvyra šiose institucijose galėtų ne tik padėti tinkamiau integruoti lyčių lygybės klausimus, bet ir padidinti demokratinį sprendimų priėmimo proceso teisėtumą; |
| --- | --- |

AF.

kadangi priimant sprendimus dėl prekybos ir prekybos susitarimų moterys dalyvauja tik nedideliu mastu, nes derybų grupės, parlamentai ir vyriausybės dar anaiptol nėra pasiekę lyčių pusiausvyros; kadangi lyčių pusiausvyra šiose institucijose galėtų ne tik padėti tinkamiau integruoti lyčių lygybės klausimus, bet ir padidinti demokratinį sprendimų priėmimo proceso teisėtumą;

| AG. | kadangi Komisijoje ir EIVT skiriama nepakankamai žmogiškųjų išteklių užtikrinti, kad lyčių aspektas būtų integruotas į ES prekybos politiką ir visų pirma į visą prekybos derybų procesą; |
| --- | --- |

AG.

kadangi Komisijoje ir EIVT skiriama nepakankamai žmogiškųjų išteklių užtikrinti, kad lyčių aspektas būtų integruotas į ES prekybos politiką ir visų pirma į visą prekybos derybų procesą;

| AH. | kadangi Komisija, rengdama teisinę sistemą, skirtą palyginti naujoms prekybos politikos sritims, pvz. e. prekybai, turėtų nuo pat pradžių atsižvelgti į jų poveikį lyčių vaidmenims, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai ir neapmokamo darbo mastui; |
| --- | --- |

AH.

kadangi Komisija, rengdama teisinę sistemą, skirtą palyginti naujoms prekybos politikos sritims, pvz. e. prekybai, turėtų nuo pat pradžių atsižvelgti į jų poveikį lyčių vaidmenims, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai ir neapmokamo darbo mastui;

| AI. | kadangi paaiškėjo, kad prekyba konflikto zonų naudingosiomis iškasenomis yra tiesiogiai susijusi su plačiu mastu išplitusiais žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant išžaginimą ir seksualinį smurtą prieš moteris ir mergaites, vaikų ir vergų darbą ir masinę priverstinę migraciją; |
| --- | --- |

AI.

kadangi paaiškėjo, kad prekyba konflikto zonų naudingosiomis iškasenomis yra tiesiogiai susijusi su plačiu mastu išplitusiais žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant išžaginimą ir seksualinį smurtą prieš moteris ir mergaites, vaikų ir vergų darbą ir masinę priverstinę migraciją;

I.   
  Lyčių lygybės stiprinimas prekyboje. Pagrindiniai aspektai ir tikslai

| 1. | pabrėžia, kad ES įpareigota vykdyti vertybėmis grindžiamą prekybos politiką, kuri apimtų aukšto lygio darbo ir aplinkos teisių apsaugos, taip pat pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių, įskaitant lyčių lygybę, paisymo užtikrinimą; primena, kad į visus ES prekybos susitarimus turi būti įtrauktas plačių užmojų ir vykdytinas skyrius dėl prekybos ir darnaus vystymosi; pabrėžia, kad ES susitarimų su prekyba susiję įsipareigojimai niekada neturėtų būti svarbesni nei žmogaus teisės, moterų teisės ar aplinkos apsauga, taip pat jais turėtų būti atsižvelgiama į vietos, socialinę ir ekonominę aplinką; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad lyčių lygybė yra tinkamai įtvirtinta visose ES politikos srityse, kaip nustatyta SESV 8 straipsnyje; atkreipia dėmesį į tai, kad šiame straipsnyje nustatyta, jog „visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“; ragina Komisiją padidinti įvairių sričių, pavyzdžiui, prekybos, vystymosi, žemės ūkio, užimtumo, migracijos ir lyčių lygybės, politikos suderinamumą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad vykdant sąžiningą ir įtraukią tarptautinę prekybos politiką būtina aiški sistema, kuri padėtų padidinti moterų įgalėjimą ir pagerinti jų gyvenimo ir darbo sąlygas, stiprinti lyčių lygybę, apsaugoti aplinką ir didinti socialinį teisingumą, tarptautinį solidarumą ir tarptautinę ekonominę plėtrą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad pagrindinis prekybos politikos tikslas turi būti abipusiai naudingo ekonomikos augimo skatinimas; primena, kad, nors prekybos politika gali būti skatinamos kitos vertybės, kurias Europos Sąjunga propaguoja daugiašaliu lygmeniu, galimybės išspręsti visuotinius klausimus pasitelkiant prekybos politiką ir prekybos susitarimus turi ribas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai pabrėžia, kad naujos kartos prekybos susitarimais turėtų būti skatinami atitinkami tarptautiniai standartai ir teisinės priemonės, taip pat ir lyčių lygybės srityje, pvz., Konvencija dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Pekino veiksmų platforma, pagrindinės TDO konvencijos ir DVT; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad ES susitarimų su prekyba susiję įsipareigojimai niekada neturėtų būti svarbesni nei žmogaus teisės; palankiai vertina JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ir ragina valstybes nares vadovaujantis JT pagrindiniais principais priimti ir detalizuoti nacionalinius veiksmų planus, kuriuose būtų atsižvelgiama į moterų teises ir poreikį kovoti su smurtu dėl lyties; ragina Komisiją naudoti prekybos derybas siekiant paskatinti ES prekybos partnerius priimti savo nacionalinius veiksmų planus; remia vykstančias derybas dėl tarptautinėms bendrovėms ir kitoms verslo įmonėms skirtos privalomos su žmogaus teisėmis susijusios JT priemonės sukūrimo; pabrėžia ES aktyvaus dalyvavimo šiame tarpvyriausybiniame procese svarbą ir ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti prekybos partnerius konstruktyviai dalyvauti šiose derybose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES prekybos partneriai visapusiškai laikytųsi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 16 ir 17 straipsnių, nes tai yra priemonė kovoti su lyčių nelygybe socialinių ir ekonominių teisių srityje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad tik valstybės narės yra kompetentingos reguliuoti ir sustabdyti visuotinės svarbos paslaugų liberalizavimą ir todėl ragina jas apsaugoti pagrindinius tikslus, pvz., susijusius su lyčių lygybe, žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, visuomenės sveikata bei socialiniais ir aplinkos standartais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad vyriausybės turi išsaugoti turimas galimybes skirti lėšų moterų teisėms ir lyčių lygybei įgyvendinti, siekiant užtikrinti įtraukią ir tvarią visuomenės ateitį; todėl pabrėžia, kad nepaprastai svarbu pagal DVT Nr. 17.15 gerbti šalies partnerės demokratinę politinę laisvę reguliuoti ir priimti tinkamus sprendimus, atsižvelgiant į savo šalies aplinkybes, reaguoti į savo šalies gyventojų poreikius ir vykdyti savo įsipareigojimus žmogaus teisių srityje ir kitus tarptautinius įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad paragino Komisiją panaikinti investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo sistemą ir pabrėžia, kad bet koks ginčų sprendimo mechanizmas turėtų padėti užtikrinti atskirų vyriausybių pajėgumą vykdyti reguliavimą visuomenės labui ir siekti viešosios tvarkos tikslų, įskaitant priemones, kuriomis siekiama skatinti lyčių lygybę, taip pat stipresnes darbo, aplinkosaugos ir vartotojų teises; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad prekybai taikomos nuostatos dėl intelektinės nuosavybės teisių dažnai daro poveikį visuomenės sveikatai ir specifinėms moterų sveikatos reikmėms; ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad prekybos susitarimų nuostatose dėl intelektinės nuosavybės teisių būtų deramai atsižvelgta į moterų teises, visų pirma turint mintyje jų poveikį moterų sveikatai, įskaitant galimybes gauti įperkamas sveikatos priežiūros paslaugas ir vaistus; ragina Komisiją ir Tarybą skatinti geografinių nuorodų (GN) apsaugą, kaip ypatingai svarbią kaimo vietovėse gyvenančių moterų įgalėjimo priemonę; taip pat ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares persvarstyti klausimą dėl apsaugos taikymo išplėtimo ne žemės ūkio produktams, atsižvelgiant į tai, kad ES jau susitarė saugoti ne žemės ūkio produktus su GN laisvosios prekybos susitarimuose (LPS); |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad DVT siekti reikia turėti pagal lytis išskirstytus duomenis, kad būtų galima stebėti pažangą įgyvendinant visus tikslus, įskaitant DVT Nr. 5 dėl lyčių lygybės; pabrėžia, kad nėra tinkamų duomenų apie prekybos poveikį lyčių lygybei ir ragina rinkti pakankamai ir tinkamų pagal lytį suskirstytų duomenų apie prekybos poveikį; pabrėžia, kad turint tokius duomenis būtų galima nustatyti metodus su aiškiais ir išmatuojamais rodikliais regioniniu, nacionaliniu ir sektorių lygmenimis, patobulinti analizę ir apibrėžti tikslus, kuriuos reikia pasiekti, bei veiksmus, kurių reikia imtis siekiant užtikrinti, kad moterys ir vyrai vienodai pasinaudotų prekybos teikiama nauda; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas kiekybinei ir kokybinei pagal lytį suskirstytai darbo raidos, turto nuosavybės ir finansinės įtraukties sektoriuose, kuriems turėjo poveikį prekyba, analizei; ragina Komisiją bendradarbiauti su Europos ir tarptautinėmis organizacijomis, pvz., Pasaulio banku, Jungtinėmis Tautomis, EBPO ir Europos lyčių lygybės institutu (EIGE), taip pat su nacionaliniais statistikos biurais, siekiant pagerinti tokių duomenų rinkimą ir prieinamumą; ragina ES ir jos valstybes nares į ex ante ir ex post poveikio vertinimus įtraukti pagal konkrečias šalis ir konkrečius sektorius suskirstytą ES prekybos politikos ir susitarimų poveikį lytims; pabrėžia, kad per prekybos derybas reikėtų atsižvelgti į lyčių aspekto analizės rezultatus (atsižvelgiant ir į teigiamą, ir į neigiamą poveikį viso proceso metu, pradedant derybų etapu ir baigiant įgyvendinimu) ir kartu reikėtų taikyti priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią galimam neigiamam poveikiui ar jį kompensuoti; |
| --- | --- |

12.

II.   
  Lyčių lygybės stiprinimas prekyboje. Su konkrečiais sektoriais susiję aspektai ir tikslai

| 13. | pabrėžia, kad visuotinės svarbos paslaugos ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, įskaitant vandenį, socialines paslaugas, socialinės apsaugos sistemas, švietimą, atliekų tvarkymą, viešąjį transportą ir sveikatos priežiūrą, tačiau vien tuo neapsiribojant, neturi būti įtrauktos į prekybos derybų taikymo sritį ir turi priklausyti valstybių narių vyriausybių kompetencijai; ragina ES užtikrinti, kad prekybos ir investicijų sutartys neskatintų viešųjų paslaugų, kurios galėtų daryti poveikį moterims kaip paslaugos teikėjoms ir kaip paslaugos naudotojoms ir didinti lyčių nelygybę, privatizavimo; pabrėžia, kad viešo socialinių paslaugų teikimo klausimas yra ypač aktualus lyčių lygybės požiūriu, atsižvelgiant į tai, kad dėl pasikeitusių galimybių naudotis šiomis paslaugomis, naudotojo mokesčių už jas ir jų kokybės neapmokamas priežiūros darbas lyčių atžvilgiu gali pasiskirstyti netolygiai; atkreipia dėmesį į tai, kad vyriausybės ir nacionalinės ir vietos valdžios institucijos turi visiškai išsaugoti teisę ir gebėjimą nustatyti, reguliuoti, patvirtinti, toliau taikyti arba panaikinti bet kokias priemones, susijusias su visuotinės galimybės naudotis visuotinės svarbos paslaugomis ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis užsakymu, teikimo organizavimu, finansavimu ir teikimu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad prekybos politika gali daryti poveikį galimybei naudotis būtiniausiomis sveikatos paslaugomis ir todėl gali daryti įtaką politikos tikslams, programoms ir paslaugoms, kuriomis siekiama užtikrinti ir toliau skatinti reprodukcinės ir lytinės sveikatos priežiūros prieinamumą ir teises; todėl pabrėžia, kad pagrindinė sveikatos priežiūra, visų pirma galimybė pasinaudoti su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusiomis paslaugomis, nėra įtraukiama į prekybos derybas ir pažymi, kad ji priklauso valstybių narių kompetencijai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina nustatyti privalomas, vykdytinas ir veiksmingas priemones, padėsiančias kovoti su išnaudojimu ir pagerinti darbo ir gyvenimo sąlygas moterims, dirbančioms į eksportą orientuotuose pramonės šakose, laikantis tikslo pagerinti gyvenimo ir darbo sąlygas moterims susirūpinimą keliančiose šalyse ir sektoriuose, visų pirma drabužių, tekstilės ir žemės ūkio sektoriuose, siekiant išvengti to, kad prekybos liberalizavimas prisidėtų prie darbuotojų teisių suprastėjimo ir didesnio vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo; mano, kad tokios priemonės ir bendrų apibrėžčių nustatymas turėtų suteikti galimybę su tarptautinėmis organizacijomis (tokiomis kaip JT, PPO, TDO ir EBPO) imtis skaidresnių ir geriau koordinuotų veiksmų; teigiamai vertina Bangladešo tvarumo susitarimą kaip gerą pavyzdį ir žingsnį pirmyn kalbant apie stebėsenos mechanizmo nustatymą ir ragina visiškai laikytis jo sąlygų; šiuo požiūriu ragina Komisiją, visus tarptautinius veikėjus ir visas susijusias įmones pripažinti naująsias EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas, skirtas atsakingoms tiekimo grandinėms drabužių ir avalynės sektoriuose, ir jų laikytis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina daugiau dėmesio skirti moterims, dirbančioms neformaliąjame sektoriuje, ir pripažinti, kad reikia sustiprinti šio sektoriaus darbuotojų moterų deramo darbo standartus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad dažnai labiausiai dėl to nukenčia moterys ir mergaitės, nes prekyba žmonėmis darbo tikslais yra glaudžiai susijusi su prekyba žmonėmis seksualiniais tikslais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad paprastai poveikis, atsirandantis augant žemės ūkio produktų eksportui, yra mažiau palankus moterims nei vyrams, nes iš naujų tendencijų matyti, kad smulkieji ūkininkai, kurių didelę dalį sudaro moterys, dažnai negali konkuruoti užsienio rinkose dėl paveldėjimo teisės aktų, nepakankamo kreditų, informacijos, žemės ir tinklų prieinamumo ir galimybių laikytis naujų taisyklių ir standartų; pabrėžia, kad ypač būtina stengtis padidinti teigiamą prekybos poveikį moterims žemės ūkio sektoriuje, kuriame, kaip nustatyta, moterys yra ypač pažeidžiamos, bet taip pat turi akivaizdžių galimybių būti įgalėtos; pabrėžia, kad moterų valdomos įmonės gautų naudos iš lyčių stereotipų panaikinimo, didesnių galimybių patekti į rinką ir geresnių sąlygų gauti finansavimą sudarymo, rinkos formavimo ir tinklų bei iš gebėjimų stiprinimo ir mokymo veiklos pagerinimo; pažymi, kad prekybos liberalizavimas galėtų daryti neigiamą poveikį moterims tam tikruose sektoriuose, pvz. žemės ūkio ir maisto perdirbimo sektoriuose; pabrėžia, kad, nors darbuotojos moterys vyrauja pasaulio maisto gamybos sektoriuje (jam priskiriama 50–80 proc. visų pasaulio dirbančių žmonių), joms priklauso mažiau nei 20 proc. žemės ir dėl šios priežasties auganti komercinė žemės paklausa sudaro sunkumų skurdžiau gyvenančioms moterims gauti arba išlaikyti saugias ir teisingas galimybes naudotis žeme; primena, kad reikia užkirsti kelią galimam neigiamam prekybos susitarimuose numatytų intelektinės nuosavybės teisių nuostatų, pvz., dėl sėklų privatizavimo, poveikiui apsirūpinimo maistu savarankiškumui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad natūriniuose ūkiuose dirbančios moterys susiduria su papildomomis kliūtimis, siekdamos išlaikyti apsirūpinimo maistu savarankiškumą, nes prekybos susitarimuose numatoma tvirta naujų augalų veislių apsauga pagal Tarptautinę konvenciją dėl naujų augalų veislių apsaugos (UPOV konvencija); |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad ES žemės ūkio produktų importas gali būti pavojingas tradiciniams smulkiems ūkiams ir tuo pačiu metu kelti pavojų moterų pragyvenimo šaltiniams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių svarbą ES ekonominei struktūrai; ragina Komisiją toliau siekti remti labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones, ypatingą dėmesį ir priemones skiriant moterų valdomoms labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms; ragina ES ir jos valstybes nares steigiant eksporto pagalbos tarnybas didelį dėmesį skirti ypatingoms moterų vadovaujamų labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių aplinkybėms siekiant pasinaudoti LPS teikiamomis galimybėmis ir stiprinti paslaugas, technologijas ir infrastruktūrą (pavyzdžiui, prieigos prie interneto), kurios yra labai svarbios moterų ir moterų vadovaujamų labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių ekonominiam įgalėjimui užtikrinti; ragina Komisiją padėti užmegzti ES moterų verslininkių ir jų kolegių iš besivystančių šalių partnerystę; |
| --- | --- |

21.

III.   
  Lyčių lygybės stiprinimas prekyboje. ES lygmeniu būtini veiksmai

| 22. | primygtinai pabrėžia, kad tam tikrais ES prekybos politikos elementais, pvz., prekybos ir darnaus vystymosi skyriais ir sistema BLS+ ir jų stebėsena, galima padėti propaguoti žmogaus teises, įskaitant lyčių lygybę, darbuotojų teises ir aplinkos apsaugą, ir užtikrinti pagarbą šioms teisėms; primygtinai pabrėžia, kad ES prekybos susitarimuose būtina numatyti privalomas ir vykdytinas nuostatas siekiant užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant lyčių lygybę bei aplinkos ir darbo apsaugą, taip pat užtikrinti, kad ES prekybos politika derėtų su bendraisiais Sąjungos tikslais – darnaus vystymosi, skurdo mažinimo ir lyčių lygybės siekiais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina ES ir valstybes nares užtikrinti, kad DVT, visų pirma tikslas Nr. 5 dėl lyčių lygybės, ir 2016–2019 m. strateginiai įsipareigojimai užtikrinti lyčių lygybę būtų visapusiškai atspindėti ES prekybos politikoje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | apgailestauja dėl to, kad ES prekybos strategijoje „Prekyba visiems“nekalbama apie lyčių lygybę; palankiai vertina tai, kad 2017 m. rugsėjo 13 d. ataskaitoje dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“įgyvendinimo nagrinėjamas lyčių lygybės prekybos srityje klausimas ir nurodoma, kad būtina didinti ES politikos formuotojų informuotumą apie tai, kokios įtakos lyčių lygybei turi prekybos priemonės; ragina Komisiją atliekant strategijos „Prekyba visiems“laikotarpio vidurio peržiūrą atsižvelgti į šį aspektą ir užtikrinti, kad lyčių aspektas būtų įtrauktas ir integruotas į ES prekybos ir investicijų politiką, nes tai padėtų kuo labiau padidinti bendrą prekybos galimybių visiems teikiamą naudą; primena, kad prekybos politika galėtų padėti skatinti lyčių lygybę tarptautinėje arenoje ir turėtų būti naudojama kaip priemonė moterų gyvenimo ir darbo sąlygoms pagerinti, kad jos būtų tokios pačios kaip ir vyrų, pavyzdžiui, remti vyrų ir moterų darbo užmokesčių skirtumų panaikinimą skatinant kurti geresnės kokybės darbo vietas moterims; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares užtikrinti, kad į ES prekybos susitarimus įtraukiamos nuostatos dėl viešųjų pirkimų turėtų teigiamą poveikį, ypač lyčių aspekto požiūriu; ragina Komisiją toliau teikti paramą labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms galimybių dalyvauti viešuosiuose pirkimuose srityje ir parengti konkrečias priemones, skirtas moterų valdomoms labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms; ragina įtraukti nuostatas, kuriomis siekiama supaprastinti procedūras ir padidinti skaidrumą konkursų dalyviams, įskaitant dalyvius iš ES nepriklausančių šalių; ragina toliau skatinti socialiniu ir aplinkosaugos požiūriais atsakingus viešuosius prikimus, atsižvelgiant į tikslą užtikrinti vienodą elgesį su vyrais ir moterimis, vienodą užmokestį abiejų lyčių darbuotojams ir skatinti lyčių lygybę remiantis „Chile Compras“tvarių viešųjų pirkimų taisyklių taikymo patirtimi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją ir Tarybą skatinti prekybos susitarimuose prisiimti įsipareigojimą priimti, išlaikyti ir įgyvendinti lyčių lygybės įstatymus, reglamentus ir politiką, įskaitant reikiamas aktyviąsias priemones, kuriomis skatinama lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas visais lygmenimis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | teigiamai vertina Komisijos įsipareigojimą užtikrinti, kad į prekybos derybas dėl dabar galiojančio Čilės ir ES asociacijos susitarimo modernizavimo pirmą kartą ES būtų įtrauktas konkretus skyrius dėl lyčių ir prekybos; pabrėžia, kad būtina susipažinti su šio skyriaus turiniu; ragina Komisiją ir Tarybą propaguoti ir remti tai, kad į ES prekybos ir investicijų susitarimus būtų įtrauktas konkretus skyrius dėl lyčių, parengtas remiantis esamais pavyzdžiais, pvz., Čilės ir Urugvajaus ir Čilės ir Kanados LPS, ir užtikrinti, kad jame būtų konkrečiai numatytas įsipareigojimas skatinti lyčių lygybę ir moterų įgalėjimą; ragina skatinti visuose ES prekybos susitarimuose prisiimti tarptautinius įsipareigojimus dėl moterų teisių, lyčių lygybės, lyčių aspekto integravimo ir moterų įgalėjimo, remiantis Pekino veiksmų platforma ir DVT; į šiuos prekybos susitarimus taip pat ragina įtraukti nuostatas, pagal kurias būtų užtikrinama, kad jų institucinė struktūra garantuotų periodinių reikalavimų atitikties peržiūrų, esminių diskusijų rengimą ir keitimąsi informacija bei geriausia patirtimi lyčių lygybės ir prekybos klausimais, be kita ko, įtraukiant moteris ir lyčių lygybės ekspertus visais susijusių administracijų, įskaitant prekybos derybų grupes, jungtinius komitetus, ekspertų grupes, vietos patarėjų grupes, jungtinius konsultacinius komitetus ir ginčų sprendimo institucijas, lygmenimis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares skatinti sudaryti daugiašalius susitarimus siekiant išplėsti ES teisės aktais, kuriuose atsižvelgiama į lyčių aspektą, pvz., Reglamentu dėl naudingųjų iškasenų konflikto zonose, suteikiamos apsaugos taikymo sritį; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Europos investicijų banką (EIB) užtikrinti, kad bendrovių, dalyvaujančių projektuose, kuriuos bendrai finansuoja EIB, būtų reikalaujama vadovautis vienodo darbo užmokesčio ir užmokesčio skaidrumo, taip pat lyčių lygybės principais, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/54/EB (29); |
| --- | --- |

29.

| 30. | yra įsitikinęs, kad Konvencija dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims yra labai svarbi visoms politikos sritims, įskaitant prekybą; pabrėžia, kad prie Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims yra prisijungusios visos valstybės narės; todėl ragina Komisiją į prekybos susitarimus įtraukti nuorodą į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir imtis veiksmų, kad ES prisijungtų prie šios Konvencijos ir ją ratifikuotų; ragina valstybes nares lyčių lygybės principą įtraukti į savo teisės sistemas, panaikinant visus diskriminacinius teisės aktus ir priimant tinkamus teisės aktus, kuriais būtų draudžiama moterų diskriminacija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina ES užtikrinti, kad į prekybos susitarimus būtų įtrauktos nuostatos, pagrįstos TDO pagrindiniais darbo standartais ir konvencijomis; ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant ratifikuoti ir įgyvendinti šias konvencijas, ypač Konvenciją dėl deramo darbo namų ūkio darbuotojams Nr. 189 ir Konvenciją dėl pareigų šeimai turinčių darbuotojų Nr. 156, nes jomis atsižvelgiama į viso pasaulio darbuotojų poreikius, ir užtikrinti, kad į prekybos susitarimus būtų įtrauktos socialinės teisės, nediskriminavimas ir vienodas požiūris; ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares toliau dirbti TDO, siekiant įgyvendinti šias konvencijas ir sustiprinti tarptautinius deramo darbo standartus pasaulinėse vertės grandinėse, ypatingą dėmesį skiriant moterims; primena, kad veiksmingas šių standartų ir konvencijų įgyvendinimas turi teigiamą poveikį moterų darbo sąlygoms ES ir ES nepriklausančiose šalyse; ragina Komisiją užtikrinti, kad ES ir kitų parterių prekybos susitarimai prisidėtų prie tokios praktikos kaip darbuotojų, ypač moterų, išnaudojimas panaikinimo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją užtikrinti, kad socialiniai ir aplinkosaugos standartai, visų pirma darbo teisės, remiami laisvosios prekybos susitarimais ir autonominiais režimais, būtų taikomi visoje prekybos partnerių teritorijoje ir visų pirma gamybos eksportui zonose; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad būtina stebėti, kaip įgyvendinamos ES bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemos BLS ir BLS+, visų pirma atsižvelgiant į svarbiausių konvencijų įgyvendinimą; atkreipia dėmesį į tai, kad konvencijos dėl BLS+ apima 1979 m. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111) ir Konvenciją dėl vienodo atlyginimo vyrams ir moterims už lygiavertį darbą (Nr. 100); pabrėžia, kad laikantis šio pobūdžio konvencijų ir jas įgyvendinant padedama užtikrinti didesnę lyčių lygybę; pripažįsta, kad sistemos BLS ir BLS+ yra naudingos žmogaus teisių pagarbos skatinimo priemonės; ragina Komisiją rasti būdų patobulinti šias sistemas tokiomis priemonėmis kaip sąlygos panaikinti įteisintą moterų diskriminaciją sugriežtinimas ir tolesnis ekonominių paskatų susiejimas su veiksmingu svarbiausių žmogaus teisių ir moterims ypač svarbių aplinkosaugos ir darbo konvencijų įtvirtinimu, įgyvendinimu ir tinkama stebėsena; šiuo požiūriu palankiai vertina Komisijos atliktą BLS sistemų laikotarpio vidurio vertinimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares per PPO lygmeniu vykstančias derybas užtikrinti: kad būtų deramai atsižvelgiama į lyčių lygybę rengiant naujas taisykles ir susitarimus ir įgyvendinant bei peržiūrint galiojančius susitarimus, įtrauktus į PPO prekybos politikos peržiūros mechanizmą; kad visas derybų PPO procesas būtų skaidresnis ir kad į lyčių aspektą būtų atsižvelgiama visose šiuo metu vykstančiose ir būsimose derybose tokiose srityse kaip žemės ūkis, žuvininkystė, paslaugos ir e. prekyba; be to, ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares remti siekį ir skatinti užtikrinti geresnę moterų padėtį pasaulinėse vertės grandinėse (kuo tinkamiau panaudojant PPO tokias priemones kaip prekybos lengvinimo susitarimas), rengti gebėjimų stiprinimo programas ir organizuoti reguliarias ekspertų diskusijas bei keitimąsi gerąja patirtimi, remti siekį priimti su lytimis susijusias priemones PPO administracinėje struktūroje ir, kalbant konkrečiau, užtikrinti, kad PPO sekretoriatas būtų techniškai pajėgus atlikti prekybos taisyklių lyčių aspekto analizę (įskaitant priemones poveikio lytims vertinimams visais jo darbo etapais atlikti, pvz., techninę pagalbą gaunančių moterų kiekybiniams tyrimams atlikti); galiausiai ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares pasinaudoti PPO priemonėmis lyčių klausimams spręsti tiek savo jurisprudencijoje, tiek vykstančiose prekybos derybose, taip pat remti siekį pagerinti bendradarbiavimą tarp PPO ir kitų tarptautinių organizacijų, siekiančių skatinti įtraukią tarptautinę prekybą ir moterų teises bei lygybę, tokių kaip UNCTAD, JT Moterys ir TDO; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją remti tarptautines pastangas skatinti lyties aspekto įtraukimą į prekybos politiką ir programas, tokias kaip, pvz., Tarptautinio prekybos centro iniciatyva „Ji prekiauja“(angl. She Trades), kuria siekiama iki 2020 m. įtraukti į rinkas vieną milijoną moterų verslininkių (30), ir šiuo požiūriu skatina tarptautiniu mastu keistis geriausia patirtimi, susijusia su politika ir programomis, kuriose atsižvelgiama į lyčių aspektą, tokiose organizacijose ir institucijose kaip PPO, Tarptautinis prekybos centras ir JT; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją, vadovaujantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijomis, laisvosios prekybos susitarimuose sustiprinti įmonių socialinę atsakomybę ir išsamų patikrinimą; primygtinai ragina ES laisvosios prekybos susitarimuose sustiprinti įmonių socialinę atsakomybę ir atsižvelgti į išsamų patikrinimą bei skatina PPO savo prekybos politikoje atsižvelgti į lyčių lygybę; pabrėžia, kad svarbu, jog į šį klausimą atsižvelgtų ir kitos tarptautinės ir daugiašalės organizacijos ir forumai, pvz., JT, Pasaulio bankas ir EBPO; primena, kad 2010 m. Parlamentas prašė, jog bendrovės skelbtų savo įmonių socialinės atsakomybės balansus ir paragino visoms įmonėms nustatyti išsamaus patikrinimo reikalavimus ir įtvirtinti įmonių socialinės atsakomybės sąvoką; todėl teigiamai vertina tai, kad pagal Nefinansinių ataskaitų teikimo direktyvą didelės įmonės nuo 2017 m. privalo atskleisti nefinansinę ir kitokią informaciją; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad reikia patobulinti elgesio kodeksus, ženklus ir sąžiningos prekybos sistemas ir užtikrinti jų suderinimą su tarptautiniais standartais, tokiais kaip JT pagrindiniai verslo ir žmogaus teisių principai, JT pasaulinis susitarimas ir EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina ES užtikrinti, kad už prekybos politiką ir derybas atsakingų ES institucijų sekretoriatai turėtų žinių ir būtų techniškai pajėgūs įtraukti lyties aspektą į visą derybų procesą nuo pradžios iki taikymo ir vertinimo; teigiamai vertina tai, kad Prekybos GD struktūroje paskirtas ryšių lyčių klausimais palaikymo koordinatorius, atsakingas už stebėjimą, ar ES prekybos susitarimuose atsižvelgiama į lyčių aspektus, ir už lyčių aspekto integravimo į ES prekybos politiką užtikrinimą; prašo Komisijos rengti mokymą lyčių klausimais ar pasinaudoti mokymu, kurį rengia, pvz., UNCTAD, siekiant užtikrinti, kad pareigūnai ir derybininkai suprastų klausimus, susijusius su lyčių lygybe ir prekyba; ragina valstybes nares visais savo prekybos ministerijų lygmenimis įdarbinti moteris; ragina tarptautines organizacijas, tokias kaip PPO, Pasaulio bankas, TVF ir TDO, skatinti vienodą moterų dalyvavimą savo vidaus struktūrose, visų pirma vadovaujamose pareigose; ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares aktyviai prisidėti prie pastangų organizuoti nuolatinę su lyčių aspektu ir prekyba susijusią diskusiją ir veiklą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją ir Tarybą ir valstybes nares skatinti prekybos susitarimuose prisiimti įsipareigojimą užtikrinti geresnį moterų dalyvavimą tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus sprendimus priimančiuose organuose; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti skaidrias derybas dėl prekybos ir visiškai atsižvelgti į geriausią kitų derybų metu įgytą patirtį ir užtikrinti, kad visais derybų etapais laiku ir reguliariai būtų informuojamas Parlamentas; ragina užtikrinti derybų grupių lyčių pusiausvyrą, kad jos galėtų visapusiškai atsižvelgti į visus prekybos susitarimų lyčių aspektus; ragina ES ir valstybes nares vykdant su prekyba susijusias konsultacijas ir ES, ir PPO lygmeniu užtikrinti įtraukaus dalyvavimo galimybes, be kita ko, moterų teisių organizacijoms, profesinėms sąjungoms, įmonėms, pilietinei visuomenei ir plėtros organizacijoms bei teikiant deryboms svarbias iniciatyvas ir skelbiant informaciją padidinti skaidrumą Europos piliečiams; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant vystomąjį bendradarbiavimą užtikrinti, kad lyčių lygybės tikslui būtų skiriamas ypatingas dėmesys ir kad jis būtų integruojamas į visas pagalbos programas, ypač susijusias su pagalbos prekybai strategija; ragina ES daugiau lėšų skirti su lyčių lygybe susijusioms bendradarbiavimo programoms ir moterų profesiniam mokymui; ragina Komisiją remti mažiausiai išsivysčiusias šalis finansiškai ir stiprinant jų gebėjimus siekiant padidinti prekybos, plėtros ir žmogaus teisių, įskaitant lyčių lygybę, suderinamumą; pabrėžia, kad sumažėjusių mokestinių pajamų, kurias lėmė tarifų sumažinimas, klausimas turi būti sprendžiamas įgyvendinant ir finansuojant Darnaus vystymosi darbotvarkę; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją skatinti moterų verslumą besivystančiose šalyse, ypatingą dėmesį skiriant toms šalims, kuriose moterys dažniau nei vyrai susiduria su suvaržymais, susijusiais su kreditų, infrastruktūros ir gamybos išteklių prieinamumu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją įvertinti galimybę sukurti rengimo stažuotėms programas, skirtas paslaugų teikėjams, darbdaviams, specialistams ir kitiems pramonės suinteresuotiesiems subjektams mokyti dirbti tinkle kartu su savo kolegomis iš visos ES ir mokytis iš įvairių sėkmingai įgyvendinamų programų pavyzdžių, taip siekiant sukurti palankias sąlygas moterims pasinaudoti laisvosios prekybos susitarimų teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją ir valstybes nares kartu stengtis pritaikyti tokių sričių kaip švietimas ir profesinis mokymas politiką siekiant skatinti didesnę lyčių lygybę eksporto teikiamų užimtumo galimybių pasiskirstymo požiūriu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją ir Tarybą skatinti prekybos susitarimuose prisiimti įsipareigojimą vykdyti dvišalio bendradarbiavimo veiklą, kuria būtų siekiama padidinti moterų pajėgumą ir sudaryti joms geresnes sąlygas visapusiškai pasinaudoti šių prekybos susitarimų teikiamomis galimybėmis, ir, turint tai mintyje bei siekiant pradėti ir palengvinti bendradarbiavimą, įsteigti bendrą prekybos ir lyčių komitetą ir stebėti jo taikymą užtikrinant, kad jame tinkamai dalyvautų privačiojo sektoriaus suinteresuotieji subjektai, įskaitant lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo srities ekspertus ir šioje srityje veikiančias pilietinės visuomenės organizacijas, taip pat garantuojant, kad bendruomenėms ir sektoriams būtų plačiai atstovaujama, pasitelkiant prieinamas konsultavimo priemones (pvz., elektronines diskusijas) ir neapsiribojant struktūriniais dialogais; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją toliau aiškintis, kaip ES politika ir prekybos susitarimai gali padėti skatinti moterų ekonominį įgalėjimą ir jų dalyvavimą tokiose srityse kaip gamtos mokslai, technologijos, inžinerija ir matematika (angl. STEM) ir kaip panaikinti lyčių skirtumus naujų technologijų prieinamumo ir galimybių jomis naudotis požiūriu; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OL L 303, 2012 10 31, p. 1.

(2)  OL L 130, 2017 5 19, p. 1.

(3)  OL C 290 E, 2006 11 29, p. 107.

(4)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 31.

(5)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 94.

(6)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 38.

(7)  OL C 407, 2016 11 4, p. 2.

(8)  OL C 66, 2018 2 21, p. 30.

(9)  OL C 76, 2018 2 28, p. 93.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0073.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0298.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0330.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0354.

(14)  UNDP, 2016 m. žmogaus socialinės raidos Afrikoje ataskaita: http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/HDR/Africa%20HDR/AfHDR_2016_lowres_EN.pdf?download.

(15)  EBPO techninė ataskaita: http://www.oecd.org/gender/Enhancing%20Women%20Economic%20Empowerment_Fin_1_Oct_2014.pdf.

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1632

(17)  https://www.wto.org/english/forums_e/parliamentarians_e/ipuconf2016_e.htm

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/global_review15prog_e/global_review15prog_e.htm.

(19)  http://unctad.org/en/Pages/DITC/Gender-and-Trade/Trade,-Gender-and-Development.aspx.

(20)  https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/the_gender_dimensions_of_global_value_chains_0.pdf.

(21)  https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/the_gender_dimensions_of_services.pdf.

(22)  http://progress.unwomen.org/en/2015/pdf/unw_progressreport.pdf.

(23)  https://wideplus.org/2017/06/25/wide-gender-and-trade-position-paper-is-available/.

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/571388/IPOL_STU(2016)571388_EN.pdf.

(25)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/549058/EXPO_IDA(2015)549058_EN.pdf.

(26)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/june/tradoc_155632.pdf.

(27)  Ex ante vertinimų atsižvelgiant į lyčių aspektą įgyvendinimas siekiant užtikrinti moterims kuo didesnę prekybos reformų naudą: http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/presspb2016d7_en.pdf.

(28)  2014 m. EBPO pagrindinė ataskaita „Moterų ekonominio įgalėjimo didinimas skatinant verslumą ir lyderystę verslo srityje EBPO šalyse“: http://www.oecd.org/gender/Enhancing%20Women%20Economic%20Empowerment_Fin_1_Oct_2014.pdf.

(29)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (OL L 204, 2006 7 26, p. 23).

(30)  http://www.intracen.org/itc/women-and-trade/SheTrades/

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/24

---

P8_TA(2018)0067

Mažiau išsivystę regionai ES

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažiau išsivysčiusių regionų ES (2017/2208(INI))

(2019/C 162/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174, 175 ir 176 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174, 175 ir 176 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“(COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“(COM(2015)0639),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl biudžeto apribojimų poveikio regionų ir vietos valdžios institucijoms, susijusio su ES struktūrinių fondų išlaidomis valstybėse narėse (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl biudžeto apribojimų poveikio regionų ir vietos valdžios institucijoms, susijusio su ES struktūrinių fondų išlaidomis valstybėse narėse (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Pasirengimas porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui: Parlamento indėlis prieš Komisijai pateikiant pasiūlymą“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Pasirengimas porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui: Parlamento indėlis prieš Komisijai pateikiant pasiūlymą“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. Tarybos išvadas dėl komunikato „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas: pranešimo vertinimas pagal BNR 16 straipsnio 3 dalį“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. Tarybos išvadas dėl komunikato „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas: pranešimo vertinimas pagal BNR 16 straipsnio 3 dalį“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl didesnio partnerių dalyvavimo ir matomumo užtikrinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl didesnio partnerių dalyvavimo ir matomumo užtikrinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumą (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos politikos po 2020 m. pagrindinių elementų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos politikos po 2020 m. pagrindinių elementų (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities (8),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 10 d. Komisijos darbo dokumentą „Konkurencingumas mažas pajamas gaunančiuose ir lėto augimo regionuose. Atsiliekančių regionų ataskaita“(SWD(2017)0132), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 10 d. Komisijos darbo dokumentą „Konkurencingumas mažas pajamas gaunančiuose ir lėto augimo regionuose. Atsiliekančių regionų ataskaita“(SWD(2017)0132),

| — | atsižvelgdamas į pažangiosios specializacijos strategijų ex-ante sąlygas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pažangiosios specializacijos strategijų ex-ante sąlygas,

| — | atsižvelgdamas į Septintąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą, kurią Komisija paskelbė 2017 m. spalio 9 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Septintąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą, kurią Komisija paskelbė 2017 m. spalio 9 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A8-0046/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A8-0046/2018),

| A. | kadangi užsitęsusi ekonomikos ir finansų krizė ES teritorijoje padarė neigiamą poveikį ekonomikos augimui ir regioniniu lygmeniu, nors sanglaudos politika prisidėjo maždaug trečdaliu ES biudžeto, skirtu didinti ekonomikos augimą, stiprinti užimtumą ir mažinti skirtumus tarp regionų; ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai ir įgyvendinant Europos semestrą, išnagrinėti galimybę teikti bendrą regioninį ir nacionalinį finansavimą iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir išnagrinėti, kaip jis veikia nacionalinį deficitą; |
| --- | --- |

A.

kadangi užsitęsusi ekonomikos ir finansų krizė ES teritorijoje padarė neigiamą poveikį ekonomikos augimui ir regioniniu lygmeniu, nors sanglaudos politika prisidėjo maždaug trečdaliu ES biudžeto, skirtu didinti ekonomikos augimą, stiprinti užimtumą ir mažinti skirtumus tarp regionų; ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai ir įgyvendinant Europos semestrą, išnagrinėti galimybę teikti bendrą regioninį ir nacionalinį finansavimą iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir išnagrinėti, kaip jis veikia nacionalinį deficitą;

| B. | kadangi sanglaudos politika, įgyvendinama pasitelkus Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Europos socialinį fondą (ESF) ir Sanglaudos fondą (SF), yra pagrindinė ES investavimo, ekonomikos augimo ir plėtros politika, suderinta su Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“tikslais ir skirta mažinti regionų ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus ir remti konvergenciją bei tokiu būdu gerinti ES piliečių gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

B.

kadangi sanglaudos politika, įgyvendinama pasitelkus Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Europos socialinį fondą (ESF) ir Sanglaudos fondą (SF), yra pagrindinė ES investavimo, ekonomikos augimo ir plėtros politika, suderinta su Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“tikslais ir skirta mažinti regionų ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus ir remti konvergenciją bei tokiu būdu gerinti ES piliečių gyvenimo kokybę;

| C. | kadangi pagrindiniai ERPF, ESF ir SF 2014–2020 m. laikotarpio tikslai – investicijos į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, kuriomis siekiama stiprinti darbo rinką, regionų ekonomiką ir Europos teritorinį bendradarbiavimą, gerinti tarpvalstybinį, tarptautinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą Sąjungoje ir galiausiai sumažinti atskirų Europos regionų užimtumo lygio skirtumus; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagrindiniai ERPF, ESF ir SF 2014–2020 m. laikotarpio tikslai – investicijos į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, kuriomis siekiama stiprinti darbo rinką, regionų ekonomiką ir Europos teritorinį bendradarbiavimą, gerinti tarpvalstybinį, tarptautinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą Sąjungoje ir galiausiai sumažinti atskirų Europos regionų užimtumo lygio skirtumus;

| D. | kadangi, remiantis Komisijos mažiau išsivysčiusių regionų ataskaita, 8 valstybėse narėse yra 47 mažiau išsivystę regionai; kadangi ataskaita gali padėti geriau suprasti sudėtingus iššūkius, su kuriais susiduria mažiau išsivystę regionai, ir todėl ji turėtų būti viešai prieinama visomis oficialiomis ES kalbomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis Komisijos mažiau išsivysčiusių regionų ataskaita, 8 valstybėse narėse yra 47 mažiau išsivystę regionai; kadangi ataskaita gali padėti geriau suprasti sudėtingus iššūkius, su kuriais susiduria mažiau išsivystę regionai, ir todėl ji turėtų būti viešai prieinama visomis oficialiomis ES kalbomis;

| E. | kadangi sanglaudos politika yra svarbi visuose mažiau išsivysčiusiuose regionuose ir daugumoje jų sudaro labai didelę valstybės investicijų dalį; |
| --- | --- |

E.

kadangi sanglaudos politika yra svarbi visuose mažiau išsivysčiusiuose regionuose ir daugumoje jų sudaro labai didelę valstybės investicijų dalį;

| F. | kadangi mažiau išsivysčiusiuose regionuose našumo, užimtumo ir mokyklos lankymo lygiai yra žemesni negu kituose tos pačios valstybės narės regionuose; |
| --- | --- |

F.

kadangi mažiau išsivysčiusiuose regionuose našumo, užimtumo ir mokyklos lankymo lygiai yra žemesni negu kituose tos pačios valstybės narės regionuose;

| G. | kadangi Komisijos ataskaitoje išskiriami du mažiau išsivysčiusių regionų tipai: lėto augimo regionai – mažiau išsivystę ir pereinamojo laikotarpio regionai, kurie nepasiekė ES vidurkio 2000–2013 m. laikotarpiu valstybėse narėse, kuriose 2013 m. BVP vienam gyventojui taikant perkamosios galios standartą (PGS) nesiekė ES vidurkio, ir kurie apima beveik visus mažiau išsivysčiusius ir pereinamojo laikotarpio regionus Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje; mažas pajamas gaunantys regionai – visi regionai, kuriuose 2013 m. BVP vienam gyventojui taikant PGS yra mažesnis nei 50 proc. ES vidurkio ir kurie apima keletą mažiau išsivysčiusių regionų Bulgarijoje, Vengrijoje, Lenkijoje ir Rumunijoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisijos ataskaitoje išskiriami du mažiau išsivysčiusių regionų tipai: lėto augimo regionai – mažiau išsivystę ir pereinamojo laikotarpio regionai, kurie nepasiekė ES vidurkio 2000–2013 m. laikotarpiu valstybėse narėse, kuriose 2013 m. BVP vienam gyventojui taikant perkamosios galios standartą (PGS) nesiekė ES vidurkio, ir kurie apima beveik visus mažiau išsivysčiusius ir pereinamojo laikotarpio regionus Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje; mažas pajamas gaunantys regionai – visi regionai, kuriuose 2013 m. BVP vienam gyventojui taikant PGS yra mažesnis nei 50 proc. ES vidurkio ir kurie apima keletą mažiau išsivysčiusių regionų Bulgarijoje, Vengrijoje, Lenkijoje ir Rumunijoje;

| H. | kadangi lėto augimo regionai patiria ekonomikos sąstingį, visų pirma dėl sumažėjusių viešųjų ir privačiųjų investicijų, kitaip nei mažas pajamas gaunantys regionai, kurie iš esmės išlaiko savo vystymosi potencialą; |
| --- | --- |

H.

kadangi lėto augimo regionai patiria ekonomikos sąstingį, visų pirma dėl sumažėjusių viešųjų ir privačiųjų investicijų, kitaip nei mažas pajamas gaunantys regionai, kurie iš esmės išlaiko savo vystymosi potencialą;

| I. | kadangi mažiau išsivysčiusiuose regionuose daroma mažiau viešųjų ir privačiųjų investicijų nei kituose regionuose ir kadangi tai taip pat lemia būtinybė laikytis Stabilumo pakte nustatytų įsipareigojimų dėl valstybės skolos grąžinimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi mažiau išsivysčiusiuose regionuose daroma mažiau viešųjų ir privačiųjų investicijų nei kituose regionuose ir kadangi tai taip pat lemia būtinybė laikytis Stabilumo pakte nustatytų įsipareigojimų dėl valstybės skolos grąžinimo;

| J. | kadangi mažiau išsivysčiusiems regionams dažnai būdingas struktūrinių reformų trūkumas ir tai sumažina jau ir taip nedidelių viešųjų investicijų poveikį; |
| --- | --- |

J.

kadangi mažiau išsivysčiusiems regionams dažnai būdingas struktūrinių reformų trūkumas ir tai sumažina jau ir taip nedidelių viešųjų investicijų poveikį;

| K. | kadangi mažiau išsivysčiusiuose regionuose esama trūkumų viešojo transporto, ekonomikos ir energetikos infrastruktūros srityse ir jiems reikalingos veiksmingesnės ir efektyvesnės investicijos; |
| --- | --- |

K.

kadangi mažiau išsivysčiusiuose regionuose esama trūkumų viešojo transporto, ekonomikos ir energetikos infrastruktūros srityse ir jiems reikalingos veiksmingesnės ir efektyvesnės investicijos;

| L. | kadangi Komisija laikosi nuomonės, kad reikia glaudesnės sąsajos tarp sanglaudos politikos ir Europos semestro konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų; |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija laikosi nuomonės, kad reikia glaudesnės sąsajos tarp sanglaudos politikos ir Europos semestro konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų;

| M. | kadangi mažiau išsivystę regionai ir visų pirma mažas pajamas gaunantys regionai dažnai susiduria su jaunimo ir kvalifikuotų darbuotojų emigracija, o pastarieji abu yra reikalingi ekonominiam ir socialiniam atitinkamų zonų atsigavimui, ir todėl šie regionai tampa mažiau patrauklūs užimtumo ir investicijų požiūriu; |
| --- | --- |

M.

kadangi mažiau išsivystę regionai ir visų pirma mažas pajamas gaunantys regionai dažnai susiduria su jaunimo ir kvalifikuotų darbuotojų emigracija, o pastarieji abu yra reikalingi ekonominiam ir socialiniam atitinkamų zonų atsigavimui, ir todėl šie regionai tampa mažiau patrauklūs užimtumo ir investicijų požiūriu;

| N. | kadangi turėtų būti patobulinta mažas pajamas gaunančių regionų ir lėto augimo regionų apibrėžtis; |
| --- | --- |

N.

kadangi turėtų būti patobulinta mažas pajamas gaunančių regionų ir lėto augimo regionų apibrėžtis;

| O. | kadangi svarbu didinti galutinių vartotojų informuotumą apie ES finansuojamas regionines ir vietos programas ir pasiektus rezultatus, neatsižvelgiant į konkretaus regiono finansavimo lygį; |
| --- | --- |

O.

kadangi svarbu didinti galutinių vartotojų informuotumą apie ES finansuojamas regionines ir vietos programas ir pasiektus rezultatus, neatsižvelgiant į konkretaus regiono finansavimo lygį;

| P. | kadangi mažiau išsivysčiusiuose regionuose reikalingas geras valdymas ir veiksmingas viešasis administravimas, nes jie labai padeda sudaryti sąlygas ekonomikos augimui; kadangi sumažinant perteklines taisykles ir kontrolę, sutrumpinant procedūras ir padarant jas paprastesnes bei geriau pasinaudojant IRT priemonėmis būtų prisidedama prie didesnio veiksmingumo ir gero valdymo mažiau išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

P.

kadangi mažiau išsivysčiusiuose regionuose reikalingas geras valdymas ir veiksmingas viešasis administravimas, nes jie labai padeda sudaryti sąlygas ekonomikos augimui; kadangi sumažinant perteklines taisykles ir kontrolę, sutrumpinant procedūras ir padarant jas paprastesnes bei geriau pasinaudojant IRT priemonėmis būtų prisidedama prie didesnio veiksmingumo ir gero valdymo mažiau išsivysčiusiuose regionuose;

| Q. | kadangi, remiantis Septintąja ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita, mažiau išsivysčiusių regionų Viešojo sektoriaus kokybės indeksas yra pats žemiausias ir dėl to sumažėja viešųjų investicijų poveikis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, remiantis Septintąja ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita, mažiau išsivysčiusių regionų Viešojo sektoriaus kokybės indeksas yra pats žemiausias ir dėl to sumažėja viešųjų investicijų poveikis;

| R. | kadangi patikimi, atnaujinti ir suskirstyti rodikliai ir statistiniai duomenys yra svarbūs priimant gerai informacija pagrįstus, skaidresnius ir objektyvesnius bei sąžiningesnius politinius sprendimus; |
| --- | --- |

R.

kadangi patikimi, atnaujinti ir suskirstyti rodikliai ir statistiniai duomenys yra svarbūs priimant gerai informacija pagrįstus, skaidresnius ir objektyvesnius bei sąžiningesnius politinius sprendimus;

| S. | kadangi turėtų būti pašalintos augimo kliūtys ir sumažintas atotrūkis mažiau išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

S.

kadangi turėtų būti pašalintos augimo kliūtys ir sumažintas atotrūkis mažiau išsivysčiusiuose regionuose;

| T. | kadangi mažiau išsivysčiusių regionų MVĮ finansuojamos už daug didesnes palūkanas ir joms kyla daugiau sunkumų gaunant paskolą iš bankų sektoriaus, kad galėtų bendrai finansuoti ESI fondų projektus; |
| --- | --- |

T.

kadangi mažiau išsivysčiusių regionų MVĮ finansuojamos už daug didesnes palūkanas ir joms kyla daugiau sunkumų gaunant paskolą iš bankų sektoriaus, kad galėtų bendrai finansuoti ESI fondų projektus;

| U. | kadangi keturiuose iš penkių mažiau išsivysčiusių regionų mažiausiai 25 proc. gyventojų gyvena miestuose ir jų prieigose (funkcinėje miesto zonoje) ir viename iš penkių mažiau išsivysčiusių regionų funkcinėje miesto zonoje gyvena daugiau kaip 50 proc. jų gyventojų; |
| --- | --- |

U.

kadangi keturiuose iš penkių mažiau išsivysčiusių regionų mažiausiai 25 proc. gyventojų gyvena miestuose ir jų prieigose (funkcinėje miesto zonoje) ir viename iš penkių mažiau išsivysčiusių regionų funkcinėje miesto zonoje gyvena daugiau kaip 50 proc. jų gyventojų;

| V. | kadangi tradicinė veikla, pvz., mažos apimties smulkioji žvejyba ar ūkininkavimas, apibrėžia tapatybes ir gyvenimo būdą daugelyje mažiau išsivysčiusių regionų pakrančių ir kaimo vietovių ir yra svarbi ekonominiu, teritoriniu, socialiniu ir kultūriniu požiūriais; kadangi reikia parengti vystymosi strategijas siekiant padidinti pajėgumus išlaikyti ir pritraukti talentus, priimti naujas technologijas ir skatinti naujas investicijas; |
| --- | --- |

V.

kadangi tradicinė veikla, pvz., mažos apimties smulkioji žvejyba ar ūkininkavimas, apibrėžia tapatybes ir gyvenimo būdą daugelyje mažiau išsivysčiusių regionų pakrančių ir kaimo vietovių ir yra svarbi ekonominiu, teritoriniu, socialiniu ir kultūriniu požiūriais; kadangi reikia parengti vystymosi strategijas siekiant padidinti pajėgumus išlaikyti ir pritraukti talentus, priimti naujas technologijas ir skatinti naujas investicijas;

| 1. | palankiai vertina tai, kad Komisija pateikė darbo dokumentą „Konkurencingumas mažas pajamas gaunančiuose ir lėto augimo regionuose. Atsiliekančių regionų ataskaita“; pažymi, kad ataskaitoje siūloma įvairių teigiamų sprendimų, kaip remti ekonomikos augimą, darnų vystymąsi ir darbo vietų kūrimą šiuose regionuose; be to, pabrėžia, kad jų konkurencingumo analizė svariai prisideda prie būsimų diskusijų apie sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina mažiau išsivysčiusiems regionams skirtų bandomųjų iniciatyvų įgyvendinimą dviejuose Rumunijos ir dviejuose Lenkijos regionuose (pastarojoje jie buvo vykdomi su Pasaulio banko parama), visų pirma apsibrėžiant strateginius prioritetus ir konkrečius, greitai įgyvendinamus veiksmus; laukia šių iniciatyvų rezultatų paskelbimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad sanglaudos politika atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant ir skatinant viešąsias bei privačiojo sektoriaus investicijas visuose ES regionuose, tiek tiesiogiai, tiek padedant kurti palankią aplinką investicijoms; mano, kad visa ES, siekdama skatinti bendrą harmoningą savo vystymąsi, turėtų vykdyti veiksmus, dėl kurių sustiprėtų jos ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ir kuriais būtų siekiama sumažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir mažiau išsivysčiusių regionų atsilikimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją apibrėžti mažiau išsivysčiusius regionus NUTS III lygmeniu, remiantis bendrosiomis ekonomikos ir socialinėmis sąlygomis, ir tikslingiau panaudoti šių regionų finansavimą laikantis ESI fondų programavimo ciklų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares kurti specializuotas strategijas, programas ir veiksmus skirtingiems mažiau išsivysčiusiems regionams, atsižvelgiant į tendencijas ir subregioninius skirtumus, nes pasirinkti keliai ir iššūkiai, su kuriais susiduria mažai pajamų gaunantys regionai ir lėto augimo regionai labai skiriasi priklausomai nuo jų ypatumų, naudojant pažangiosios specializacijos strategijas, spartinti jų konvergenciją ir užtikrinti geriausius darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir tvaraus vystymosi sprendimus; mano, kad šios strategijos, programos ar veiksmai turėtų būti suderinti su Miestų darbotvarke, nes mažiau išsivystę regionai nėra vien tik kaimo vietovės; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad nedarbo lygis, ypač jaunimo, tebėra labai aukštas ir, kartu su maža MVĮ plėtra ir investicijomis, tai yra viena iš opiausių ir neatidėliotinų problemų daugumoje mažiau išsivysčiusių regionų; pabrėžia svarbų vidurinio ir aukštojo išsilavinimo, profesinio mokymo, mokymosi darbo vietoje ir žinių perdavimo vaidmenį kovojant su nerimą keliančiu jaunimo nedarbo lygiu ir dideliu iš šių regionų išvykstančio jaunimo skaičiumi; pabrėžia švietimo ir mokymo bei didesnių investicijų svarbą MVĮ ir šeimos įmonių poreikiams ir plėtrai; mano, kad jaunimo dalyvavimas užtikrina geresnius veiklos rezultatus, nes jie dažnai pateikia naujoviškų sprendimų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad turintys regiono ekonomikos poreikius atitinkantį išsilavinimą ir tinkamai parengti žmogiškieji ištekliai daro didelę įtaką darbo rinkos konkurencingumui, našumui ir patrauklumui ir gali klestėti aplinkoje, kurioje užtikrintas ekonomikos augimas, atvirumas visuomenei ir privačiosioms investicijoms; mano, kad šiuo atžvilgiu reikėtų atkreipti dėmesį į esamą mažiau išsivysčiusių regionų padėtį, visų pirma į neigiamą migracijos rodiklį ir neigiamą jo poveikį užimtumo lygiui; pabrėžia žemės ūkio ir žuvininkystės vaidmenį mažiau išsivysčiusiuose regionuose, nes jų dėka, skatinant šeimos įmones ir darbo vietas bei sudarant sąlygas socialinei įtraukčiai, tiekiamas maistas ir užtikrinamas aprūpinimas maistu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad įvairinimas ūkininkams ir žvejams, ypač mažiau išsivysčiusiuose regionuose, tapo būtinybe kaip būdas suteikti papildomų pajamų šaltinių ir skatinti ekonominiu ir aplinkos požiūriu tvarią veiklą; vis dėlto pažymi, kad toks įvairinimas jokiu būdu neturi pakeisti labiau tradicinės veiklos, pvz., tvarios žvejybos; ragina valstybes nares ir regionines ir vietos valdžios institucijas remti mėlynosios ekonomikos ir panašius projektus, siekiant padėti mažiau išsivysčiusių regionų gyventojams susikurti aplinką tausojančių pajamų šaltinių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tikisi, kad įgyvendinant strategiją „ES 2020“užimtumo, švietimo ir mokymo srityje, taip pat būsimą ES ilgalaikę strategiją ir jos tikslus toliau bus tinkamai atsižvelgiama į specifinius mažiau išsivysčiusių regionų poreikius, ypač į nuolatinius infrastruktūrų trūkumus ir žmogiškojo kapitalo vystymą, atkreipiant ypatingą dėmesį į mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir su juo susijusias neigiamas pasekmes užimtumui; ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, išnagrinėti galimo ESF bendro finansavimo lygio padidėjimo poveikį kitu finansavimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad programuojant ir įgyvendinant ESI fondus būtina iš tikrųjų suderinti struktūrines išlaidas, socialinę politiką ir pramonės politiką, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas, darnus vystymasis ir darbo vietų kūrimas dotacijas derinant su finansinėmis priemonėmis ir pritraukiant papildomą finansinę paramą ir taip padedant šalinti likusius trūkumus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad mažos rizikos finansinėms priemonėms galėtų būti teikiama pirmenybė didesnės rizikos finansinių priemonių atžvilgiu, kai tam palankios ekonomikos perspektyvos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad sanglaudos politika gali būti taisomoji priemonė šalinant konkurencingumo skirtumus ir disbalansą bei regionų makroekonominius skirtumus, taip pat paskatinti kurti patrauklią ir tvarią aplinką įmonėms ir gyventojams; pabrėžia, kad lėto augimo regionuose nustatytos pagrindinės problemos yra galimybė gauti kreditą, sutarčių vykdymo užtikrinimas ir mažumų investicijų apsauga, o mažas pajamas gaunančiuose regionuose didžiausios problemos yra nemokumo problemų sprendimas, elektros energijos tiekimas ir sutarčių vykdymo užtikrinimas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad mažiau išsivystę regionai patiria didelį migracijos spaudimą; mano, kad prie šios problemos sprendimo gali būti sėkmingai prisidėta ESI fondų lėšomis tik jeigu taip pat veiksmingai taikomas solidarumo principas; mano, kad pabėgėliai ir migrantai, gaunantys tarptautinę apsaugą, turi gauti tinkamus mokymus ir išsilavinimą, jei norime, kad jie įsitrauktų į darbo rinką; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad daugelis atsiliekančių regionų problemų yra panašios į atokiausių regionų patiriamas problemas; todėl palankiai vertina Komisijos savo komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su atokiausiais ES regionais“ (9) pasiūlytą strategiją; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad norint užtikrinti, kad būtų įgyvendintas mažiau išsivysčiusių regionų potencialas, įgyvendinant sanglaudos politiką galėtų būti atsižvelgta ne tik į BVP, bet ir į demografinius ir socialinio vystymosi kriterijus, pvz., regioninės socialinės pažangos indeksą, ir aplinkosaugos ir kitus rodiklius ir jie galėtų būti įtraukti į būsimas Komisijos ataskaitas dėl mažiau išsivysčiusių regionų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia ekonomikos ir finansų krizės, dėl kurios sumažėjo biudžeto politikos maržos ir buvo sumažintos viešosios investicijos, neigiamą poveikį, visų pirma lėto augimo regionuose; kita vertus, pabrėžia, kad svarbu sumažinti skolą siekiant panaikinti biudžeto deficitą ir viešąsias investicijas pritaikyti ekonomikos augimo reikalavimams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad sanglaudos politika daro teigiamą poveikį darbo vietų kūrimui; pabrėžia, kad atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“tikslus reikia taikyti susitartą poziciją dėl Stabilumo ir augimo pakto, susijusią su lankstumu dėl ciklinių sąlygų, struktūrinėmis reformomis ir valdžios investicijomis, kuriomis siekiama įgyvendinti pagrindines struktūrines reformas ir panašius projektus; mano, kad būtina išaiškinti sanglaudos politikos struktūrinių reformų įgyvendinimo aplinkybes ir tikslą; tačiau pažymi, kad tokios struktūrinės reformos valstybėse narėse ir regionuose pagal paramos programas gali padėti pasiekti geresnių rezultatų pagal sanglaudos politiką vykdomoms investicijoms; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina imtis aktyvesnių veiksmų, kad būtų padidinta visų regionų tarpusavio konvergencija, įskaitant veiksmus siekiant užtikrinti jų atsparumą netikėtiems sukrėtimams; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad mažiau išsivysčiusiuose regionuose, ypač mažas pajamas gaunančiuose regionuose, sunkiau gauti finansavimą dėl aukštesnių palūkanų ir iš dalies dėl to, kad kredito įstaigos vengia prisiimti riziką; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti palankesnes sąlygas gauti finansavimą siekiant padėti MVĮ, skatinti kurti naujus verslo modelius ir skatinti augimą mažiau išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia ES lėšų svarbą didinant šių regionų ekonominį atsparumą ir sanglaudą, taip pat konkurencingumą, investicijas ir bendradarbiavimo galimybes; taigi pripažįsta vietos veiklos grupių indėlį rengiant vietos strategijas, siūlo, kad Komisija išnagrinėtų galimybę pasiūlyti didesnę paramos dalį skirti bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai, taip padedant spręsti problemas ir didinti gebėjimus; primena, kad mažiau išsivystę regionai dažnai susiduria su sunkumais gaunant finansavimą, taip pat su biurokratiniu ir administraciniu delsimu, kuris kliudo vykdyti ES lėšų operacijas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad regionams, kuriems taikomos dabartinės Europos semestre nustatytos makroekonominės sąlygos, galėtų būti ieškoma teigiamų paskatų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atsižvelgia į patikimo ekonominio valdymo svarbą veiksmingam bendram ESI fondų veikimui, kurio galutinis tikslas – ištaisyti trūkumus ir išvengti delsimo; šiuo požiūriu pritaria, kad reikia išnagrinėti ir po to peržiūrėti patį Europos semestro ir sanglaudos politikos sąsajos loginį pagrindą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad solidarumas, stipresni instituciniai gebėjimai, gero administravimo principo laikymasis, geresnės jungtys ir skaitmeninimas šiuose regionuose daro didelį poveikį jų ekonomikos augimui ir veiksmingesniam bei efektyvesniam turimų išteklių panaudojimui; dėl šios priežasties atkreipia dėmesį į paveiktų regionų administracijos ir institucijų rėmimo ir kokybės gerinimo klausimą; ragina Komisiją ir valstybes nares skleisti geriausios patirties pavyzdžius didesnio viešojo administravimo efektyvumo srityje, nes pagrindinė mažiau išsivysčiusiems regionams skirta rekomendacija turėtų būti veiksmingas valdymas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia partnerystės principo ir daugiapakopio valdymo svarbą ir tai, kad jie turi būti stiprinami nedarant poveikio subsidiarumo principui; mano, kad, siekiant sukurti veiksmingą Europos pridėtinę vertę piliečiams, būtinas visų lygių valdžios sektoriaus ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas kuriant ir įgyvendinant šiems regionams skirtas strategijas ir specialias programas bei veiksmus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | dar kartą pabrėžia inovacijų, skaitmeninimo ir vietoje teikiamų paslaugų (sveikatos priežiūros, socialinių, pašto) bei infrastruktūros gerinimo svarbą siekiant sukurti palankią aplinką ir gerą pagrindą augimui skatinti ir mažiau išsivysčiusių regionų sanglaudai didinti; mano, kad didelės spartos interneto ryšio teikimas yra išankstinė kaimo ir kalnų vietovių gyvybingumo sąlyga; atkreipia dėmesį į daugiasektorių projektų, kuriais skatinama ekonominė, socialinė ir teritorinė plėtra, potencialą, kurį galima panaudoti pasitelkiant Europos fondų sinergiją; |
| --- | --- |

24.

| 25. | siūlo, kad Europos semestro konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos turėtų būti daugiametės, vykdant laikotarpio vidurio stebėseną ir peržiūrą, ir taikomos kaip teigiamos paskatos siekiant pradėti įgyvendinti struktūrines reformas, o ne kaip priemonės, kuriomis būtų galima neleisti pasinaudoti investicijomis pagal sanglaudos politiką, siekiant prisidėti prie bendrų Sąjungos tikslų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad reikėtų kruopščiai išanalizuoti priemones, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. 1303/2013, kuriomis ESI fondų efektyvumas susiejamas su patikimu ekonomikos valdymu, įskaitant visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą; taip pat mano, kad reikėtų persvarstyti ESI fondų ir patikimo ekonominio valdymo sąsajos loginį pagrindą, atsižvelgiant į būsimą programavimo laikotarpį ir jo įgyvendinimą 2014–2020 m.; mano, kad Komisija turėtų apsvarstyti patikslinimus, susijusius su Europos semestro ir sanglaudos politikos sąsaja; šiuo atžvilgiu siūlo teigiamų paskatų sistemą, kurios ribos būtų nustatytos naujoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) ir kuri galėtų būti naudojama kaip priemonių rinkinys, leistinas naudoti valstybėms narėms laikantis konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų ir kitų reikalavimų pagal Europos semestrą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad itin svarbu remti produktyvią ir vietos verslo veiklą, būdingą mažiau išsivysčiusiems regionams, įskaitant tvarų turizmą, žiedinę ekonomiką, vietos energetikos pertvarką, žemės ūkį, pagamintus produktus, ir į MVĮ orientuotas inovacijas; mano, kad sąveika, kuri skatinama veiksmingai derinant finansavimą iš regioninių ir nacionalinių institucijų ir ES priemones, naudojant integruotas teritorines investicijas, turėtų padėti kurti naujas ekonomines galimybes, ypač jaunimui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad svarbu išnaudoti visas ES teikiamas galimybes siekiant darnaus vystymosi ir augimo šiuose regionuose; mano, kad valstybės narės, rengdamos veiklos ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas, turėtų skirti ypatingą dėmesį mažiau išsivysčiusiems regionams; todėl primena, kad svarbu skatinti naudoti tiesiogiai valdomas ir ESIF lėšas, jas kartu derinant su sanglaudos politikos teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia patikimų, atnaujintų, suskirstytų statistinių duomenų svarbą; todėl prašo Komisijos ir Eurostato pateikti statistinius duomenis, kurie būtų kuo išsamesni ir suskirstyti geografiniu požiūriu, kad juos būtų galima panaudoti kuriant tinkamas sanglaudos politikos priemones, taip pat ir mažiau išsivysčiusiuose regionuose; šiuo atžvilgiu palankiai vertina šioje Komisijos ataskaitoje pateiktą informaciją; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę peržiūrėti esamą sąsają tarp sanglaudos politikos ir makroekonominio valdymo, primindamas, kad sanglaudos politika yra tiesiogiai grindžiama Sutartimis ir yra viena iš ryškiausių Europos politikos priemonių bei svarbiausia Europos solidarumo ir pridėtinės vertės išraiška visuose Europos regionuose; mano, kad sanglaudos politikos ir ekonomikos valdymo procesų ryšys vykdant Europos semestrą turi būti suderintas, abipusis ir sutelktas į teigiamų paskatų sistemą; pritaria tam, kad būtų toliau pripažįstamas teritorinis aspektas, kuris būtų naudingas Europos semestrui, mano, kad reikia atitinkamai išlaikant pusiausvyrą atsižvelgti į ekonomikos valdymą ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politikos tikslus, nustatytus Sutartyse, ir į tvaraus augimo, užimtumo ir aplinkos apsaugos tikslus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad būtina visiems politikos subjektams pripažinti sanglaudos politikos kaip pagrindinės Europos ekonominės politikos priemonės vaidmenį siekiant skatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas, kuriomis atsižvelgiama į ekonominius, socialinius ir teritorinius regionų ypatumus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina valstybes nares, kaip siūloma Komisijos ataskaitoje, priimti nacionalines ir regionines vystymosi strategijas ir programas, kuriomis būtų siekiama remti mažiau išsivysčiusius regionus ir gerinti jų administracinius gebėjimus, valdymą ir kitus pagrindinius ekonomikos augimo veiksnius; ragina Komisiją šiuo klausimu suteikti techninę, profesinę ir praktinę pagalbą valstybėms narėms, regionams ir savivaldybėms, kad būtų pasinaudota geriausia patirtimi ir remiamas viešųjų paslaugų skaitmeninimas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina, kad sanglaudos politika ir toliau būtų vienas Sąjungos prioritetų ir kad jai būtų skiriamas platiems užmojams pakankamas finansavimas, netgi atsižvelgiant į ES biudžetui taikomą spaudimą, ir kad būtų kuriamos didesnės sinergijos su kitais ES fondais ir pritraukiama papildoma finansinė parama pasitelkiant finansines priemones daugiamečio programavimo laikotarpiui po 2020 m.; pabrėžia, kad neturi būti pakenkta tokioms vertybėms kaip Europos solidarumas, kurį įkūnija sanglaudos politika; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena, kad Parlamentas atsakingas už tinkamos teisėkūros sistemos, skirtos būsimai sanglaudos politikai, sukūrimą ir patvirtinimą; pabrėžia, kad būtina išsaugoti pagrindinį sanglaudos politikos vaidmenį ir tikslą pagal SESV 174 straipsnį siekiant ne tik pasiekti konvergenciją, bet ir užkirsti kelią teritorijų atsilikimui; nurodo, kad reikia supaprastinti taisykles ir užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp politikos supaprastinimo ir tinkamos kontrolės bei sumažinti pernelyg didelės administracinę naštą; mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų išnagrinėti galimybę išplėsti Reglamento (ES) Nr. 1301/2013 dėl ERPF 7 straipsnio taikymą, finansuojant miestų ir jų aplinkinių teritorijų jungtis mažiau išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją labiau remti inovacijų sistemų, pvz., pažangiai specializacijai skirtų inovacinių strategijų, vystymą ir stiprinti įmonių, universitetų ir mokslinių tyrimų centrų sąveiką mažiau išsivysčiusiuose regionuose; taip pat pabrėžia, kad gerą ryšio prieigą turinčios teritorijos yra itin svarbios mokslinių tyrimų partnerystės veiklai, taip pat Europos inovacijų partnerystės iniciatyvoms, kad taikant naujovišką praktiką galėtų būti toliau skatinamas tvarus žemės ūkis ir susijusių sektorių įmonių plėtra mažiau išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

35.

| 36. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir jų nacionaliniams bei regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 259.

(3)  OL C 181, 2016 5 19, p. 29.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0309.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0053.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0245.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0254.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0401.

(9)  2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikatas (COM(2017)0623).

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/31

---

P8_TA(2018)0068

ES regionų ir miestų vaidmuo įgyvendinant Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos (COP 21)

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES regionų ir miestų vaidmens įgyvendinant Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos (COP 21) (2017/2006(INI))

(2019/C 162/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) ir į JTBKKK Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) ir į JTBKKK Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, Sprendimą 1/CP.21 ir 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje, Prancūzijoje, vykusias 21-ąją JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP 21) ir 11-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, Sprendimą 1/CP.21 ir 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje, Prancūzijoje, vykusias 21-ąją JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP 21) ir 11-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 11),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimo, kuriuo pripažįstami vietos, subnacionalinio ir regioninio lygmens klimato kaitos ir klimato politikos veiksmų aspektai, 7 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimo, kuriuo pripažįstami vietos, subnacionalinio ir regioninio lygmens klimato kaitos ir klimato politikos veiksmų aspektai, 7 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. poziciją dėl Paryžiaus susitarimo, priimto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, sudarymo Europos Sąjungos vardu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. poziciją dėl Paryžiaus susitarimo, priimto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, sudarymo Europos Sąjungos vardu (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo ir 2016 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Marakeše, Maroke (COP 22) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo ir 2016 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Marakeše, Maroke (COP 22) (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl 2017 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Bonoje, Vokietijoje (COP 23) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl 2017 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Bonoje, Vokietijoje (COP 23) (3),

| — | atsižvelgdamas į naujus JT darnaus vystymosi tikslus, ypač į 11 tikslą „miestus padaryti įtraukius, saugius, atsparius ir tvarius“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujus JT darnaus vystymosi tikslus, ypač į 11 tikslą „miestus padaryti įtraukius, saugius, atsparius ir tvarius“,

| — | atsižvelgdamas į Amsterdamo pakto, kuriuo nustatoma ES miestų darbotvarkė, nuostatas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amsterdamo pakto, kuriuo nustatoma ES miestų darbotvarkė, nuostatas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl įvairių sričių ES politikos miestų dimensijos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl įvairių sričių ES politikos miestų dimensijos (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitas Nr. 12/2016 „Miestų prisitaikymas prie klimato kaitos Europoje 2016 m.“ir Nr. 1/2017 „Europa 2016 m. – klimato kaita, padariniai ir pažeidžiamumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitas Nr. 12/2016 „Miestų prisitaikymas prie klimato kaitos Europoje 2016 m.“ir Nr. 1/2017 „Europa 2016 m. – klimato kaita, padariniai ir pažeidžiamumas“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 2 d. Komisijos komunikatą „Po Paryžiaus konferencijos. Paryžiaus susitarimo poveikio vertinimas“(COM(2016)0110), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 2 d. Komisijos komunikatą „Po Paryžiaus konferencijos. Paryžiaus susitarimo poveikio vertinimas“(COM(2016)0110),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 16 d. Komisijos komunikatą „ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“(COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 16 d. Komisijos komunikatą „ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“(COM(2013)0216),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 8 d. Europos regionų komiteto nuomonę „Nauja ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija. Integruotas požiūris“ (5). |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 8 d. Europos regionų komiteto nuomonę „Nauja ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija. Integruotas požiūris“ (5).

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 18 d. Komisijos komunikatą „Įvairių sričių ES politikos miestų dimensija. Pagrindiniai ES miestų darbotvarkės ypatumai“(COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 18 d. Komisijos komunikatą „Įvairių sričių ES politikos miestų dimensija. Pagrindiniai ES miestų darbotvarkės ypatumai“(COM(2014)0490),

| — | atsižvelgdamas į Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) (2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (6)) 8 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „ESI fondų tikslų siekiama atsižvelgiant į darnaus vystymosi principą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) (2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (6)) 8 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „ESI fondų tikslų siekiama atsižvelgiant į darnaus vystymosi principą“,

| — | atsižvelgdamas į partnerystės sutartis ir programas pagal BNR, kuriomis pagal BNR 8 straipsnį reikia skatinti laikytis „lėšų naudojimo veiksmingumo, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos“principų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į partnerystės sutartis ir programas pagal BNR, kuriomis pagal BNR 8 straipsnį reikia skatinti laikytis „lėšų naudojimo veiksmingumo, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos“principų,

| — | atsižvelgdamas į kiekvieno ESI fondų konkrečius teminius tikslus, įskaitant technologinę plėtrą ir inovacijas, perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, prisitaikymą prie klimato kaitos ir efektyvaus išteklių naudojimo skatinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kiekvieno ESI fondų konkrečius teminius tikslus, įskaitant technologinę plėtrą ir inovacijas, perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, prisitaikymą prie klimato kaitos ir efektyvaus išteklių naudojimo skatinimą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“(COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“(COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į penktąją Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į penktąją Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0045/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0045/2018),

| A. | kadangi dažnesni ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai yra tiesioginis žmogaus veiklos sukeltos klimato kaitos padarinys ir šie reiškiniai ir toliau vis dažniau darys neigiamą poveikį daugeliui Europos dalių, todėl jų apgyvendintos ekosistemos taps pažeidžiamesnės; kadangi pagal Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos scenarijus iki 2100 m. planetos temperatūra nuo 0,9 °C galėtų padidėti iki 5,8 °C; |
| --- | --- |

A.

kadangi dažnesni ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai yra tiesioginis žmogaus veiklos sukeltos klimato kaitos padarinys ir šie reiškiniai ir toliau vis dažniau darys neigiamą poveikį daugeliui Europos dalių, todėl jų apgyvendintos ekosistemos taps pažeidžiamesnės; kadangi pagal Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos scenarijus iki 2100 m. planetos temperatūra nuo 0,9 °C galėtų padidėti iki 5,8 °C;

| B. | kadangi 7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje, kuria bus vadovaujamasi vykdant Europos aplinkos politiką iki 2020 m., Sąjungos miestų tvarumo didinimas nustatytas kaip prioritetinis tikslas, taip pat nustatyti trys pagrindiniai horizontalieji tikslai: saugoti, tausoti ir puoselėti Sąjungos gamtinį kapitalą, pasiekti, kad Sąjungos ekonomika taptų efektyviai išteklius naudojančia, žaliąja ir konkurencinga mažą anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika, ir apsaugoti Sąjungos piliečius nuo neigiamo su aplinka susijusio spaudimo ir rizikos sveikatai bei gerovei; |
| --- | --- |

B.

kadangi 7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje, kuria bus vadovaujamasi vykdant Europos aplinkos politiką iki 2020 m., Sąjungos miestų tvarumo didinimas nustatytas kaip prioritetinis tikslas, taip pat nustatyti trys pagrindiniai horizontalieji tikslai: saugoti, tausoti ir puoselėti Sąjungos gamtinį kapitalą, pasiekti, kad Sąjungos ekonomika taptų efektyviai išteklius naudojančia, žaliąja ir konkurencinga mažą anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika, ir apsaugoti Sąjungos piliečius nuo neigiamo su aplinka susijusio spaudimo ir rizikos sveikatai bei gerovei;

| C. | kadangi nesiėmus tolesnių veiksmų klimato kaita galėtų dar labiau padidinti visuomenėje vykstančius pokyčius; kadangi turėtų būti atsižvelgiama į didelius migracijos srautus, kurie, kaip numatoma, susidarys dėl šių klimato pokyčių pasaulyje ir kurie, kaip galima numanyti, bus gyventojų judėjimo padariniai, ir dėl jų miestų infrastruktūrai bus keliami nauji reikalavimai; |
| --- | --- |

C.

kadangi nesiėmus tolesnių veiksmų klimato kaita galėtų dar labiau padidinti visuomenėje vykstančius pokyčius; kadangi turėtų būti atsižvelgiama į didelius migracijos srautus, kurie, kaip numatoma, susidarys dėl šių klimato pokyčių pasaulyje ir kurie, kaip galima numanyti, bus gyventojų judėjimo padariniai, ir dėl jų miestų infrastruktūrai bus keliami nauji reikalavimai;

| D. | kadangi, remiantis Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitos Nr. 12/2016 pagrindinėmis išvadomis, klimato kaitos poveikis jau jaučiamas ES – tai ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai ir palaipsniui pasireiškiantis ilgalaikis poveikis, pvz., uraganai, audros, dykumėjimas, sausros, žemės ir pakrančių korozija, smarkios liūtys, karščio bangos, potvyniai, kylantis jūrų lygis, vandens trūkumas, miškų gaisrai ir tropinių ligų plitimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitos Nr. 12/2016 pagrindinėmis išvadomis, klimato kaitos poveikis jau jaučiamas ES – tai ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai ir palaipsniui pasireiškiantis ilgalaikis poveikis, pvz., uraganai, audros, dykumėjimas, sausros, žemės ir pakrančių korozija, smarkios liūtys, karščio bangos, potvyniai, kylantis jūrų lygis, vandens trūkumas, miškų gaisrai ir tropinių ligų plitimas;

| E. | kadangi dėl klimato kaitos yra padidėjusi kai kurių augalų ir gyvūnų rūšių išnykimo rizika, be to, labiau plinta klimato veiksnių sukeliamos infekcinės ligos; kadangi tokios teritorijos kaip atokiausi regionai ir kiti ES regionai, kurie gali būti pažeidžiami topografiniu požiūriu, klimato kaitos poveikį patiria dar stipriau; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl klimato kaitos yra padidėjusi kai kurių augalų ir gyvūnų rūšių išnykimo rizika, be to, labiau plinta klimato veiksnių sukeliamos infekcinės ligos; kadangi tokios teritorijos kaip atokiausi regionai ir kiti ES regionai, kurie gali būti pažeidžiami topografiniu požiūriu, klimato kaitos poveikį patiria dar stipriau;

| F. | kadangi, be to, iš naujausių tyrimų matyti, kad įvairius pastebėtus aplinkos ir visuomenės pokyčius, pvz., miško rūšių pokyčius, invazinių svetimų rūšių atsiradimą ir ligų protrūkius, lėmė arba paskatino visuotinė klimato kaita, todėl žmonių, jų apgyvendintos gamtos ir ekosistemų pažeidžiamumas didės, jeigu nebus imtasi konkrečių priemonių; kadangi integruota ES parama solidarumui didinti ir valstybių narių keitimuisi gerąja patirtimi gerinti padėtų užtikrinti, kad labiausiai klimato kaitos paveikti regionai galėtų imtis būtinų prisitaikymo priemonių; |
| --- | --- |

F.

kadangi, be to, iš naujausių tyrimų matyti, kad įvairius pastebėtus aplinkos ir visuomenės pokyčius, pvz., miško rūšių pokyčius, invazinių svetimų rūšių atsiradimą ir ligų protrūkius, lėmė arba paskatino visuotinė klimato kaita, todėl žmonių, jų apgyvendintos gamtos ir ekosistemų pažeidžiamumas didės, jeigu nebus imtasi konkrečių priemonių; kadangi integruota ES parama solidarumui didinti ir valstybių narių keitimuisi gerąja patirtimi gerinti padėtų užtikrinti, kad labiausiai klimato kaitos paveikti regionai galėtų imtis būtinų prisitaikymo priemonių;

| G. | kadangi dėl klimato kaitos daromas poveikis socialinei nelygybei, kuri pastarąjį dešimtmetį ES jau ir taip augo, taip pat didėja silpniausių socialinių gyventojų sluoksnių, kurie yra mažiau pajėgūs ir turi mažiau išteklių pasipriešinti klimato kaitos poveikiui, pažeidžiamumas; kadangi asmenų pažeidžiamumas dėl klimato kaitos poveikio didele dalimi priklauso nuo jų galimybių gauti pagrindinių išteklių ir kadangi valdžios institucijos turėtų užtikrinti prieigą prie tų pagrindinių išteklių; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl klimato kaitos daromas poveikis socialinei nelygybei, kuri pastarąjį dešimtmetį ES jau ir taip augo, taip pat didėja silpniausių socialinių gyventojų sluoksnių, kurie yra mažiau pajėgūs ir turi mažiau išteklių pasipriešinti klimato kaitos poveikiui, pažeidžiamumas; kadangi asmenų pažeidžiamumas dėl klimato kaitos poveikio didele dalimi priklauso nuo jų galimybių gauti pagrindinių išteklių ir kadangi valdžios institucijos turėtų užtikrinti prieigą prie tų pagrindinių išteklių;

| H. | kadangi beveik 72,5 % ES gyventojų, t. y. maždaug 359 mln. žmonių, gyvena miestuose; be to, kadangi ES atsakinga už 9 % pasaulyje išmetamo teršalų kiekio, o miestų teritorijose suvartojama 60–80 % viso pasaulyje suvartojamo energijos kiekio ir jose išmetamo CO2 kiekio dalis yra panašaus dydžio; |
| --- | --- |

H.

kadangi beveik 72,5 % ES gyventojų, t. y. maždaug 359 mln. žmonių, gyvena miestuose; be to, kadangi ES atsakinga už 9 % pasaulyje išmetamo teršalų kiekio, o miestų teritorijose suvartojama 60–80 % viso pasaulyje suvartojamo energijos kiekio ir jose išmetamo CO2 kiekio dalis yra panašaus dydžio;

| I. | kadangi miesto infrastruktūros pasirinkimas turės įtakos miestų pajėgumui atsilaikyti prieš klimato kaitą; kadangi miestai, įmonės ir kiti nevalstybiniai subjektai turi galimybių iki 2020 m. sušvelninti klimato kaitą 2,5–4 milijardais tonų CO2; kadangi regionai ir miestai yra pajėgūs 5 % sumažinti pasaulyje išmetamą teršalų kiekį, kad pasiektų Paryžiaus susitarimo tikslus, ir kadangi jie turi galimybių gerokai sumažinti pasaulyje išmetamą teršalų kiekį; |
| --- | --- |

I.

kadangi miesto infrastruktūros pasirinkimas turės įtakos miestų pajėgumui atsilaikyti prieš klimato kaitą; kadangi miestai, įmonės ir kiti nevalstybiniai subjektai turi galimybių iki 2020 m. sušvelninti klimato kaitą 2,5–4 milijardais tonų CO2; kadangi regionai ir miestai yra pajėgūs 5 % sumažinti pasaulyje išmetamą teršalų kiekį, kad pasiektų Paryžiaus susitarimo tikslus, ir kadangi jie turi galimybių gerokai sumažinti pasaulyje išmetamą teršalų kiekį;

| J. | kadangi 11-uoju darnaus vystymosi tikslu (DVT) („pasiekti, kad miestai ir gyvenvietės taptų įtraukūs, saugūs, atsparūs ir darnūs“) siekiama, kad iki 2020 m. smarkiai padaugėtų miestų ir gyvenviečių, priimančių ir įgyvendinančių integruotą politiką ir planus siekti įtraukumo, efektyvaus išteklių naudojimo, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos bei atsparumo nelaimėms, taip pat, laikantis 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programos, kurti ir įgyvendinti holistinį nelaimių rizikos valdymą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

J.

kadangi 11-uoju darnaus vystymosi tikslu (DVT) („pasiekti, kad miestai ir gyvenvietės taptų įtraukūs, saugūs, atsparūs ir darnūs“) siekiama, kad iki 2020 m. smarkiai padaugėtų miestų ir gyvenviečių, priimančių ir įgyvendinančių integruotą politiką ir planus siekti įtraukumo, efektyvaus išteklių naudojimo, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos bei atsparumo nelaimėms, taip pat, laikantis 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programos, kurti ir įgyvendinti holistinį nelaimių rizikos valdymą visais lygmenimis;

| K. | kadangi savivaldos institucijos yra tarp pagrindinių Europos finansavimo gavėjų; |
| --- | --- |

K.

kadangi savivaldos institucijos yra tarp pagrindinių Europos finansavimo gavėjų;

| L. | kadangi Paryžiaus susitarimo 7 straipsnio 2 dalyje pripažįstama, kad prisitaikymas yra visuotinis uždavinys, kurį būtina spręsti vietos, subnacionaliniu, nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis; kadangi vietos valdžios institucijų ir nevalstybinių subjektų veiksmai yra pagrindinė sąlyga, kad vyriausybės galėtų įgyvendinti savo įsipareigojimus dėl pasaulinių klimato politikos veiksmų; |
| --- | --- |

L.

kadangi Paryžiaus susitarimo 7 straipsnio 2 dalyje pripažįstama, kad prisitaikymas yra visuotinis uždavinys, kurį būtina spręsti vietos, subnacionaliniu, nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis; kadangi vietos valdžios institucijų ir nevalstybinių subjektų veiksmai yra pagrindinė sąlyga, kad vyriausybės galėtų įgyvendinti savo įsipareigojimus dėl pasaulinių klimato politikos veiksmų;

| M. | kadangi ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje (COM(2013)0216), taip pat atitinkamuose ES reglamentuose dėl Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų apibrėžiami pagrindiniai tikslai ir susiję politikos veiksmai, t. y. 2014–2020 m. sanglaudos politikos programoje nustatomi tokie mechanizmai kaip ex ante sąlygos ir su klimatu susiję teminiai tikslai, pvz., teminiai tikslai (TT) Nr. 4 „Perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos visuose sektoriuose rėmimas“, Nr. 5 „Prisitaikymo prie klimato kaitos skatinimas, rizikos prevencija ir valdymas“ir Nr. 6 „Aplinkos išsaugojimas ir apsauga ir tausaus išteklių naudojimo skatinimas“, dėl kurių buvo skirtas didesnis ir tikslingesnis klimato politikos veiksmų finansavimas bent iš keleto ESI fondų; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje (COM(2013)0216), taip pat atitinkamuose ES reglamentuose dėl Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų apibrėžiami pagrindiniai tikslai ir susiję politikos veiksmai, t. y. 2014–2020 m. sanglaudos politikos programoje nustatomi tokie mechanizmai kaip ex ante sąlygos ir su klimatu susiję teminiai tikslai, pvz., teminiai tikslai (TT) Nr. 4 „Perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos visuose sektoriuose rėmimas“, Nr. 5 „Prisitaikymo prie klimato kaitos skatinimas, rizikos prevencija ir valdymas“ir Nr. 6 „Aplinkos išsaugojimas ir apsauga ir tausaus išteklių naudojimo skatinimas“, dėl kurių buvo skirtas didesnis ir tikslingesnis klimato politikos veiksmų finansavimas bent iš keleto ESI fondų;

| N. | kadangi regionai ir miestai, prisidėdami prie darbotvarkės „Lima. Paryžius“ir Nevalstybinių subjektų kovos su klimato kaita platformos iniciatyvų, parodė savo įsipareigojimą dalyvauti JTBKKK procese; |
| --- | --- |

N.

kadangi regionai ir miestai, prisidėdami prie darbotvarkės „Lima. Paryžius“ir Nevalstybinių subjektų kovos su klimato kaita platformos iniciatyvų, parodė savo įsipareigojimą dalyvauti JTBKKK procese;

Bendrosios aplinkybės

| 1. | palankiai vertina ES vaidmenį, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimą ir (arba) 21-ąją Klimato kaitos konferenciją (COP 21), ir pritaria jos, kaip pasaulinės lyderės, vaidmeniui kovojant su klimato kaita; pabrėžia, kad Europa užsibrėžė vienus iš aukščiausių kovos su klimato kaita tikslų pasaulyje; primygtinai ragina klimato kaitos švelninimą laikyti svarbiu ES sanglaudos politikos prioritetu siekiant įvykdyti Paryžiaus susitarimo (COP 21) įsipareigojimus ir jų laikytis, t.y. skatinti su švaria energija susijusias inovacijas, žiedinę ekonomiką, atsinaujinančiųjų išteklių energetiką ir energijos vartojimo efektyvumą nedarant poveikio būtinoms prisitaikymo priemonėms, tačiau išlaikant pagrindinį sanglaudos politikos vaidmenį ir tikslus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria požiūriui į kovą su klimato kaita, pasiūlytam darnaus vystymosi tiksluose (Jungtinės Tautos) ir Amsterdamo pakte (ES miestų darbotvarkė); pabrėžia, kad Europa turi tapti tikra pasauline lydere atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, kaip pasiūlyta Komisijos, ir dar kartą pabrėžia, kad ES miestų darbotvarkė, pagal kurią siekiama įtraukių, saugių ir tvarių miestų tikslo, padeda įgyvendinti Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.; šiuo klausimu atsižvelgia į didelius Europos vietos valdžios institucijų skirtumus ir skirtingas jų galimybes; ragina įgyvendinant Miestų darbotvarkę vadovautis lanksčiu, poreikiams pritaikytu požiūriu, kurio laikantis būtų teikiamos paskatos ir gairės siekiant visapusiškai išnaudoti miestų teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad 2015 m. spalio 14 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „Siekiant naujo tarptautinio klimato kaitos susitarimo Paryžiuje“ (7) valstybės narės raginamos apsvarstyti galimybę prisiimti papildomus įsipareigojimus dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio mažinimo; pabrėžia, kad reikia užtikrinti didžiausią 21-osios Klimato kaitos konferencijos (COP 21) proceso skaidrumą ir kontrolę; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti plataus užmojo klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos tikslus, atsižvelgiant į galiojančius ES klimato politikos srities teisės aktus ir Regionų komiteto prašymą, pateiktą jo 2017 m. vasario 9 d. nuomonėje „Nauja ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija. Integruotas požiūris“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl neatsakingų strategijų, keliančių pavojų aplinkai, pvz., tam tikros ekonominės veiklos ir konkrečių pramonės sektorių, sukeliančių didelę taršą, ir pabrėžia visų visuomenės segmentų atsakomybę už tai, kad būtų prisidedama prie priemonių, kurios yra itin svarbios siekiant priešinga linkme pakreipti tendenciją, keliančią grėsmę gyvybei planetoje; pabrėžia, kad trūksta informacijos apie priemones, kurių ėmėsi kai kurie pramonės sektoriai siekdami kovoti su taršos poveikiu, ir apie tai, kaip ieškoma mažiau taršių sprendimų; tačiau apgailestauja, kad kai kurie nuomonės formuotojai mokslo, žiniasklaidos ir politikos srityse toliau neigia akivaizdžią klimato kaitą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja dėl JAV pareikšto ketinimo pasitraukti iš Paryžiaus susitarimo ir palankiai vertina tai, kad esama daug nefederalinių subjektų, visų pirma JAV valstijų ir miestų, kurie dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą pasiekti Paryžiaus susitarime nustatytus tikslus; ragina Jungtinių Amerikos Valstijų vietos ir regionų valdžios institucijas, norinčias dalyvauti kovoje su klimato kaita, vykdant projektus bendradarbiauti ir užmegzti partnerystę su kitais viešais ir privačiais partneriais ir keistis gerąja patirtimi šioje srityje; ragina sukurti naują valdymą, galintį užtikrinti lėšas klimato politikos veiksmams, ir geriau integruoti regionus ir miestus ir jiems atstovaujančias institucijas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad miestai, derindami veiksmus su nacionalinės valdžios institucijomis ir juos supančiais regionais, turi atlikti lemiamą vaidmenį kovojant su klimato kaita; ragina subnacionalinio lygmens vadovus ir nacionalines vyriausybes labiau bendradarbiauti tarptautiniu lygmeniu pasitelkiant platformas, pavyzdžiui, „Friends of Cities“; mano, kad konkrečiu integruotos tvarios miestų plėtros atveju vietos valdžios institucijos turėtų turėti įgaliojimus ne tik atrinkti projektus, bet ir rengti, projektuoti ir įgyvendinti vietos plėtros programas; pabrėžia galimus teigiamus ekonomikos augimo ir žaliųjų darbo vietų aspektus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad vietos valdžios institucijos yra atsakingos už daugumos klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių ir už daugelio šios srities ES teisės aktų įgyvendinimą; pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti Paryžiaus klimato susitarimą reikia imtis veiksmų miestų planavimo, judumo, viešojo transporto ir infrastruktūros, pastatų energinio naudingumo, švietimo kampanijų, išmaniųjų miestų, pažangiųjų tinklų ir regioninių subsidijų srityse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad miestų merai už savo sprendimus yra tiesiogiai atskaitingi savo rinkėjams ir gali veikti efektyviau ir greičiau, be to, dažnai jų veiksmai greitai duoda paveikių rezultatų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina nacionalines vyriausybes padėti miestams ir regionams įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus remti klimato ir energetikos iniciatyvas vietos ir regionų lygmenimis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad klimato kaita susijusi su socialiniais ir ekonominiais veiksniais, taigi reikalingas integracinis požiūris, kuris yra veiksmingas vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | įspėja, kad dėl išmetamo ŠESD kiekio patiriamos visuomenės sąnaudos ir ekonominis poveikis šiuo metu daro įtaką miestų infrastruktūrai ir viešosioms sveikatos priežiūros bei socialinės rūpybos sistemoms, kurioms – tam tikru metu ir tam tikruose miestuose ir regionuose – užkraunama pernelyg didelė našta ir kurios yra rizikingoje ekonominėje padėtyje; pažymi, kad dėl to šioms sistemos bus užkraunama papildoma našta ir reikalaujama, kad jos patenkintų vis didesnius ir labiau kompleksinius poreikius; palankiai vertina galimą ekonominę naudą miestams, pirmaujantiems diegiant mažo anglies dioksido kiekio infrastruktūrą, įskaitant mažesnes energijos kainas, sumažėjusias priežiūros sąnaudas ir mažesnes išlaidas visuomenės sveikatai, kuri pagerėja sumažėjus teršalų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta, kad klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos yra ilgalaikiai procesai, trunkantys ilgiau negu rinkimų ciklai ir vietos bei regionų lygmeniu priimtų sprendimų įgyvendinimas, ir ragina klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos laikyti galimybių šaltiniu sprendžiant kitas problemas, pvz., susijusias su užimtumu ir veiksmais siekiant gerinti sveikatą, gyvenimo kokybę ir viešąsias paslaugas; pažymi, jog Paryžiaus susitarime numatytas aktyvus suinteresuotųjų subjektų, kurie nėra susitarimo šalys, dalyvavimas pasitelkiant techninio klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos nagrinėjimo procesus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta labai svarbų regionų, miestų ir miestelių vaidmenį skatinant prisiimti atsakomybę už energetikos pertvarką ir siekti su klimatu ir energetika susijusių tikslų pagal principą „iš apačios į viršų“; atkreipia dėmesį į tai, kad regionai ir miestų teritorijos labiausiai tinka išbandyti ir įgyvendinti integruotus energetikos sprendimus tiesiogiai bendradarbiaujant su piliečiais; pabrėžia poreikį skatinti energetikos pertvarką ir vietos investicijas į klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemones; pabrėžia, kad švarios energijos srities inovacijoms ir nedidelės apimties atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektams galėtų tekti labai svarbus vaidmuo siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant suteikti galimybių pasinaudoti finansinėmis priemonėmis, kuriomis būtų atsižvelgiama į vietos energetikos bendrijų ypatumus ir jų teikiamą ilgalaikę vertę energijos rinkai, aplinkai ir visuomenei, taip pat skatinti pavienių gaminančių vartotojų vaidmenį atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje, siekiant didesnio savarankiškumo ir savarankiškos energijos gamybos; ragina miestus ir regionus imtis vadovaujamo vaidmens skatinant efektyviai vartoti energiją ir gaminti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kad būtų galima sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir oro taršą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, jog būtina, kad regionai įgyvendintų Direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir Direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, ir sutelkti arba padidinti struktūrinių fondų lėšas, skirtas energijos vartojimo efektyvumui viešuosiuose pastatuose ir savarankiškam savivaldybių apsirūpinimui atsinaujinančiųjų išteklių energija skatinti; taip pat ragina remti bendruomeninius piliečių energetikos projektus ES struktūrinių fondų lėšomis ir sumažinant administracinę naštą nacionaliniu ir regionų lygmenimis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad, naujausiais statistiniais duomenimis, ES tenkanti pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio dalis yra apie 10 %., taigi nesiimant pasaulinio masto veiksmų neigiamų klimato kaitos tendencijų negalima nukreipti kita linkme; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad ES šioje srityje galėtų atlikti vieną iš pagrindinių vaidmenų, visų pirma skatindama švarios energijos sprendimus ir technologijas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad ES miestų darbotvarkėje skatinama taikyti naują darbo metodą, pagal kurį miestų potencialas būtų visiškai išnaudojamas siekiant spręsti visuotines klimato kaitos problemas ir taip pat būtų skiriamas ypatingas dėmesys geresniam reglamentavimui, galimybėms gauti finansavimą ir keistis žiniomis; |
| --- | --- |

17.

ES ir sanglaudos politika

| 18. | mano, kad būsimoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) tam tikrais atvejais reikėtų padidinti užmojį siekti klimato tikslų ir šiam tikslui skiriamų išlaidų dalį; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena įsipareigojimą bent 20 % 2014–2020 m. ES biudžeto lėšų (maždaug 212 mlrd. EUR) skirti su klimatu susijusiems veiksmams; prašo Komisijos ir valstybių narių tinkamai atsižvelgti į 2016 m. Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 31 išvadas, kuriose perspėjama, jog esama rimto pavojaus, kad 20 % tikslas nebus pasiektas, jei nebus imtasi papildomų priemonių, ir ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie pažangą šioje svarbioje srityje; pabrėžia, kad Europos socialinio fondo, taip pat žemės ūkio, kaimo plėtros ir žuvininkystės srityse reikšmingo perėjimo prie klimato politikos veiksmų nenustatyta ir kad nevisiškai išnagrinėtos visos galimybės finansuoti su klimatu susijusius veiksmus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad sanglaudos politika turi atlikti esminį vaidmenį sprendžiant klimato kaitos problemas regionų ir vietos mastu; pakartoja, kad būtina didinti sanglaudos politikos biudžetą po 2020 m.; pabrėžia, kad įgyvendinant sanglaudos politiką ypatingą dėmesį reikėtų skirti miestų investicijoms į oro kokybę, žiedinę ekonomiką, prisitaikymą prie klimato kaitos, žaliosios infrastruktūros plėtros sprendimus, energetikos pertvarką ir perėjimą prie skaitmeninių technologijų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pritaria, jog reikia kurti sąnaudų ir naudos analizės priemonę, kad vietos valdžia galėtų suvokti projektų, kuriais siekiama sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį, poveikį ir visapusiškai pasinaudoti ES lygmeniu prieinamomis finansavimo galimybėmis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad sanglaudos politika turėtų apimti ir klimato kaitos švelninimo, ir prisitaikymo prie jos požiūrius ir juos atskirti, kartu atsižvelgiant į būtinybę juos koordinuoti, ir taikyti aiškius finansavimo mechanizmus, kuriais būtų suteikiamas impulsas ir skatinama vykdyti politiką ir taikyti priemones abiejose srityse; laikosi nuomonės, kad šie mechanizmai galėtų būti įgyvendinami remiantis aiškiais ir išmatuojamais investicijų planais ir dalyvaujant miestams bei regionams (įskaitant viešosios valdžios institucijas, pramonę, suinteresuotuosius subjektus ir pilietinę visuomenę) ir kad šis dalyvavimas turėtų apimti taip pat ir taikymo bei vertinimo etapus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad tik penkiolika valstybių narių yra patvirtinusios veiksmų planus ir prisitaikymo strategijas, kuriose nurodytos vos kelios konkrečios priemonės, taikomos vietos lygmeniu; mano, kad būsimas ESI fondų planavimas turėtų būti labiau siejamas su nacionaliniais 2030 m. energetikos ir klimato planais; pabrėžia, kad būsimoje daugiametėje finansinėje programoje turėtų būti dar geriau integruoti klimato srities tikslai, pavyzdžiui, sanglaudos politikos investicijas labiau susiejant su bendrais valstybių narių planais įgyvendinti 2030 m. tikslą; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to partnerystės susitarimai turės būti vertinami atsižvelgiant į ES klimato politikos tikslus, o veiksmų programos turės būti glaudžiai susijusios su kiekvienos valstybės prisitaikymo prie klimato kaitos strategijomis ir planais, kad būtų užtikrintas visų lygmenų planavimo ir valdymo koordinavimas ir nuoseklumas, ypač tais atvejais, kai ES lėšos sudaro didelę prieinamų viešųjų išlaidų dalį; pažymi, kad dėl šios priežasties vertinant veiksmų programas reikės įvertinti, kaip veiksmingai jos padėjo mažinti išmetamą ŠESD kiekį, drauge siekiant nustatyti bendrą atsekamumo metodiką ir stebėjimo tvarką, kad būtų išvengta ekologinio manipuliavimo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primygtinai ragina užtikrinti, kad pagal sanglaudos politiką vykdomos investicijos būtų suderintos su veiksminga klimato politika siekiant užtikrinti aplinkos tvarumą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad inovacijų politika ir miestų aspektas yra tinkamos sritys siekiant užtikrinti sinergiją tarp klimato srities tikslų ir platesnio užmojo ekonominių tikslų pagal sanglaudos politiką; todėl ragina parengti konkrečias nuostatas, susijusias su tvaria miestų plėtra ir miestų inovacijomis, kad įgyvendinant sanglaudos politiką po 2020 m. šios sritys taptų akivaizdžiai finansiškai stipresnės; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina nedelsiant priimti ir pateikti įvairių partnerysčių, kurios vykdomos pagal ES miestų darbotvarkę ir kuriomis sprendžiamos su klimato kaitos švelninimu susijusios problemos, veiksmų planus; be to, ragina Komisiją teikiant būsimus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų atsižvelgti į planuose pateiktus pasiūlymus, ypač tuos, kurie susiję su geresniu reglamentavimu, finansavimu ir žiniomis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti ilgalaikius Paryžiaus susitarimo tikslus reikia didesnio nuoseklumo, susijusio su investicijomis, kuriomis siekiama ilgalaikių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslų, visoje regionų, valstybių narių ir ES rinkoje, ir ragina imtis priemonių siekiant supaprastinti galimybes gauti finansavimą, kad mažesni miestai ir regionai galėtų gauti finansavimą; be to, pabrėžia, kad prioritetinis finansavimas turėtų būti skiriamas nuo anglies priklausantiems regionams, siekiant sudaryti sąlygas sklandžiai pereiti prie mažataršės ekonomikos, ir kad pirmenybė turėtų būti teikiama daug anglies dioksido išskiriančių pramonės šakų darbuotojų perėjimui prie alternatyvaus užimtumo; ragina Komisiją siūlyti, kad sanglaudos politikos po 2020 m. programoje išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas (kartu su kitais veiksmais, pvz., atstatymo darbais ar veikla, kuria siekiama atkurti ir nukenksminti urbanistines dykras) būtų vienas iš svarbiausių veiksmų programų rezultatų vertinimo aspektų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad, siekiant finansuoti projektus, padėsiančius sušvelninti klimato kaitą arba prie jos prisitaikyti, svarbu naudoti papildomas finansines ir politikos priemones, tokias kaip Europos strateginių investicijų fondas, Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iniciatyva „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad subsidijos regionams ir miestams ir toliau turi būti pagrindinė ES teikiamo finansavimo priemonė įgyvendinant sanglaudos politiką ir ypač klimato politikos veiksmus; vis dėlto pabrėžia, jog, nepaisant nuoseklesnių ir tikslesnių klimato kaitos poveikio ir rezultatų rodiklių, jų nepakanka, kad būtų užtikrintas atitinkamas sanglaudos politikos indėlis siekiant bendrų ES klimato politikos tikslų, ir mano, kad reikia tobulinti išlaidų klimato srityje stebėjimo ir atsekimo sistemą siekiant užtikrinti, kad ES išlaidomis būtų konkrečiai ir išmatuojamai prisidedama prie ES tikslų įgyvendinimo; ragina pritaikyti veiksmų planą siekiant stebėti regioninius ir vietos klimato politikos veiksmus ir ragina Komisiją apskaičiuoti, kokią procentinę lėšų dalį vietos lygmeniu valstybės narės išleidžia išmetamo ŠESD kiekio mažinimui ir teritorijų prisitaikymo prie klimato kaitos užtikrinimui; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripažįsta integruotos teritorinės plėtros priemonių, pavyzdžiui, integruotų teritorinių investicijų ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros, kurias miestai gali naudoti kaip papildomas darnios miesto plėtros strategijų ar funkcinių sričių finansavimo priemones, vaidmenį; ragina vietos lygmeniu integruotai taikyti principus „iš apačios į viršų“ir strategijas, kad būtų galima veiksmingiau naudoti išteklius, didinti atsparumą ir prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio labiausiai jos paveiktose vietovėse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pripažįsta, kad ES miestuose sutelkta didžioji dalis Europos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sektoriaus, dirbančio klimato kaitos klausimais; ragina Komisiją teikti didesnę paramą miestams ir regionams mokymo ir informuotumo didinimo, finansinio orientavimo, praktinės patirties, komunikacijos, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, švietimo klimato apsaugos klausimais ir konsultacijų tiek klimato kaitos švelninimo, tiek prisitaikymo prie jos srityse, visų pirma stiprinant esamas priemones, tokias kaip investavimo miestuose konsultacijų platforma URBIS, URBACT ir iniciatyva „Inovatyvūs miestų sprendimai“; ragina Komisiją užtikrinti, kad šie sektoriai visapusiškai išnaudotų pasaulinio masto bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje privalumus, ir stiprinti šias priemones, kad vietos valdžiai būtų lengviau vykdyti paskirtį atitinkančius projektus ir naudotis finansavimo galimybėmis siekiant išbandyti naujoviškus miestų plėtros strategijų sprendimus; ragina ES nepriklausančių šalių subnacionalinėms valdžios institucijoms suteikti galimybę ir oficialiai, ir neoficialiai savanoriškai dalyvauti įgyvendinant Europos mokslo, mokslinių tyrimų ir technologijų iniciatyvas, pavyzdžiui, iniciatyvą „Horizontas 2020“, siekiant bendrų tikslų; mano, kad vietos valdžios institucijos turėtų turėti galimybę tiesiogiai naudotis finansinėmis priemonėmis, tokiomis kaip pasauliniai klimato fondai; mano, kad siekiant užtikrinti greitą naujų mažo anglies dioksido technologijų diegimą turėtų būti stiprinama sanglaudos politikos ir mokslinių tyrimų bei inovacijų politikos sąveika; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją užtikrinti, kad programoje „Horizontas 2020“daugiau dėmesio ir lėšų būtų skiriama inovacijų ir mokslinių tyrimų projektams žiedinės ekonomikos ir tvarių miestų srityje; ragina valstybes nares, remiant Komisijai ir Europos investicijų bankui (EIB) regionų ir miestų administracinius gebėjimus siekiant sudaryti jiems sąlygas visapusiškai pasinaudoti ES lygmeniu prieinamomis viešojo ir privačiojo finansavimo galimybėmis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina kompetentingas institucijas spręsti atliekų problemą, siekiant įgyvendinti žiedinę ekonomiką ir skatinti deginimui alternatyvius pakartotinai nepanaudojamų ar neperdirbamų atliekų šalinimo metodus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad būsimuoju programavimo laikotarpiu klimato kaitą reikės įtraukti į teritorinio bendradarbiavimo programas; pabrėžia, kad regionams ir miestams vykdant veiklą svarbų vaidmenį atlieka teritorinis bendradarbiavimas, tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir makroregioninės strategijos tiek ES, tiek už jos ribų, ir dar kartą teigia, kad šią priemonę būtina stiprinti politiškai ir finansiškai tiek klimato kaitos švelninimo, tiek prisitaikymo prie jos srityje; pabrėžia, kad bendrų veiksmų įgyvendinimo ir įvairių valstybių narių nacionalinių, regioninių bei vietos subjektų politikos mainų sistema, pavyzdžiui, INTERREG, yra ypač tinkama siekiant kovoti su klimato kaita ir imtis tinkamų veiksmų, kuriais būtų siekiama švelninti jos poveikį; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad pagal septynias iš 15 tarptautinių INTERREG programų visoje Europoje finansuojamos strategijos, bandomieji veiksmai, mokymai ir priemonės, siekiant padėti miestams stiprinti išmetamo CO2 kiekio mažinimo pajėgumus ir švelninti klimato kaitą, kad būtų pasiekti ES tikslai; |
| --- | --- |

34.

Miestai ir regionai

| 35. | palankiai vertina tokias iniciatyvas kaip Pasaulinis merų paktas dėl klimato ir energetikos ir daugelio miestų ir regionų vaidmenį kovojant su klimato kaita ir saugant aplinką; primygtinai ragina miestus ir regionus bendradarbiauti ir nedelsiant dar labiau įtraukti kovą su klimato kaita į institucinę darbotvarkę; rekomenduoja miesto valdžios institucijoms įgyvendinti ir nuolat atnaujinti ilgalaikes pažangaus miestų planavimo strategijas ir naujoviškus metodus, pavyzdžiui, iniciatyvą „Pažangieji miestai“; pabrėžia, kad reikia kurti tvarių būstų, kuriuose efektyviai vartojama energija, projektus ir statyti išmaniuosius pastatus, padėsiančius taupyti energiją, investuoti į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, diegti ekologiško viešojo transporto sistemas, toliau remti mažai anglies dioksido išskiriančių miestų ir regionų skatinimo projektus, taip pat miestų ir vietos bei regionų valdžios institucijų, bendradarbiaujančių siekiant kovoti su visuotiniu atšilimu, aljansus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad svarbu įgyvendinti objektyviais parametrais ir išbandyta metodika pagrįstą atskaitomybės sistemą ir stebėti miestų ir regionų vykdomą klimato politiką siekiant dalytis duomenimis apie klimato srities įsipareigojimus ir padidinti skaidrumą subjektams, kad būtų galima pasiekti klimato politikos tikslus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primena, kad transporto sektoriuje taip pat išmetama tiek ŠESD, tiek sveikatai kenksmingų oro teršalų, kurių koncentracija miestų ore reglamentuojama Direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo; mano, kad regionai ir miestai turi didžiulį potencialą sumažinti transporto išmetamų ŠESD kiekį, ir pabrėžia, kad būtina finansuoti iniciatyvas, pagal kurias sudaromos palankesnės sąlygos mažataršiam judumui vietos ir regionų lygmenimis; pabrėžia, jog svarbu, kad miestai prisiimtų vadovaujamą vaidmenį skatinant naudotis viešuoju transportu ir skatinant viešojo ir privačiojo transporto elektrifikaciją, ir ragina atrinkti keletą pavyzdinių regionų, kuriuose būtų atliekami pažangių ir tarpusavyje susietų, miesto ir kaimo regionus jungiančių transporto sistemų tyrimai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palankiai vertina miestų iniciatyvas, tokias kaip pažangiųjų miestų ir pažangiųjų tinklų iniciatyvos, kuriomis siekiama sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir padidinti efektyvų išteklių naudojimą; pabrėžia, kad regionai turi sudaryti palankesnes sąlygas kurti žaliuosius miestus skatindami energetikos pertvarką ir skaitmeninę transformaciją ir kad tokie sprendimai kaip pažangieji tinklai gali padėti efektyviau tiekti energiją namų ūkiams ir pastatams; pripažįsta, kad įmonių ir miestų bendradarbiavimas padeda kurti naujoviškus ir įtraukius sprendimus, ir ragina juos skatinti; pabrėžia, kad reikia daugiau investuoti į kitus tvarius problemos sprendimus, pavyzdžiui, į žaliąją infrastruktūrą, ir didinti sumedėjusios augmenijos dangos plotą miestuose; primena, kad reikia ne tik sumažinti išmetamą teršalų kiekį, bet ir didinti dirvožemio pajėgumą sugerti CO2, ir ragina stiprinti esamų ir naujai pasodintų miestų miškų apsaugą ES regionuose; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad vietoje gaminant sezoninį maistą galima sumažinti transporto priemonių išmetamą ŠESD kiekį ir taip sumažinti bendrą maisto produktų anglies pėdsaką; ragina Komisiją bendradarbiauti su maisto sektoriumi siekiant padidinti vietos ir regionų tvarią maisto gamybą ir palankiai vertina savanoriškas priemones (pvz., šviesoforo spalvų principu pagrįstą ženklinimą), kurias taikant siekiama užtikrinti maisto ir kitų produktų poveikio klimatui ir anglies pėdsako matomumą; ragina sukurti bendrus ES rodiklius siekiant sudaryti sąlygas taikyti savanorišką, tačiau palyginamą ženklinimą, ir ragina vietos valdžios institucijas rengti informavimo kampanijas, kuriomis būtų didinamas informuotumas apie maisto produktų anglies pėdsaką; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pažymi, kad klimato kaitos švelninimo priemonės turi būti planuojamos teisingai paskirsčius darbus ir pelną įvairiems subjektams ir kad prisitaikymo priemonėse daugiausia dėmesio turi būti skiriama pažeidžiamiausių gyventojų grupių apsaugai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pripažįsta įvairų ir ypatingą regionų pažeidžiamumą ir potencialą, taip pat pažymi, kad kiekvienos teritorijos problemos, ištekliai ir veiksmingiausios priemonės gali skirtis; todėl dar kartą teigia, jog laikosi subsidiarumo principo, ir pabrėžia, kad miestai ir regionai privalo turėti būtinus įgaliojimus ir būti pakankamai savarankiški politiniu, administraciniu ir finansiniu požiūriu, kad suplanuotų ir įgyvendintų atskirus veiksmus; pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti Paryžiaus susitarime nustatytus tikslus miestai, investuodami į žaliąją infrastruktūrą, judumą, viešąjį transportą ir pažangiuosius elektros energijos tinklus, turi vykdyti savo poreikiams tinkamą mietų planavimą; kartoja, kad regioninės ir vietos valdžios institucijos, kaip valdymo pakopa, esanti arčiausiai piliečių, taigi labiausiai patirianti su klimato kaita susijusių problemų poveikį, yra išsamiausiai susipažinusios su daug problemų, todėl pabrėžia, kad svarbu aprūpinti regioninės ir vietos valdžios institucijas administraciniais gebėjimais ir finansinėmis priemonėmis siekiant parengti poreikiams pritaikytus klimato kaitos švelninimo sprendimus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina veiksmingiau įgyvendinti daugiapakopį valdymą ir užtikrinti visišką skaidrumą, kad būtų galima labiau įtraukti vietos valdžią, regionus ir miestus bei jiems atstovaujančius organus į ES sprendimų priėmimo procesus ir JTBKKK procesą; primygtinai ragina skatinti ir užtikrinti visų valdžios institucijų veiklos koordinavimą, taip pat skatinti visuomenės ir suinteresuotųjų socialinių bei ekonominių subjektų dalyvavimą ir ragina Komisiją skatinti valstybių narių, regionų, vietos bendruomenių ir miestų veiklos koordinavimą ir informacijos bei geriausios praktikos mainus; atkreipia dėmesį į tai, kad turėtų būti skatinami dalyvaujamieji vietos lygmens valdymo modeliai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos sprendimą 2023 m. parengti specialų pranešimą dėl miestų ir klimato – šis įsipareigojimas taps akstinu vykdyti daugiau mokslinių tyrimų miestų svarbos kovojant su klimato kaita srityje; mano, kad miestai turėtų prisidėti rengiant 2018 m. pasaulinę klimato ataskaitą; be to, mano, kad priėmus Paryžiaus susitarimą miestai ir regionai gali daryti įtaką politikos formavimui įgyvendindami strateginį požiūrį, kurio laikantis būtų kovojama su klimato kaita ir remiamos klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonės miestų teritorijose, kuriose gyvena daugiau nei pusė pasaulio gyventojų; ragina Komisiją šiame procese palaikyti daugiapakopę klimato politikos veiksmų viziją siekiant skatinti įtraukų klimato režimą, kuriuo būtų pripažįstami veiksmai, kurių imasi vietos ir subnacionalinės valdžios institucijos; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina nacionalinės valdžios institucijas siekti decentralizuoti valdymą ir geriau įgyvendinti subsidiarumo principą suteikiant vietos ir regionų valdžios institucijoms galimybę atlikti svarbesnį vaidmenį kovoje su klimato kaita; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad daugelis pramonės sektoriaus subjektų investuoja į žaliąją pertvarką ir įsipareigojo vykdyti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo politiką; pripažįsta, kad bendradarbiaujant įmonėms ir miestams kuriami naujoviški ir įtraukūs su klimato politikos sprendimai ir padedama ES siekti tikslų; primena, kad pramonė atlieka esminį vaidmenį finansuojant investicijas ir šalinant jų trūkumą miestų teritorijose; ragina skatinti miestų ir įmonių partnerystes; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad pažangusis planavimas ir investicijos į klimato kaitos poveikiui atsparią mažo anglies dioksido kiekio miesto infrastruktūrą gali padėti pagerinti aplinką ir piliečių gyvenimo kokybę, kurti darbo vietas ir skatinti vietos ir regionų ekonomiką; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina miestus ir regionus pasinaudoti ES iniciatyvomis, pavyzdžiui, iniciatyva „Inovatyvūs miestų sprendimai“, siekiant vykdyti bandomuosius projektus tvarios miestų plėtros srityje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina iniciatyvą „Women4Climate“ir privačiojo sektoriaus dalyvavimą vykdant šią iniciatyvą, nes tai turėtų padėti skatinti vadovaujančias moteris aktyviau dalyvauti kovoje su klimato kaita, siekiant sustiprinti jų vadovavimo įgūdžius ir skatinti vadovaujančias naujos kartos moteris kovoti su klimato kaita; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripažįsta, kad miestams tenka ypatinga atsakomybė kovojant su klimato kaita, nes juose išmetama 70 % visame pasaulyje išmetamo CO2 kiekio, ir dar kartą nurodo Parlamento įsipareigojimą užtikrinti, kad sėkmingai visuotiniu mastu būtų įgyvendintas Merų paktas dėl klimato ir energetikos, įskaitant iniciatyvą dėl prisitaikymo prie klimato kaitos (iniciatyva „Merai prisitaiko“), susitarimo memorandumas „Ne daugiau kaip 2°C“ir iniciatyva „Regionai prisitaiko“; mano, kad įsipareigojimus, prisiimtus 2015 m. Paryžiaus miesto rotušės deklaracijoje, bus galima įgyvendinti tik tuomet, jei bus laikomasi Pasaulinio merų pakto dėl klimato kaitos ir energetikos, ir ragina visus ES ir ne ES miestus prisijungti prie Merų pakto –tai netrukdo dalyvauti kituose tų pačių tikslų siekiančiuose sektorių ar institucijų tinkluose– siekiant įsipareigoti vykdyti plataus užmojo klimato politikos veiksmus ir organizuoti patirties ir gerosios praktikos mainus; pažymi, kad ne viename iš miestų pateiktų veiksmų planų yra įsipareigojimų iki 2020 m., todėl primygtinai ragina šiuos miestus iki 2030 m. atlikti papildomų darbų; mano, kad ES turėtų ir toliau leisti miestams savarankiškai planuoti savo klimato kaitos švelninimo strategijas, nes taip dažnai nustatomi platesnio užmojo tikslai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia būtinybę Paryžiaus susitarime aiškiai paminėti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, kad būtų užtikrintas ilgalaikis atsakas į klimato kaitą; pabrėžia, kad ES turi vietoje bendradarbiauti su miestais ir regionais siekiant, kad Europos regionai ir miestai būtų labiau susieti ir tvaresni ir kad būtų sukurtos efektyviai energiją vartojančios savivaldybės bei plėtojami pažangesni miestų transporto tinklai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mano, kad vietos ir regionų lygmenimis reikėtų skatinti perduoti žinias ir patirtį, turint omenyje tai, kad pavieniai regionai ir miestai, taip pat tam tikros regioninės aplinkos apsaugos arba energetikos agentūros turi daug patirties; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad, siekiant užtikrinti geresnį bendradarbiavimą sprendžiant klimato kaitos problemas vietos ir regionų lygmenimis, turėtų būti naudojamasi Europos ir tarptautinėmis arba pasaulinėmis organizacijomis ir asociacijomis arba miestų, savivaldybių ir regionų tinklais; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad per Marakeše vykusią 22-ąją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP 22) vietos ir regioninės valdžios institucijos parengė Marakešo veiksmų gaires, kuriose pabrėžiama, jog reikėtų labiau tiesiogiai įsitraukti vietos valdžios institucijoms, kurias derėtų laikyti oficialių diskusijų dėl klimato kaitos dalimi, užuot jas laikius tik nevalstybiniais subjektais kaip kitas nevyriausybines organizacijas ir privatųjį sektorių; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, valstybėms narėms ir valstybių narių nacionaliniams bei regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0363.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0383.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0380.

(4)  OL C 316, 2017 9 22, p. 124.

(5)  OL C 207, 2017 6 30, p. 51.

(6)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(7)  OL C 349, 2017 10 17, p. 67.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/40

---

P8_TA(2018)0069

Gairės dėl būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių pagrindo

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų (2018/2573(RSP))

(2019/C 162/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), paskelbtą Strasbūre 2007 m. gruodžio 12 d. ir kartu su Lisabonos sutartimi įsigaliojusią 2009 m. gruodžio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), paskelbtą Strasbūre 2007 m. gruodžio 12 d. ir kartu su Lisabonos sutartimi įsigaliojusią 2009 m. gruodžio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste gavus jos pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos (1) ir į 2017 m. spalio 3 d. (2) ir 2017 m. gruodžio 13 d. (3) rezoliucijas dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste gavus jos pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos (1) ir į 2017 m. spalio 3 d. (2) ir 2017 m. gruodžio 13 d. (3) rezoliucijas dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos (50 str.) gaires, parengtas po Jungtinės Karalystės pranešimo pagal ES sutarties 50 straipsnį, ir į 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimo priedą, kuriame pateikti susitarimo su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka, derybiniai nurodymai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos (50 str.) gaires, parengtas po Jungtinės Karalystės pranešimo pagal ES sutarties 50 straipsnį, ir į 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimo priedą, kuriame pateikti susitarimo su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka, derybiniai nurodymai,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 8 d. Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės vyriausybės derybininkų bendrą ataskaitą dėl pažangos, padarytos derybų pagal ES sutarties 50 straipsnį dėl tvarkingo Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos pirmuoju etapu, ir į 2018 m. vasario 28 d. Europos Komisijos susitarimo dėl išstojimo projektą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 8 d. Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės vyriausybės derybininkų bendrą ataskaitą dėl pažangos, padarytos derybų pagal ES sutarties 50 straipsnį dėl tvarkingo Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos pirmuoju etapu, ir į 2018 m. vasario 28 d. Europos Komisijos susitarimo dėl išstojimo projektą;

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Tarybos (50 str.) gaires ir į 2018 m. sausio 29 d. Tarybos sprendimo priedą, papildantį 2017 m. gegužės 22 d. sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Tarybos (50 str.) gaires ir į 2018 m. sausio 29 d. Tarybos sprendimo priedą, papildantį 2017 m. gegužės 22 d. sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjungos (ES) ir Jungtinės Karalystės derybomis pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 50 straipsnį siekiama sudaryti galimybes Jungtinei Karalystei tvarkingai išstoti iš ES; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos (ES) ir Jungtinės Karalystės derybomis pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 50 straipsnį siekiama sudaryti galimybes Jungtinei Karalystei tvarkingai išstoti iš ES;

| B. | kadangi ES sutarties 50 straipsnyje nurodoma, kad nustatant Jungtinės Karalystės išstojimo tvarką reikėtų atsižvelgti į pagrindinius būsimų jos santykių su Sąjunga principus; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES sutarties 50 straipsnyje nurodoma, kad nustatant Jungtinės Karalystės išstojimo tvarką reikėtų atsižvelgti į pagrindinius būsimų jos santykių su Sąjunga principus;

| C. | kadangi 2017 m. gruodžio mėn. derybose dėl atsiskyrimo klausimų pasiekta pakankama pažanga, tikslinga, kad dabar derybomis būtų sprendžiami pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų klausimai, jeigu derybose dėl Komisijos susitarimo dėl išstojimo projekto bus padaryta atitinkama pažanga; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2017 m. gruodžio mėn. derybose dėl atsiskyrimo klausimų pasiekta pakankama pažanga, tikslinga, kad dabar derybomis būtų sprendžiami pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų klausimai, jeigu derybose dėl Komisijos susitarimo dėl išstojimo projekto bus padaryta atitinkama pažanga;

| D. | kadangi derybos gali prasidėti tik ES institucijoms suteikus įgaliojimus ES vyriausiajam derybininkui jas pradėti; |
| --- | --- |

D.

kadangi derybos gali prasidėti tik ES institucijoms suteikus įgaliojimus ES vyriausiajam derybininkui jas pradėti;

| E. | kadangi bet koks susitarimas dėl pagrindinių būsimų santykių principų bus laikomas neatskiriama bendro susitarimo dėl išstojimo dalimi ir jis sudarys pagrindą Europos Parlamento svarstymams vykstant jo pritarimo procedūrai; |
| --- | --- |

E.

kadangi bet koks susitarimas dėl pagrindinių būsimų santykių principų bus laikomas neatskiriama bendro susitarimo dėl išstojimo dalimi ir jis sudarys pagrindą Europos Parlamento svarstymams vykstant jo pritarimo procedūrai;

| F. | kadangi visos šalys yra suinteresuotos, kad pagrindiniai būsimų santykių principai būtų kuo išsamesni; |
| --- | --- |

F.

kadangi visos šalys yra suinteresuotos, kad pagrindiniai būsimų santykių principai būtų kuo išsamesni;

| G. | kadangi, nepaisant to, koks bus priimtas susitarimas dėl pagrindinių būsimų jos santykių su ES principų, po išstojimo Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi; |
| --- | --- |

G.

kadangi, nepaisant to, koks bus priimtas susitarimas dėl pagrindinių būsimų jos santykių su ES principų, po išstojimo Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi;

| H. | kadangi, be į 2017 m. kovo 29 d. Jungtinės Karalystės pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos įtrauktų elementų, Jungtinės Karalystės Ministrė Pirmininkė pasakė ne vieną kalbą – 2017 m. sausio 17 d. Lankasterio rūmuose, 2017 m. rugsėjo 22 d. Florencijoje, 2018 m. vasario 17 d. Miunchene, ir naujausią kalbą 2018 m. kovo 2 d.„Mansion House“rūmuose; kadangi ji dar nėra nustačiusi nuoseklaus požiūrio dėl būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių; |
| --- | --- |

H.

kadangi, be į 2017 m. kovo 29 d. Jungtinės Karalystės pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos įtrauktų elementų, Jungtinės Karalystės Ministrė Pirmininkė pasakė ne vieną kalbą – 2017 m. sausio 17 d. Lankasterio rūmuose, 2017 m. rugsėjo 22 d. Florencijoje, 2018 m. vasario 17 d. Miunchene, ir naujausią kalbą 2018 m. kovo 2 d.„Mansion House“rūmuose; kadangi ji dar nėra nustačiusi nuoseklaus požiūrio dėl būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių;

| I. | kadangi Jungtinė Karalystė ir ES išliks artimos kaimynės ir toliau turės daug bendrų interesų; kadangi tokių glaudžių santykių įtvirtinimas ES ir Jungtinės Karalystės asociacijos susitarimu galėtų būti laikomas tinkama būsimų santykių sistema, kuria galima apsaugoti ir skatinti šiuos bendrus interesus, įskaitant naujus prekybos santykius; |
| --- | --- |

I.

kadangi Jungtinė Karalystė ir ES išliks artimos kaimynės ir toliau turės daug bendrų interesų; kadangi tokių glaudžių santykių įtvirtinimas ES ir Jungtinės Karalystės asociacijos susitarimu galėtų būti laikomas tinkama būsimų santykių sistema, kuria galima apsaugoti ir skatinti šiuos bendrus interesus, įskaitant naujus prekybos santykius;

| J. | kadangi asociacijos susitarimo privalumas būsimiems santykiams tas, kad juo sudaroma galimybė kurti lanksčią sistemą, kuri leistų įvairiu mastu bendradarbiauti labai įvairiose politikos srityse; kadangi, siekdamos vykdyti tokį bendradarbiavimą, abi šalys turės ir toliau laikytis aukštų standartų ir savo tarptautinių įsipareigojimų daugelyje politikos sričių; |
| --- | --- |

J.

kadangi asociacijos susitarimo privalumas būsimiems santykiams tas, kad juo sudaroma galimybė kurti lanksčią sistemą, kuri leistų įvairiu mastu bendradarbiauti labai įvairiose politikos srityse; kadangi, siekdamos vykdyti tokį bendradarbiavimą, abi šalys turės ir toliau laikytis aukštų standartų ir savo tarptautinių įsipareigojimų daugelyje politikos sričių;

| K. | kadangi labai svarbu išsaugoti ES susitarimus su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEA susitarimas); |
| --- | --- |

K.

kadangi labai svarbu išsaugoti ES susitarimus su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEA susitarimas);

| L. | kadangi ES ir Jungtinė Karalystė, kaip išstojanti valstybė narė, yra privalomai įsipareigojusios užtikrinti, kad būtų laikomasi visapusiško ir abipusio požiūrio į Jungtinėje Karalystėje gyvenančių ES piliečių ir ES 27 gyvenančių Jungtinės Karalystės piliečių teisių apsaugą; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES ir Jungtinė Karalystė, kaip išstojanti valstybė narė, yra privalomai įsipareigojusios užtikrinti, kad būtų laikomasi visapusiško ir abipusio požiūrio į Jungtinėje Karalystėje gyvenančių ES piliečių ir ES 27 gyvenančių Jungtinės Karalystės piliečių teisių apsaugą;

| M. | kadangi, siekiant, kad ir toliau būtų visapusiškai laikomasi 1998 m. Didžiojo penktadienio susitarimo ir užtikrinamos Šiaurės Airijos gyventojų teisės, Jungtinė Karalystė privalo laikytis savo įsipareigojimų užtikrinti, kad Airijos saloje neiškils fizinė siena, o šį įsipareigojimą ji gali įgyvendinti vykstant deryboms pateikdama išsamius pasiūlymus dėl pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų, siūlydama konkrečius sprendimus dėl Šiaurės Airijos arba ir toliau derindama reglamentavimą su ES acquis; |
| --- | --- |

M.

kadangi, siekiant, kad ir toliau būtų visapusiškai laikomasi 1998 m. Didžiojo penktadienio susitarimo ir užtikrinamos Šiaurės Airijos gyventojų teisės, Jungtinė Karalystė privalo laikytis savo įsipareigojimų užtikrinti, kad Airijos saloje neiškils fizinė siena, o šį įsipareigojimą ji gali įgyvendinti vykstant deryboms pateikdama išsamius pasiūlymus dėl pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų, siūlydama konkrečius sprendimus dėl Šiaurės Airijos arba ir toliau derindama reglamentavimą su ES acquis;

| N. | kadangi, siekiant išvengti skardžio efekto scenarijaus Jungtinei Karalystei išstojus iš ES ir tam, kad ES ir Jungtinės Karalystės derybininkams būtų sudaryta galimybė derėtis dėl susitarimo dėl būsimų santykių, reikės priimti pereinamojo laikotarpio nuostatas, susijusias su visapusiško ES acquis pratęsimu; |
| --- | --- |

N.

kadangi, siekiant išvengti skardžio efekto scenarijaus Jungtinei Karalystei išstojus iš ES ir tam, kad ES ir Jungtinės Karalystės derybininkams būtų sudaryta galimybė derėtis dėl susitarimo dėl būsimų santykių, reikės priimti pereinamojo laikotarpio nuostatas, susijusias su visapusiško ES acquis pratęsimu;

| O. | kadangi tikslinga užtikrinti, kad ES institucijos ir valstybės narės drauge su viešosiomis ir privačiosiomis institucijomis pradėtų pasiruošimo visiems įmanomiems derybų padariniams darbus; |
| --- | --- |

O.

kadangi tikslinga užtikrinti, kad ES institucijos ir valstybės narės drauge su viešosiomis ir privačiosiomis institucijomis pradėtų pasiruošimo visiems įmanomiems derybų padariniams darbus;

| P. | kadangi itin svarbu, kad ES institucijos ir valstybės narės veiktų išvien, siekdamos ginti Sąjungos ir jos piliečių interesus vėlesniais derybų etapais, visų pirma klausimais, susijusiais su būsimų santykių principais, kartu užtikrinant, kad tos derybos būtų baigtos sėkmingai ir laiku; |
| --- | --- |

P.

kadangi itin svarbu, kad ES institucijos ir valstybės narės veiktų išvien, siekdamos ginti Sąjungos ir jos piliečių interesus vėlesniais derybų etapais, visų pirma klausimais, susijusiais su būsimų santykių principais, kartu užtikrinant, kad tos derybos būtų baigtos sėkmingai ir laiku;

| 1. | primena, kad ES sutarties 50 straipsnio 2 dalyje nurodoma, kad susitarimuose dėl valstybės narės išstojimo tvarkos reikėtų atsižvelgti į pagrindinius būsimų jos santykių su Sąjunga principus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad tokie pagrindiniai būsimų santykių principai turėtų tapti politine deklaracija, susijusia su susitarimu dėl išstojimo; pabrėžia, kad deklaracijos turinį įvertins Europos Parlamentas, kai bus paprašyta, kad jis duotų pritarimą susitarimui dėl išstojimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad dėl tarptautinio susitarimo dėl naujų santykių tarp ES ir Jungtinės Karalystės galima derėtis tik Jungtinei Karalystei išstojus iš ES ir tapus trečiąja šalimi; primena, kad šį susitarimą galima sudaryti tik visapusiškai įsitraukus Europos Parlamentui ir jam davus galutinį sutikimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad Europos Parlamentas pritars pagrindiniams būsimiems ES ir Jungtinės Karalystės santykių principams tik jeigu tie principai griežtai atitiks šias nuostatas:






  — | trečioji šalis negali naudotis tomis pačiomis teisėmis ir privalumais, kokiais naudojasi Europos Sąjungos valstybė narė arba Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) arba EEE narė; |
| --- | --- | --- |

4.

—

trečioji šalis negali naudotis tomis pačiomis teisėmis ir privalumais, kokiais naudojasi Europos Sąjungos valstybė narė arba Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) arba EEE narė;

| — | apsaugoma vidaus rinka, muitų sąjunga ir keturių laisvių vientisumas ir tinkamas veikimas netaikant skirtingo požiūrio atskiriems sektoriams; |
| --- | --- |

—

apsaugoma vidaus rinka, muitų sąjunga ir keturių laisvių vientisumas ir tinkamas veikimas netaikant skirtingo požiūrio atskiriems sektoriams;

| — | išsaugomas ES sprendimų priėmimo autonomiškumas; |
| --- | --- |

—

išsaugomas ES sprendimų priėmimo autonomiškumas;

| — | užtikrinama ES teisinė tvarka ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vaidmuo šiuo aspektu; |
| --- | --- |

—

užtikrinama ES teisinė tvarka ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vaidmuo šiuo aspektu;

| — | toliau laikomasi demokratinių principų, gerbiamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, kaip apibrėžta, visų pirma, JT Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje ir jos protokoluose, Europos socialinėje chartijoje, Tarptautiniame baudžiamojo teismo Romos statute bei kitose Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse, taip pat laikomasi teisinės valstybės principo; |
| --- | --- |

—

toliau laikomasi demokratinių principų, gerbiamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, kaip apibrėžta, visų pirma, JT Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje ir jos protokoluose, Europos socialinėje chartijoje, Tarptautiniame baudžiamojo teismo Romos statute bei kitose Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse, taip pat laikomasi teisinės valstybės principo;

| — | užtikrinamos vienodos veiklos sąlygos, ypač kalbant apie tai, kad Jungtinė Karalystė toliau laikytųsi tarptautiniais įsipareigojimais ir Sąjungos teisės aktais bei politikos priemonėmis nustatytų standartų sąžiningos ir taisyklėmis grindžiamos konkurencijos, įskaitant valstybės pagalbą, socialines ir darbuotojų teises ir ypač – to paties lygio socialinę apsaugą ir apsaugą nuo socialinio dempingo, aplinkos, klimato kaitos, vartotojų apsaugos, visuomenės sveikatos, sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių, gyvūnų sveikatos ir gerovės, apmokestinimo, įskaitant kovą su mokesčių slėpimu bei mokesčių vengimu, pinigų plovimo ir duomenų apsaugos bei privatumo srityse, kartu taikydama aiškų vykdymo užtikrinimo mechanizmą siekdama užtikrinti atitiktį; |
| --- | --- |

—

užtikrinamos vienodos veiklos sąlygos, ypač kalbant apie tai, kad Jungtinė Karalystė toliau laikytųsi tarptautiniais įsipareigojimais ir Sąjungos teisės aktais bei politikos priemonėmis nustatytų standartų sąžiningos ir taisyklėmis grindžiamos konkurencijos, įskaitant valstybės pagalbą, socialines ir darbuotojų teises ir ypač – to paties lygio socialinę apsaugą ir apsaugą nuo socialinio dempingo, aplinkos, klimato kaitos, vartotojų apsaugos, visuomenės sveikatos, sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių, gyvūnų sveikatos ir gerovės, apmokestinimo, įskaitant kovą su mokesčių slėpimu bei mokesčių vengimu, pinigų plovimo ir duomenų apsaugos bei privatumo srityse, kartu taikydama aiškų vykdymo užtikrinimo mechanizmą siekdama užtikrinti atitiktį;

| — | išsaugomi ES susitarimai su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant EEE susitarimą, ir išlaikoma bendra tokių susitarimų pusiausvyra; |
| --- | --- |

—

išsaugomi ES susitarimai su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant EEE susitarimą, ir išlaikoma bendra tokių susitarimų pusiausvyra;

| — | išsaugomas ES finansinis stabilumas ir užtikrinama, kad būtų laikomasi reguliavimo ir kontrolės tvarkos ir standartų ir tai, kad jie būtų taikomi; |
| --- | --- |

—

išsaugomas ES finansinis stabilumas ir užtikrinama, kad būtų laikomasi reguliavimo ir kontrolės tvarkos ir standartų ir tai, kad jie būtų taikomi;

| — | užtikrinama tinkama teisių ir pareigų, taip pat, atitinkamais atvejais, proporcingų finansinių indėlių pusiausvyra; |
| --- | --- |

—

užtikrinama tinkama teisių ir pareigų, taip pat, atitinkamais atvejais, proporcingų finansinių indėlių pusiausvyra;

| 5. | primena, kad asociacijos susitarime, dėl kurio ES ir Jungtinė Karalystė, šiai išstojus, derėtųsi ir kurį priimtų pagal ES sutarties 8 straipsnį ir SESV 217 straipsnį, būtų galima numatyti galimybę sukurti tinkamus pagrindinių būsimų santykių principus ir užtikrinti nuoseklią valdymo sistemą, į kurią reikėtų įtraukti tvirtą ginčų sprendimo mechanizmą, taip išvengiant dvišalių susitarimų gausos ir trūkumų, kurie būdingi ES santykiams su Šveicarija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | siūlo tokius būsimus santykius grįsti šiais ramsčiais:






  — | prekyba ir ekonominiais santykiais, |
| --- | --- | --- |

6.

—

prekyba ir ekonominiais santykiais,

| — | užsienio politika, bendradarbiavimu saugumo srityje ir vystomuoju bendradarbiavimu, |
| --- | --- |

—

užsienio politika, bendradarbiavimu saugumo srityje ir vystomuoju bendradarbiavimu,

| — | vidaus saugumu, |
| --- | --- |

—

vidaus saugumu,

| — | teminiu bendradarbiavimu; |
| --- | --- |

—

teminiu bendradarbiavimu;

Pagrindiniai būsimų santykių principai

| 7. | pažymi, kad, atsižvelgiant į bendras ES ir Jungtinės Karalystės vertybes, jų artimus ryšius ir šiuo metu beveik visose srityse suderintą reglamentavimą, jų artimą geografinę padėtį ir bendrą istoriją, įskaitant daugiau nei 40 metų trukusią Jungtinės Karalystės narystę ES, taip pat į Jungtinės Karalystės, kaip nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės ir NATO valstybės narės vaidmenį, Jungtinė Karalystė ir toliau bus svarbi ES partnerė visų keturių minėtų ramsčių srityje, taip pat abi šalys suinteresuotos sukurti partnerystę, kuria būtų užtikrinamas nuolatinis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vis dėlto pažymi, kad tokį bendradarbiavimą su Jungtine Karalyste, kaip trečiąja šalimi, galima vykdyti tik laikantis šios rezoliucijos 4 dalyje nurodytų principų; primena, kad ES turi privalomas bendras taisykles, bendras institucijas ir bendrus priežiūros, vykdymo užtikrinimo ir arbitražo mechanizmus ir tai, kad trečiosios šalys, net ir šalys, kurių teisės aktai identiški arba kurios yra visapusiškai suderinusios reglamentavimą, negali naudotis tais pačiais privalumais arba patekti į rinką kaip ES valstybės narės, pvz., kalbant apie keturias laisves ir finansines išmokas iš ES biudžeto; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad į susitarimą dėl būsimų santykių reikėtų įtraukti konkrečias nuostatas dėl piliečių judėjimo iš ES į Jungtinę Karalystę ir iš Jungtinės Karalystės į ES pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, kurios turėtų bent jau atitikti bendradarbiavimo toliau nurodytų keturių ramsčių srityje mastą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad bet kokį būsimą ES ir Jungtinės Karalystės susitarimą turės patvirtinti Europos Parlamentas; pabrėžia, kad pagal SESV 207, 217 ir 218 straipsnius ir laikantis atitinkamos teismų praktikos visais procedūros etapais būtina jam nedelsiant pateikti visapusišką informaciją; |
| --- | --- |

10.

i)   Prekybos ir ekonominiai santykiai

| 11. | primena, kad Jungtinės Karalystės narystė vidaus rinkoje ir muitų sąjungoje būtų ir Jungtinei Karalystei, ir ES 27 tinkamiausias sprendimas, ir tai, kad tik taip galima užtikrinti, kad būtų nuolat ir netrukdomai vykdoma prekyba ir visapusiškai išsaugoti mūsų ekonominių santykių privalumai; primena, kad siekiant dalyvauti vidaus rinkoje būtina visapusiškai užtikrinti keturias laisves ir įtraukti atitinkamas ES taisykles, sudaryti vienodas sąlygas, be kita ko, konkurencijos ir valstybės pagalbos tvarkos klausimais, pripažinti privalomą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisprudenciją ir mokėti įnašus į ES biudžetą; pažymi, kad muitų sąjunga pašalinamos tarifų kliūtys ir dalis muitinio tikrinimo veiksmų, bet joje dalyvaujant būtina laikytis ES prekybos politikos ir pripažinti bendrą išorės sieną; atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtinės Karalystės vyriausybė ir toliau atmeta galimybę dalyvauti vidaus rinkoje ir muitų sąjungoje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad išsamioje ir visapusiškoje laisvosios prekybos erdvėje yra reikalingas privalomas konvergencijos su ES acquis mechanizmas, o Europos Sąjungos Teisingumo Teismas privalomai turi atlikti Europos Sąjungos teisės aiškinimo funkciją ir joje nesudaroma galimybė nepakankam vidaus rinkos sektorių reglamentavimui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad dabartinė Jungtinės Karalystės pozicija yra suderinama tik su prekybos susitarimu pagal SESV 207 straipsnį, kuris galėtų būti asociacijos susitarimo prekybos ir ekonomikos ramstis; yra pasirengęs bendradarbiauti su Jungtine Karalyste remdamasis kitais minėtais modeliais, jeigu Jungtinė Karalystė iš naujo peržiūrės savo principines ribas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad visi pastaruoju metu sudaryti laisvosios prekybos susitarimai (LPS) grindžiami trimis pagrindinėmis dalimis: patekimu į rinką, bendradarbiavimu reguliavimo srityje ir taisyklėmis; pabrėžia, kad be 4 dalyje nurodytų principų:






  — | patekimo į ES rinką lygis turi atitikti nuolatinės konvergencijos su ES techniniais standartais ir taisyklėmis ir derinimo su šiais standartais ir taisyklėmis lygį, nenumatant galimybės taikyti skirtingą požiūrį atskiriems sektoriams ir išsaugant vidaus rinkos vientisumą; |
| --- | --- | --- |

14.

—

patekimo į ES rinką lygis turi atitikti nuolatinės konvergencijos su ES techniniais standartais ir taisyklėmis ir derinimo su šiais standartais ir taisyklėmis lygį, nenumatant galimybės taikyti skirtingą požiūrį atskiriems sektoriams ir išsaugant vidaus rinkos vientisumą;

| — | būtina užtikrinti ES autonomiškumą nustatant ES teisę ir standartus, taip pat Europos Sąjungos Teisingumo Teismo, kaip vienintelės institucijos, galinčios aiškinti ES teisę, vaidmenį; |
| --- | --- |

—

būtina užtikrinti ES autonomiškumą nustatant ES teisę ir standartus, taip pat Europos Sąjungos Teisingumo Teismo, kaip vienintelės institucijos, galinčios aiškinti ES teisę, vaidmenį;

| — | užtikrinamos vienodos sąlygos ir ES standartai siekiant išvengti lenktynių dėl žemesnių standartų ir užkirsti kelią rinkos dalyvių vykdomam reglamentavimo arbitražui; |
| --- | --- |

—

užtikrinamos vienodos sąlygos ir ES standartai siekiant išvengti lenktynių dėl žemesnių standartų ir užkirsti kelią rinkos dalyvių vykdomam reglamentavimo arbitražui;

| — | prekių kilmės taisyklės grįstinos ES standartinėmis preferencinėmis taisyklėmis ir ES gamintojų interesais; |
| --- | --- |

—

prekių kilmės taisyklės grįstinos ES standartinėmis preferencinėmis taisyklėmis ir ES gamintojų interesais;

| — | derėtis dėl abipusio patekimo į rinką privaloma visapusiškai laikantis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklių, įskaitant taisykles, taikomas prekėms, paslaugoms, viešiesiems pirkimams ir, atitinkamais atvejais, tiesioginėms užsienio investicijoms ir visų paslaugų teikimo režimų, įskaitant įsipareigojimus dėl fizinių asmenų judėjimo per sienas (4 režimas), ir jos turėtų būti reglamentuojamos visapusiškai laikantis ES taisyklių, susijusių su vienodo požiūrio principais, ypač – taikomais darbuotojams; |
| --- | --- |

—

derėtis dėl abipusio patekimo į rinką privaloma visapusiškai laikantis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklių, įskaitant taisykles, taikomas prekėms, paslaugoms, viešiesiems pirkimams ir, atitinkamais atvejais, tiesioginėms užsienio investicijoms ir visų paslaugų teikimo režimų, įskaitant įsipareigojimus dėl fizinių asmenų judėjimo per sienas (4 režimas), ir jos turėtų būti reglamentuojamos visapusiškai laikantis ES taisyklių, susijusių su vienodo požiūrio principais, ypač – taikomais darbuotojams;

| — | reikėtų derėtis dėl bendradarbiavimo reguliavimo srityje taisyklių, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, turint omenyje bendradarbiavimo reguliavimo srityje savanorišką pobūdį ir teisę vykdyti reguliavimą viešuoju interesu, kartu nepamirštant, kad prekybos susitarime esančiomis nuostatomis dėl bendradarbiavimo reguliavimo srityje neįmanoma visapusiškai pasiekti tokios netrukdomos prekybos, kurią galima vykdyti priklausant vidaus rinkai; |
| --- | --- |

—

reikėtų derėtis dėl bendradarbiavimo reguliavimo srityje taisyklių, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, turint omenyje bendradarbiavimo reguliavimo srityje savanorišką pobūdį ir teisę vykdyti reguliavimą viešuoju interesu, kartu nepamirštant, kad prekybos susitarime esančiomis nuostatomis dėl bendradarbiavimo reguliavimo srityje neįmanoma visapusiškai pasiekti tokios netrukdomos prekybos, kurią galima vykdyti priklausant vidaus rinkai;

| 15. | pabrėžia, kad šiuo ES ir Jungtinės Karalystės susitarimu reikėtų užtikrinti pagrindinius esamų ES ir trečiųjų šalių komercinių santykių principus ir vengti bet kokio piktnaudžiavimo užtikrinant nuoseklumą toliau trečiosioms šalims taikant suderintą tarifų ir kvotų sistemą ir prekių kilmės taisykles; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad pagal LPS paslaugų patekimas į rinką yra ribotas ir jam visada taikomos išimtys ir išlygos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad Jungtinei Karalystei pasitraukus iš vidaus rinkos, ji netektų paso mechanizmo finansinėms paslaugoms teisių ir galimybės ES atidaryti padalinius, pavaldžius Jungtinei Karalystei; primena, kad ES teisės aktais numatoma galimybė kai kuriose srityse trečiųjų šalių taisykles laikyti lygiavertėmis taikant proporcingą ir rizika grindžiamą metodą, ir pažymi, kad dabar šioje srityje atliekamas teisėkūros darbas ir ateityje Komisija pateiks pasiūlymų; pabrėžia, kad sprendimai dėl lygiavertiškumo visada yra vienašalio pobūdžio; taip pat pabrėžia, kad siekiant užtikrinti finansinį stabilumą ir tai, kad būtų visapusiškai laikomasi ES reguliavimo tvarkos ir standartų ir kad jie būtų taikomi, finansinių paslaugų tarpvalstybinių nuostatų prudencinės turinio išimtys ir apribojimai yra įprastas LPS bruožas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad į ES ir Jungtinės Karalystės susitarimą reikėtų įtraukti tvirtą ginčų sprendimo mechanizmą, taip pat valdymo struktūras; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu svarbi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo kompetencija aiškinant su ES teise susijusius klausimus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad dėl dabartinės Jungtinės Karalystės pozicijos ir principinių ribų gali būti pradėtos vykdyti muitinės patikros ir atliekamas patvirtinimas, o tai turėtų poveikį pasaulinėms tiekimo grandinėms ir gamybos procesams, netgi jei būtų galima išvengti tarifų kliūčių; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti aukštą suderinimo lygį tarp bendros ES PVM erdvės ir Jungtinės Karalystės; mano, kad apmokestinimo klausimus reikėtų įtraukti į kurį nors vėlesnį Jungtinės Karalystės ir ES susitarimą, siekiant užtikrinti didžiausią ES ir Jungtinės Karalystės bei jai priklausančių teritorijų bendradarbiavimo lygį pelno apmokestinimo srityje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad maisto ir žemės ūkio produktų klausimu patekimas į ES rinką grindžiamas tuo, ar griežtai laikomasi ES teisės aktų ir standartų, ypač maisto saugos, GMO, pesticidų, geografinių nuorodų, gyvūnų gerovės, ženklinimo ir atsekamumo, sanitarijos ir fitosanitarijos standartų bei žmogaus, gyvūnų ir augalų sveikatos srityse; |
| --- | --- |

20.

ii)   Užsienio politika, bendradarbiavimas saugumo srityje ir vystomasis bendradarbiavimas

| 21. | bendros ir užsienio politikos klausimu pažymi, kad Jungtinė Karalystė, kaip trečioji šalis, negalės dalyvauti ES sprendimų priėmimo procese, ir tai, kad ES bendras pozicijas ir veiksmus gali priimti tik ES valstybės narės; vis dėlto nurodo, kad dėl to nenustojama taikyti konsultacinių mechanizmų, kurie leistų Jungtinei Karalystei derintis prie ES užsienio politikos pozicijų, bendrų veiksmų, visų pirma žmogaus teisių srityje, arba vykdyti daugiašalį bendradarbiavimą, ypač pagal JT, ESBO ir Europos Tarybos sistemas; palaiko veiksmų derinimą sankcijų politikos ir įgyvendinimo, įskaitant ginklų embargus ir bendrą poziciją dėl ginklų eksporto, klausimais; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad tokią partnerystę būtų galima sukurti pagal susitarimą dėl dalyvavimo bendrųjų sąlygų, kuriuo būtų nustatytas trečiųjų šalių vaidmuo, taip Jungtinei Karalystei sudarant galimybę dalyvauti civilinėse ir karinėse ES misijose (jose Jungtinė Karalystė neatliktų vadovaujamo vaidmens) ir operacijose, programose ir projektuose, keičiantis žvalgybos informacija, vykdant karinio personalo mokymus ir juo keičiantis bei bendradarbiaujant ginkluotės politikos klausimais, įskaitant projektus, sukurtus vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO); pabrėžia, kad toks dalyvavimas neturėtų pažeisti atitinkamų ES pozicijų, sprendimų ir teisės aktų, įskaitant pozicijas, sprendimus ir teisės aktus dėl viešųjų pirkimų ir siuntimų gynybos srityje, ir turėtų juos atitikti; patvirtina, kad toks bendradarbiavimas įmanomas visapusiškai laikantis tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės ir ES pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad bet koks bendradarbiavimas šiose srityse, susijęs su keitimusi ES įslaptinta informacija, įskaitant informaciją apie žvalgybą, yra sąlyga saugumo informacijos susitarimui dėl ES įslaptintos apsaugos pasiekti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad, remiantis panašiais susitarimais su trečiosiomis šalimis, Jungtinė Karalystė galėtų dalyvauti Sąjungos programose, kuriomis remiama gynyba ir išorės saugumas (kaip antai Europos gynybos fondas, „Galileo“ir kibernetinio saugumo programos); neatmeta galimybės, kad Jungtinė Karalystė galėtų ir toliau prisidėti prie ES išorės finansavimo priemonių siekiant bendrų tikslų, ypač bendros kaimynystės srityje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad Jungtinė Karalystė yra svarbi dalyvė vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos srityse ir tai, kad ES ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimas šiose srityse po „Brexit’o“būtų naudingas abiem šalims; |
| --- | --- |

25.

iii)   Vidaus saugumas

| 26. | pabrėžia, kad ir ES, ir Jungtinė Karalystė yra suinteresuotos sukurti partnerystę, kuri užtikrintų, kad ir toliau būtų tęsiamas bendradarbiavimas siekiant kovoti su bendromis grėsmėmis, ypač su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, ir kurią plėtojant būtų vengiama trukdyti perduoti šios srities informacijos srautus; pažymi, kad šioje srityje trečiosios šalys (t. y. šalys, nepriklausančios Šengeno erdvei) neturi naudos iš lengvatinių galimybių naudotis ES priemonėmis, įskaitant duomenų bazes, taip pat jos negali dalyvauti nustatant prioritetus ir daugiamečius strateginius tikslus arba vadovauti operatyviniams veiksmų planams ES politikos ciklo aplinkybėmis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | taip pat pažymi, kad ne tik reikia apsaugoti vykdomas su Jungtine Karalyste susijusias procedūras ir investicijas, pasitelkiant pereinamojo laikotarpio nuostatas, bet ir su Jungtine Karalyste, kaip su trečiąja šalimi, parengti atskiras nuostatas dėl bendradarbiavimo baudžiamųjų bylų srityje, įskaitant ekstradiciją ir savitarpio teisinę pagalbą, kuriomis bus pakeisti esami susitarimai, tokie kaip Europos arešto orderis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad būsimą bendradarbiavimą galima kurti remiantis susitarimais su Šengeno erdvei nepriklausančiomis trečiosiomis šalimis, kuriais sudaroma galimybė keistis su saugumu susijusiais duomenimis ir vykdyti operatyvinį bendradarbiavimą su ES institucijomis bei mechanizmais (pvz., Europolu ir Eurojustu); |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad toks bendradarbiavimas turėtų suteikti teisinio aiškumo, jis turi būti grindžiamas užtikrinant Europos žmogaus teisių konvencijoje nustatytas pagrindines teises, taip pat jį plėtojant turi būti užtikrintas apsaugos lygis, kuris būtų lygiavertis Chartijos apsaugos lygiui; be to, pabrėžia, kad vykdant tokį bendradarbiavimą reikėtų visapusiškai laikytis ES duomenų apsaugos standartų ir remtis veiksmingu vykdymo užtikrinimu ir ginčų sprendimu; mano, kad reikia rasti sprendimą siekiant reglamentuoti tai, kaip ES ir Jungtinė Karalystė ateityje keisis duomenimis teisėsaugos, žvalgybos ir kovos su terorizmu operacijų srityse; pabrėžia, kad Komisijos sprendimas dėl tinkamumo būtų priimtiniausias ir saugiausias variantas; primena, kad bet kuriuo atveju Jungtinės Karalystės duomenų apsauga turi būti ne mažiau tvirta nei Sąjungos duomenų apsaugos taisyklės; |
| --- | --- |

29.

iv)   Teminis bendradarbiavimas

| 30. | pabrėžia, kad 4 dalyje nustatytus principus taip pat reikėtų visapusiškai ir besąlygiškai taikyti būsimam bendradarbiavimui su Jungtine Karalyste daugelyje sričių, kuriose turima bendrų interesų; pabrėžia, kad tokiais susitarimais reikėtų užtikrinti teisių ir pareigų pusiausvyrą, atitinkančią panašiais susitarimais su kitomis trečiosiomis šalimis sudarytais susitarimais užtikrintą pusiausvyrą, tačiau atsižvelgiant į ES ir Jungtinės Karalystės artimą geografinę padėtį ir jų glaudžius ryšius; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad, atsižvelgiant į šiuos principus ir sąlygas ir į keleivių, oro vežėjų, gamintojų ir profesinių sąjungų interesus, reikia užtikrinti susisiekimą sudarant susitarimą dėl oro transporto ir susitarimą dėl aviacijos saugos; be to, pabrėžia, kad patekimo į rinką mastas priklauso nuo reguliavimo konvergencijos ir suderinimo su ES acquis lygio ir nuo to, ar sukurtas tvirtas ir ginčų sprendimo ir arbitražo mechanizmas; be to, neatmeta, kad ateityje su Jungtine Karalyste bus bendradarbiaujama siekiant teikti paramą bendro intereso projektams transporto sektoriaus srityje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žvejybos klausimais mano, kad derantis dėl naujos dvišalės partnerystės su trečiąja šalimi susitarimo reikia siekti išlaikyti aukštą bendradarbiavimo, nuoseklumo ir konvergencijos lygį, užtikrinant stabilias ir nenutrūkstamas galimybes patekti į vandenis ir naudotis ištekliais laikantis bendros žuvininkystės politikos principų ir valdymo nuostatų ir tvaraus bendrų išteklių valdymo siekiant atkurti ir išlaikyti tokių išteklių populiacijos dydį, viršijantį dydį, kuriuo galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį; pabrėžia, kad siekiant bendrai valdyti bendrus išteklius, būtina, kad Jungtinė Karalystė toliau prisidėtų atliekant tokių išteklių mokslinį vertinimą; vis dėlto pabrėžia, kad dėl abipusio žuvininkystės produktų patekimo į rinką reikia derėtis kaip dėl būsimo susitarimo dalies, ir tai, kad patekimas į ES vietos rinką turi atitikti ES laivų galimybes patekti į Jungtinę Karalystę žvejybos plotus ir juose esančius išteklius, taip pat bendradarbiavimo bendrų išteklių valdymo srityje lygį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia bendradarbiavimo kultūros ir švietimo srityse, įskaitant mokymąsi ir jaunimo judumą, vertę, taip pat tai, kad kultūros ir kūrybos sektoriai svarbūs ES siekiant lengviau stiprinti ryšius su kaimyninėmis šalimis, ir palankiai vertintų tai, kad ES ir Jungtinė Karalystė toliau bendradarbiautų šiose srityse, be kita ko, pasitelkdamos susijusias programas, tokias kaip „Erasmus“arba „Kūrybiška Europa“; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kalbant apie bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, manytų, kad Jungtinė Karalystė galėtų dalyvauti ES bendroje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje ir ES kosmoso programose kaip trečioji šalis, nevykdant jokių grynųjų pervedimų iš ES biudžeto į Jungtinę Karalystę, taip pat nesuteikiant Jungtinei Karalystei jokio vaidmens priimant sprendimus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad, kalbant apie aplinką, kovą su klimato kaita, visuomenės sveikatą ir maisto saugą, geriausia būtų, kad Jungtinė Karalystė savo teisės aktus ir toliau visapusiškai derintų su esamais ir būsimais ES teisės aktais, įskaitant įsipareigojimus ir tikslus iki 2030 m., dėl kurių jau susitarta pagal ES švaraus oro dokumentų rinkinį ir švarios energijos dokumentų rinkinį; vis dėlto, jeigu taip nenutiktų, ragina sudaryti ES ir Jungtinės Karalystės susitarimus, siekiant užtikrinti glaudų bendradarbiavimą ir aukštus standartus šiais klausimais ir spręsti tarpvalstybines aplinkosaugos problemas; pabrėžia, kad bet koks bendradarbiavimas su ES agentūromis šiose srityse turi būti grindžiamas dvišaliais susitarimais; |
| --- | --- |

35.

| 36. | manytų, kad galima sudaryti panašius susitarimus su trečiąja šalimi energetikos, elektroninių ryšių, kibernetinio saugumo ir IRT srityse; laikosi nuomonės, kad, kalbant apie energetiką, bet kuriuo tokiu susitarimu reikėtų laikytis vidaus energijos rinkos vientisumo, prisidėti prie energetinio saugumo, tvarumo ir konkurencingumo ir atsižvelgti į jungiamuosius vamzdynus tarp ES ir Jungtinės Karalystės; tikisi, kad Jungtinė Karalystė laikysis aukščiausių branduolinės saugos, saugumo ir radiacinės saugos standartų, be kita ko, ir atliekų vežimo bei eksploatacijos nutraukimo srityse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad reikėtų toliau vykdyti ES PEACE programą, kuria siekiama sustiprinti taikią ir stabilią visuomenę skatinant susitaikymą Šiaurės Airijoje ir Airijos pasienio regione, šioje programoje toliau dalyvaujant Jungtinei Karalystei; |
| --- | --- |

37.

v)   Būsimo susitarimo valdymas

| 38. | nurodo, kad į bet kokį būsimą ES ir Jungtinės Karalystės susitarimą su Jungtine Karalyste, kaip su trečiąja šalimi, taip pat reikėtų įtraukti nuoseklią ir tvirtą valdymo sistemą, kuri būtų keturis ramsčius apimanti sistema ir kuri būtų taikoma bendrai nuolatinei susitarimo priežiūrai ir (arba) valdymui, ginčų sprendimui ir vykdymo užtikrinimo mechanizmams, atsižvelgiant į tai, kaip aiškinamos ir taikomos susitarimo nuostatos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primygtinai nurodo, kad absoliučiai būtina šia sistema visapusiškai išsaugoti ES sprendimų priėmimo autonomiškumą ir teisės autonomiją, įskaitant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo, kaip vienintelės institucijos, galinčios aiškinti ES teisę, vaidmenį; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad valdymo priemonės turėtų būti proporcingos būsimų santykių pobūdžiui, taikymo sričiai ir glaudumui ir atsižvelgiant į sąveiką, bendradarbiavimą ir artumą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pritaria minčiai įsteigti bendrą komitetą, kuris būtų atsakingas už susitarimo įgyvendinimo priežiūrą, aiškinimo skirtumų sprendimą ir sąžiningą sutartų taisomųjų veiksmų įgyvendinimą, visapusiškai užtikrinant ES nepriklausomą reglamentavimą, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos teisėkūros prerogatyvas; pabrėžia, kad ES atstovams šiame komitete turėtų būti taikomi atitinkami atskaitomybės mechanizmai, kuriuose dalyvautų ir Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų pateikti nuomonę dėl valdymo priemonių nuostatų, grindžiamų ES teisės sąvokomis; primena, kad, taikant ir aiškinant su Sąjungos teise nesusijusias nuostatas, alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmas gali būti numatytas, tik jei juo Europos Sąjungos Teisingumo Teismui užtikrinamos lygiavertės nepriklausomumo ir nešališkumo garantijos; |
| --- | --- |

42.

vi)   Vienodos veiklos sąlygos

| 43. | primena, kad Jungtinė Karalystė ir jai priklausančios teritorijos turėtų ir toliau laikytis standartų, kuriuos ji prisiėmusi savo tarptautiniais įsipareigojimais ir pagal Sąjungos teisės aktus bei politikos priemones, ir šiuos standartus, ypač nurodytus 4 dalyje, įgyvendinti taip, kad jie atitiktų būsimų santykių apimtį; pažymi, kad naudinga ir toliau derinti reglamentavimą remiantis Sąjungos teisės aktais; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad susitarimo dėl vienodų veiklos sąlygų išsamumas bus esminis veiksnys nustatant bendrą būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių mastą; primena, kad šiuo klausimu iš esmės svarbu bus tai, ar Jungtinė Karalystė ir toliau laikysis Europos socialinio modelio; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tvirtai įsitikinęs, kad Jungtinė Karalystė turėtų laikytis kuriamų apmokestinimo ir kovos su pinigų plovimu teisės aktų standartų pagal Sąjungos acquis, įskaitant mokesčių skaidrumą, keitimąsi informacija mokesčių klausimais ir kovos su mokesčių vengimu priemones, ir turėtų atsižvelgti į savo priklausomų teritorijų padėtį ir į tai, kad jos nesilaiko ES gero valdymo kriterijų ir skaidrumo reikalavimų; primygtinai nurodo, kad galimybė dalyvauti muitų sąjungoje turi griežtai atitikti tai, kaip Jungtinė Karalystė laikysis šių standartų; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena, kad reikia sukurti apsaugos priemones siekiant užtikrinti, kad toliau būtų laikomasi aukštų standartų ir vienodų sąlygų aplinkos apsaugos, kovos su klimato kaita veiksmų, maisto saugos ir visuomenės sveikatos srityse; pabrėžia, kad piliečiams ir NVO būtina užtikrinti galimybę kreiptis į teismą ir naudotis tinkama skundų nagrinėjimo tvarka darbo ir aplinkos standartų vykdymo užtikrinimo klausimais; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pažymi, kad, kaip ir kitų susitarimo nuostatų atveju, siekiant įgyvendinti nuostatas dėl vienodų veiklos sąlygų, į tvirtas valdymo struktūras reikės įtraukti tinkamą valdymą, ginčų sprendimą ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus, atitinkamais atvejais – kartu su laikinosiomis apsaugos priemonėmis, ir reikalauti, kad abi šalys įkurtų arba, atitinkamais atvejais, išlaikytų nepriklausomas institucijas, galinčias veiksmingai vykdyti priežiūrą ir užtikrinti įgyvendinimą; |
| --- | --- |

47.

vii)   Galimas dalyvavimas ES programose

| 48. | pabrėžia, kad ES dalyvavimo ES veiksmuose ir programose būdai bus grindžiami trečiosioms šalims, nepriklausančioms EEE, taikomomis taisyklėmis; pabrėžia, kad Jungtinės Karalystės dalyvavimui turi bendrai pritarti visos ES valstybės narės, laikydamosi visų susijusių taisyklių ir mechanizmų bei dalyvavimo sąlygų, įskaitant sąlygas, susijusias su finansavimu, įgyvendinimu, kontrole ir biudžeto įvykdymo patvirtinimu, ir nevykdant grynųjų pervedimų iš ES biudžeto į Jungtinę Karalystę; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena, kad pagal bendrą taisyklę Jungtinė Karalystė, kaip trečioji šalis, negali dalyvauti ES agentūrų veikloje ar turėti galimybių naudotis jų paslaugomis; vis dėlto pažymi, kad taip neatmetamas griežtai reguliuojamas bendradarbiavimas konkrečiais atvejais, reikalaujant laikytis visų atitinkamų taisyklių ir mokėti finansinius įnašus; nurodo, kad į kitą daugiametę finansinę programą reikės įtraukti būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių pasekmes; |
| --- | --- |

49.

Susitarimas dėl išstojimo

| 50. | palankiai vertina 2018 m. vasario 28 d. Komisijos susitarimo dėl išstojimo projektą, kuris daugeliu atžvilgių atitinka Parlamento požiūrį; pažymi, kad susitarimo dėl išstojimo projektas parengtas remiantis 2017 m. gruodžio 8 d. bendra ataskaita, kuriai pritarė abi šalys, ir ES pozicija dėl kitų atsiskyrimo klausimų; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palankiai vertina susitarime dėl išstojimo išdėstytas institucines nuostatas ir ginčų sprendimo mechanizmus, įskaitant laikiną išmokų sustabdymą pereinamuoju laikotarpiu, kaip nustatyta susitarimo dėl išstojimo projekto 165 straipsnyje, jeigu nebus įgyvendinami su susitarimu dėl išstojimo susiję įsipareigojimai ir nuostatos; |
| --- | --- |

51.

i)   Piliečių teisės

| 52. | palankiai vertina bendrą požiūrį į piliečių teises, kurio laikomasi Komisijos susitarimo dėl išstojimo projekto antroje dalyje, bet primena, kad viena pagrindinių sąlygų tam, kad Parlamentas duotų pritarimą, bus visų neišspręstų klausimų, susijusių su piliečių teisėmis, sprendimas ir užtikrinimas, kad „Brexit’as“neturės poveikio Jungtinėje Karalystėje teisėtai gyvenančių ES piliečių ir ES 27 teisėtai gyvenančių Jungtinės Karalystės piliečių teisėms; pritaria tam, kad įtraukta nuoroda dėl būsimų sutuoktinių; atkreipia dėmesį į administracinių procedūrų nuolatinio gyventojo statusui įgyti nuostatas ir primygtinai nurodo, kad šeimoms reikia sudaryti galimybę pradėti procedūrą užpildžius vieną aiškinamojo pobūdžio formą, pagal kurią prievolė įrodyti tektų Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms; pabrėžia, kad Europos Parlamentas tikrins, ar šios procedūros įgyvendinamos sėkmingai ir yra paprastos, aiškios ir nemokamos; primygtinai nurodo užtikrinti Jungtinės Karalystės piliečių, šiuo metu gyvenančių ES 27, teises laisvai judėti visoje ES, taip pat užtikrinti visų piliečių, kuriems bus taikomas susitarimas dėl išstojimo, balsavimo vietos rinkimuose teises; taip pat ragina ES piliečiams, kuriems bus taikomas susitarimas dėl išstojimo, visam gyvenimui suteikti teisę grįžti į Jungtinę Karalystę, apsaugoti nuo išsiuntimo neįgalius piliečius ir jų slaugytojus, taip pat apsaugoti procesines teises, susijusias su išsiuntimu, kaip nurodoma Direktyvoje 2004/38/EB, ir trečiųjų šalių piliečių teises, kaip nustatyta ES teisės aktuose; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primygtinai nurodo, kad ES piliečiai, pereinamuoju laikotarpiu atvykstantys į Jungtinę Karalystę, privalo turėti tokias pačias teises kaip ES piliečiai, atvykę prieš prasidedant pereinamajam laikotarpiui; šiomis aplinkybėmis atmeta neseniai Jungtinės Karalystės vyriausybės paskelbtame politikos dokumente pateiktą pasiūlymą, pagal kurį toliau diskriminuojami ES piliečiai, atvykę prieš prasidedant pereinamajam laikotarpiui ir atvykę jam pasibaigus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primena, kad daug Jungtinės Karalystės piliečių kategoriškai nepritaria teisių, kuriomis jie šiuo metu naudojasi pagal SESV 20 straipsnį, praradimui; siūlo ES 27 išnagrinėti, kaip būtų galima sušvelninti šią padėtį atsižvelgiant į ES pirminėje teisėje nustatytus apribojimus ir kartu visapusiškai laikantis abipusiškumo, lygybės, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų; pažymi, kad pastaruoju metu Europos Sąjungos Teisingumo Teismo paprašyta pateikti nuomonę dėl Nyderlandų teismui pateiktos bylos dėl ES pilietybės teisių išsaugojimo Jungtinės Karalystės piliečiams po „Brexit’o“; |
| --- | --- |

54.

ii)   Airija ir Šiaurės Airija

| 55. | palankiai vertina Komisijos susitarimo dėl išstojimo projekto protokolą dėl Airijos ir Šiaurės Airijos, kuriuo sudaromos galimybės įgyvendinti apsaugos alternatyvą, nurodytą 2017 m. gruodžio 8 d. bendroje ataskaitoje; pabrėžia, kad šia alternatyva numatomas konkretus sprendimas siekiant išsaugoti Šiaurės ir Pietų bendradarbiavimą ir užtikrinti, kad tarp Šiaurės Airijos ir Airijos neiškiltų fizinė siena, o šios alternatyvos prireiks, jeigu bendrais ES ir Jungtinės Karalystės santykiais arba jeigu konkrečiais Jungtinės Karalystės pasiūlymais nebus prieita prie kitos alternatyvos, kaip nurodyta bendros ataskaitos 49 dalyje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad svarbūs Jungtinės Karalystės įsipareigojimai užtikrinti, jog nesumažėtų teisių, įskaitant socialines ir demokratines teises, garantijas ir lygias galimybes, kaip nurodoma Didžiojo penktadienio susitarime, laikantis bendros ataskaitos įsipareigojimų; primygtinai nurodo, kad reikia į nacionalinę teisę perkelti visus bendrosios kelionių erdvės ir laisvo ES piliečių judėjimo elementus, kaip įtvirtinta ES teisės aktuose ir Didžiojo penktadienio susitarime; |
| --- | --- |

56.

iii)   Pereinamasis laikotarpis

| 57. | primena savo 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliucijoje išdėstytus principus, kad po išstojimo dienos Jungtinė Karalystė nebebus ES institucijų ir organų dalis ir nebegalės prisidėti priimant sprendimus, ir tai, kad pereinamuoju laikotarpiu gali būti tik pratęstas ES acquis, o Jungtinėje Karalystėje toliau taikomos ES reguliavimo, biudžeto, priežiūros, teisminės ir vykdymo užtikrinimo priemonės ir struktūros; visapusiškai palaiko derybų įgaliojimus, nustatytus Europos Vadovų Tarybos derybų gairėse, Komisijos derybų direktyvose ir neseniai šiuo klausimu paskelbtame Komisijos pozicijos dokumente; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palankiai vertina ir palaiko susitarimo dėl išstojimo projekto ketvirtąją dalį dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų; primena, kad pereinamuoju laikotarpiu reikėtų toliau taikyti visas Sąjungos teisės aktais piliečiams suteiktas teises; pabrėžia, kad ši nuostata taip pat taikoma pereinamuoju laikotarpiu į Jungtinę Karalystę atvykstantiems ES piliečiams, kurie turėtų naudotis identiškomis teisėmis, ypač išmokų vaikui, šeimos susijungimo ir teisminio teisių gynimo Europos Sąjungos Teisingumo Teisme srityse; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena, kad bet kokios pereinamojo laikotarpio nuostatos turi visapusiškai atitikti PPO įsipareigojimus siekiant nesutrikdyti prekybos su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

59.

| 60. | primygtinai nurodo, kad bet kokie prekybos susitarimai, dėl kurių Jungtinė Karalystė po išstojimo derėsis su trečiosiomis šalimis, gali įsigalioti tik pasibaigus laikotarpiui, kuriuo taikomos pereinamojo laikotarpio nuostatos; |
| --- | --- |

60.

| 61. | primena, kad nuo tos dienos, kai Jungtinė Karalystė išstos iš ES, Jungtinė Karalystė negalės naudotis iš ES arba jos vardu veikiančios valstybės narės arba ES ir valstybėms narėms bendrai veikiant sudarytais tarptautiniais susitarimais; atkreipia dėmesį į tai, kad pereinamuoju laikotarpiu Jungtinei Karalystei ir toliau galios šiais susitarimais nustatyti įsipareigojimai; pabrėžia, kad Jungtinė Karalystė negalės dalyvauti tais susitarimais numatytose valdymo struktūrose ir sprendimų priėmimo procedūrose; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nurodo, kad pereinamojo laikotarpio nuostatas, kaip susitarimo dėl išstojimo dalį, galima įgyvendinti tik įsigaliojus šiam susitarimui; |
| --- | --- |

62.

iv)   Kiti atsiskyrimo klausimai

| 63. | ragina neatidėliojant susitarti dėl visų susitarimo dėl išstojimo trečioje dalyje nurodytų atsiskyrimo nuostatų ir primygtinai ragina Jungtinę Karalystę pateikti aiškią poziciją dėl visų neišspręstų klausimų, susijusių su jos tvarkingu išstojimu, tais atvejais, kai tokios pozicijos ji dar nėra pateikusi; |
| --- | --- |

63.

Parengtis

| 64. | pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės įvairiais lygmenimis atlieka svarbų informuotumo didinimo ir parengties darbą; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dėl „Brexit’o“kilusį netikrumą, reikia perspėti ir tinkamai informuoti ne tik ES institucijas, bet ir nacionalines valdžios institucijas, ekonominės veiklos vykdytojus, o ypač – piliečius, kad jie galėtų pasirengti visiems galimiems scenarijams, įskaitant scenarijų, kad nebus pasiektas susitarimas; ypač ragina pradėti vykdyti veiksmus, kuriais galima pasiekti daugiausia sektorių ir suinteresuotų žmonių, be kita ko ir šiose srityse:






  — | nuolatinės ir saugios prieigos prie veterinariniais ir žmonių gydymo tikslais naudojamų vaistų ir medicinos priemonių pacientams, įskaitant saugų ir nuoseklų radioaktyviųjų izotopų tiekimą, srityje; |
| --- | --- | --- |

64.

—

nuolatinės ir saugios prieigos prie veterinariniais ir žmonių gydymo tikslais naudojamų vaistų ir medicinos priemonių pacientams, įskaitant saugų ir nuoseklų radioaktyviųjų izotopų tiekimą, srityje;

| — | finansinių paslaugų ekonominės veiklos vykdytojams srityje; |
| --- | --- |

—

finansinių paslaugų ekonominės veiklos vykdytojams srityje;

| — | MVĮ ir smulkiųjų ekonominės veiklos vykdytojų, tokių kaip žemės ūkio maisto produktų ir žvejybos produktų, kuriems pirmą kartą istorijoje galėtų būti pradėtos taikyti eksporto procedūros ir tam tikro pobūdžio reikalavimai, įskaitant sanitarinius ir fitosanitarinius reikalavimus, gamintojų, prekiaujančių su Jungtine Karalyste, parengties srityje; |
| --- | --- |

—

MVĮ ir smulkiųjų ekonominės veiklos vykdytojų, tokių kaip žemės ūkio maisto produktų ir žvejybos produktų, kuriems pirmą kartą istorijoje galėtų būti pradėtos taikyti eksporto procedūros ir tam tikro pobūdžio reikalavimai, įskaitant sanitarinius ir fitosanitarinius reikalavimus, gamintojų, prekiaujančių su Jungtine Karalyste, parengties srityje;

| — | apribojimų ir suvaržymų, kurie gali kilti dėl naujos teisinės sistemos, taikomos keleivių ir prekių transportui, ir poveikio, kurį šie apribojimai ir suvaržymai galėtų sukelti maisto tiekimo, gamybos ir platinimo „pačiu laiku“komponentams, srityse; |
| --- | --- |

—

apribojimų ir suvaržymų, kurie gali kilti dėl naujos teisinės sistemos, taikomos keleivių ir prekių transportui, ir poveikio, kurį šie apribojimai ir suvaržymai galėtų sukelti maisto tiekimo, gamybos ir platinimo „pačiu laiku“komponentams, srityse;

| — | pajėgumų, susijusių su teisingu ženklinimu, atsekamumu ir tikrąja žemės ūkio ir žvejybos produktų kilmės šalimi, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi maisto saugos ir gyvūnų gerovės standartų ir vartotojams pateikiama tiksli informacija apie maisto produktus, srityje; |
| --- | --- |

—

pajėgumų, susijusių su teisingu ženklinimu, atsekamumu ir tikrąja žemės ūkio ir žvejybos produktų kilmės šalimi, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi maisto saugos ir gyvūnų gerovės standartų ir vartotojams pateikiama tiksli informacija apie maisto produktus, srityje;

| — | duomenų apsaugos teisinės sistemos srityje; |
| --- | --- |

—

duomenų apsaugos teisinės sistemos srityje;

| — | Komisijos vykdomo visapusiško nustatymo, kuriuos ES teisės aktus reikės pakeisti dėl „Brexit’o“, srityje; |
| --- | --- |

—

Komisijos vykdomo visapusiško nustatymo, kuriuos ES teisės aktus reikės pakeisti dėl „Brexit’o“, srityje;

o

o o

| 65. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Europos Sąjungos Tarybai, Europos Komisijai, nacionaliniams parlamentams ir Jungtinės Karalystės vyriausybei. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0102.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0361.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0490.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/51 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/51

---

P8_TA(2018)0075

Būsima DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“(2017/2052(INI))

(2019/C 162/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311, 312 ir 323 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311, 312 ir 323 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ir į dalinius pakeitimus, padarytus 2017 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2017/1123 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ir į dalinius pakeitimus, padarytus 2017 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2017/1123 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Pasirengimas porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui: Parlamento indėlis prieš Komisijai pateikiant pasiūlymą“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Pasirengimas porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui: Parlamento indėlis prieš Komisijai pateikiant pasiūlymą“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 28 d. Komisijos diskusijoms skirtą dokumentą dėl ES finansų ateities (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 28 d. Komisijos diskusijoms skirtą dokumentą dėl ES finansų ateities (COM(2017)0358),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities (5),

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (6),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamentas (7) ir 2016 m. spalio 5 d. Taryba (8) ratifikavo Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamentas (7) ir 2016 m. spalio 5 d. Taryba (8) ratifikavo Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Žmogaus teisių srityje ES veikiančių pilietinės visuomenės organizacijų patiriamos problemos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Žmogaus teisių srityje ES veikiančių pilietinės visuomenės organizacijų patiriamos problemos“,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę savo iniciatyva dėl ES teikiamo pilietinės visuomenės organizacijų finansavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę savo iniciatyva dėl ES teikiamo pilietinės visuomenės organizacijų finansavimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto poziciją pakeitimų forma, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0048/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto poziciją pakeitimų forma, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0048/2018),

| A. | kadangi dėl dabartinės daugiametės finansinės programos (DFP) buvo susitarta 2013 m. ir pagal ją pirmą kartą nustatytas tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimų realios vertės sumažinimas palyginti su ankstesniu finansinio programavimo laikotarpiu, nepaisant to, kad daugėjo ES kompetencijos sričių ir didėjo jos užmojai, kaip nustatyta atitinkamai Lisabonos sutartyje ir strategijoje „Europa 2020“; be to, kadangi dėl joje numatyto didelio įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų lygio atotrūkio per pirmuosius dvejus DFP vykdymo metus susikaupė daug neapmokėtų sąskaitų; kadangi vėlai patvirtinus DFP ir susijusį teisinį pagrindą atsirado įgyvendinimo vėlavimų, tokio vėlavimo pasekmės juntamos iki šiol ir dėl to dabartinės DFP pabaigoje gali susikaupti mokėjimo prašymų, kurie turės būti perkeliami į kitą laikotarpį; kadangi Parlamentui primygtinai reikalaujant į DFP buvo įtraukta naujų nuostatų, siekiant kiek įmanoma daugiau išnaudoti jos viršutines ribas ir nustatyti lankstumo mechanizmus; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl dabartinės daugiametės finansinės programos (DFP) buvo susitarta 2013 m. ir pagal ją pirmą kartą nustatytas tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimų realios vertės sumažinimas palyginti su ankstesniu finansinio programavimo laikotarpiu, nepaisant to, kad daugėjo ES kompetencijos sričių ir didėjo jos užmojai, kaip nustatyta atitinkamai Lisabonos sutartyje ir strategijoje „Europa 2020“; be to, kadangi dėl joje numatyto didelio įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų lygio atotrūkio per pirmuosius dvejus DFP vykdymo metus susikaupė daug neapmokėtų sąskaitų; kadangi vėlai patvirtinus DFP ir susijusį teisinį pagrindą atsirado įgyvendinimo vėlavimų, tokio vėlavimo pasekmės juntamos iki šiol ir dėl to dabartinės DFP pabaigoje gali susikaupti mokėjimo prašymų, kurie turės būti perkeliami į kitą laikotarpį; kadangi Parlamentui primygtinai reikalaujant į DFP buvo įtraukta naujų nuostatų, siekiant kiek įmanoma daugiau išnaudoti jos viršutines ribas ir nustatyti lankstumo mechanizmus;

| B. | kadangi greitai paaiškėjo, jog 2014–2020 m. DFP neatitinka realių poreikių ir politinių užmojų, nes nuo pat laikotarpio pradžios ji naudota siekiant įveikti daug krizių ir spręsti naujai iškylančius uždavinius investicijų, socialinės atskirties, migracijos ir pabėgėlių, jaunimo užimtumo, saugumo, žemės ūkio, aplinkos ir klimato kaitos srityse, nors tvirtinant programą jie nebuvo numatyti; kadangi dėl to dabartinė DFP jau po dvejų jos vykdymo metų pasiekė savo galimybių ribas, turimos maržos buvo išnaudotos, lankstumo nuostatos ir specialiosios priemonės plačiu mastu mobilizuotos, esamos politikos kryptys ir programos susidūrė su sunkumais ar net buvo sumažinta jų apimtis, taip pat, siekiant kompensuoti nepakankamo lygio ir nepakankamai lankstų ES biudžetą, sukurti tam tikri nebiudžetiniai mechanizmai; |
| --- | --- |

B.

kadangi greitai paaiškėjo, jog 2014–2020 m. DFP neatitinka realių poreikių ir politinių užmojų, nes nuo pat laikotarpio pradžios ji naudota siekiant įveikti daug krizių ir spręsti naujai iškylančius uždavinius investicijų, socialinės atskirties, migracijos ir pabėgėlių, jaunimo užimtumo, saugumo, žemės ūkio, aplinkos ir klimato kaitos srityse, nors tvirtinant programą jie nebuvo numatyti; kadangi dėl to dabartinė DFP jau po dvejų jos vykdymo metų pasiekė savo galimybių ribas, turimos maržos buvo išnaudotos, lankstumo nuostatos ir specialiosios priemonės plačiu mastu mobilizuotos, esamos politikos kryptys ir programos susidūrė su sunkumais ar net buvo sumažinta jų apimtis, taip pat, siekiant kompensuoti nepakankamo lygio ir nepakankamai lankstų ES biudžetą, sukurti tam tikri nebiudžetiniai mechanizmai;

| C. | kadangi šie trūkumai tapo akivaizdūs jau 2016 m. pabaigoje, kai buvo pradėta DFP laikotarpio vidurio peržiūra ir tikslinimas, taigi reikėjo imtis skubių veiksmų, kaip tvirtino Parlamentas savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliucijoje; kadangi atliekant laikotarpio vidurio tikslinimą pavyko susitarti tam tikru mastu išplėsti šiuo metu taikomų lankstumo nuostatų galimybes, tačiau nepavyko peržiūrėti DFP viršutinių ribų; |
| --- | --- |

C.

kadangi šie trūkumai tapo akivaizdūs jau 2016 m. pabaigoje, kai buvo pradėta DFP laikotarpio vidurio peržiūra ir tikslinimas, taigi reikėjo imtis skubių veiksmų, kaip tvirtino Parlamentas savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliucijoje; kadangi atliekant laikotarpio vidurio tikslinimą pavyko susitarti tam tikru mastu išplėsti šiuo metu taikomų lankstumo nuostatų galimybes, tačiau nepavyko peržiūrėti DFP viršutinių ribų;

| D. | kadangi Komisija 2018 m. gegužės mėn. pateiks savo pasiūlymus dėl DFP po 2020 m., be kita ko, dėl būsimų nuosavų išteklių, nors Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 nustatyta, kad jie turėjo būti parengti iki 2018 m. sausio 1 d.; kadangi po to gana greitai tikimasi sulaukti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl finansinių programų ir priemonių projektų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija 2018 m. gegužės mėn. pateiks savo pasiūlymus dėl DFP po 2020 m., be kita ko, dėl būsimų nuosavų išteklių, nors Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 nustatyta, kad jie turėjo būti parengti iki 2018 m. sausio 1 d.; kadangi po to gana greitai tikimasi sulaukti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl finansinių programų ir priemonių projektų;

| 1. | priima šią rezoliuciją, siekdamas pateikti Parlamento poziciją dėl DFP po 2020 m., ypatingą dėmesį skirdamas tikėtiniems jos prioritetams, dydžiui, struktūrai, trukmei, lankstumui ir kitiems horizontaliesiems principams, ir siekdamas nurodyti konkrečias atitinkamų ES politikos sričių, kurioms bus taikoma kita finansinė programa, biudžeto kryptis; tikisi, kad Komisija pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl kitos DFP kartu su naujuoju tarpinstituciniu susitarimu, kuriame bus atsižvelgiama į Parlamento pozicijas ir pasiūlymus; pabrėžia, kad šioje rezoliucijoje taip pat numatytas Parlamento dalyvavimo kitos DFP priėmimo procedūroje pagrindas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuo pat metu priima atskirą rezoliuciją (9), kurioje išdėsto savo poziciją dėl ES nuosavų išteklių sistemos, laikydamasis Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais rekomendacijų; ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į Parlamento poziciją rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ES nuosavų išteklių, kurie turėtų būti plataus užmojo ir pateikiami kartu su pasiūlymais dėl DFP; pabrėžia, kad būsimose derybose kitos DFP išlaidų ir pajamų sritys bus traktuojamos kaip vienas bendras paketas ir kad susitarimas dėl DFP nebus pasiektas, jei nuosavų išteklių srityje nebus padaryta atitinkamos pažangos; |
| --- | --- |

2.

I.   
  Kitos DFP prioritetai ir su ja susiję sunkumai

| 3. | palankiai vertina diskusijas dėl kitos DFP kaip galimybę parengti pagrindą stipresnei ir tvaresniai Europai, naudojant vieną iš apčiuopiamiausių priemonių – Sąjungos biudžetą; mano, kad kita DFP turėtų atitikti platesnę strategiją ir Europos ateities metmenis; mano, kad DFP numatytos biudžeto lėšos turi atspindėti ES politinį projektą ir jos politikos prioritetus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yra įsitikinęs, kad kita DFP turėtų būti parengta atsižvelgiant į nusistovėjusias Sąjungos politikos kryptis ir prioritetus, kuriais siekiama skatinti taiką, demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises ir lyčių lygybę, didinti gerovę, skatinti ilgalaikį ir tvarų ekonomikos augimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, numatyti kokybišką užimtumą ir kurti deramas darbo vietas, kovoti su klimato kaita ir skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą bei valstybių narių ir piliečių solidarumą; mano, kad šie principai yra būtini siekiant užtikrinti tinkamą bendrosios rinkos bei ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą ir stiprinti Europos pozicijas pasaulyje; mano, kad jie kaip niekada svarbūs turint mintyje būsimus Europos siekius; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad kita DFP turėtų sudaryti sąlygas Sąjungai rasti sprendimus ir sutvirtėjusiai išbristi iš dešimtmetį trukusių krizių: ekonomikos ir finansų nuosmukio, jaunimo nedarbo, nuolatinio skurdo ir socialinės atskirties, migracijos ir pabėgėlių reiškinio, klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių, aplinkos blogėjimo ir biologinės įvairovės nykimo, terorizmo ir nestabilumo – tai tik keletas pavyzdžių; pabrėžia, kad šios visuotinės tarpvalstybinės problemos, turinčios pasekmių šalių viduje, atskleidžia mūsų ekonomikų ir visuomenių tarpusavio saitus ir atkreipia dėmesį į tai, jog būtina imtis bendrų veiksmų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nurodo, kad ES turi vykdyti savo įsipareigojimą būti lydere įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), kurie yra pasaulinis veiksmų planas siekiant sukurti tvaresnes, teisingesnes ir klestinčias visuomenes planetos lygmeniu; pabrėžia, kad kita DFP turi būti suderinta su darnaus vystymosi tikslais; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą darnaus vystymosi tikslus įtraukti į ES politiką ir iniciatyvas; tikisi, kad ES įvykdys savo įsipareigojimus siekiant šių tikslų; be to, pabrėžia, kad paskelbus Europos socialinių teisių ramstį ir ES bei valstybėms narėms įsipareigojus užtikrinti socialiai atsakingesnę Europą reikėtų tam numatyti atitinkamų finansinių išteklių; mano, kad patvirtinus Paryžiaus susitarimą reikėtų gerokai, palyginti su dabartine DFP, padidinti su klimatu susijusias išlaidas ir kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2027 m. pasiekti 30 proc. tikslą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad kita DFP suteikia galimybę Sąjungai parodyti, jog ji solidari ir gali reaguoti į politinius pokyčius, pvz., „Brexit’ą“, populistinių ir nacionalistinių judėjimų stiprėjimą ir pirmavimo pasaulyje pokyčius; pabrėžia, kad nesutarimai ir tik savo interesų paisymas nėra tinkama reakcija į visuotines problemas ir piliečiams rūpimus klausimus; mano, kad „Brexit’o“derybos ypač gerai parodo, kad nauda būti Sąjungos nariu yra daug didesnė nei išlaidos, susijusios su įnašais į jos biudžetą; atsižvelgdamas į tai, ragina visapusiškai laikytis anksčiau prisiimtų įsipareigojimų, pvz., Didžiojo penktadienio susitarimo dėl teisinės valstybės principo ir demokratijos užtikrinimo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | taigi ragina teikti nuolatinę paramą jau vykdomai politikai, ypač Sutartyse įtvirtintai ilgalaikei ES politikai, tai yra, bendrai žemės ūkio ir žuvininkystės politikai ir sanglaudos politikai, taip pat sanglaudos politikai, nes jos neša apčiuopiamą Europos projektų naudą ES piliečiams; atmeta bet kokį mėginimą iš naujo nacionalizuoti šias politikos sritis, nes taip nebus nei sumažinta mokesčių mokėtojams ir vartotojams tenkanti finansinė našta, nei pasiekta geresnių rezultatų, tačiau, vietoje to, bus trukdoma ekonomikai augti, solidarumui vykdyti ir bendrajai rinkai veikti, o kartu dar labiau didinama nelygybė ir teritorijų bei ekonomikos sektorių skirtumai; ketina kitu programavimo laikotarpiu 27 valstybių narių Europos Sąjungoje užtikrinti tokio pat lygio finansavimą šiose politikos srityse, kartu toliau gerinant jų veiksmingumą ir supaprastinant su jomis susijusias procedūras; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad Europa turėtų suteikti perspektyvą jaunajai kartai, taip pat į ateitį orientuotoms įmonėms, kurios prisideda prie ES sėkmės pasaulinėje arenoje; yra pasiryžęs iš esmės stiprinti dvi pavyzdines ES programas, t. y. bendrąją mokslinių tyrimų programą ir programą „Erasmus +“, kurios, naudodamos šiuo metu joms skirtas lėšas, negali patenkinti labai didelių poreikių, be kita ko, joms pateikiamų aukščiausios kokybės paraiškų; tvirtai pritaria nemažam išteklių padidinimui siekiant kovoti su jaunimo nedarbu ir remti mažąsias ir vidutines įmones vykdant programas, kurios pakeis Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME); taip pat pritaria tam, kad būtų padidintos Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP) skiriamoms lėšos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Sąjungą atlikti savo vaidmenį trijose naujose dabartinės DFP laikotarpiu atsiradusiose politikos srityse, susijusiose su vidaus ir išorės aspektais:






  — | parengiant visapusišką prieglobsčio, migracijos ir integracijos politiką ir šalinant pagrindines migracijos ir priverstinio gyventojų perkėlimo į trečiąsias šalis priežastis, |
| --- | --- | --- |

10.

—

parengiant visapusišką prieglobsčio, migracijos ir integracijos politiką ir šalinant pagrindines migracijos ir priverstinio gyventojų perkėlimo į trečiąsias šalis priežastis,

| — | stiprinant išorės sienų apsaugą ir skatinant stabilumą, visų pirma saugant žmogaus teises užsienyje, vykdant konfliktų prevenciją ir išorės vystymosi politiką, |
| --- | --- |

—

stiprinant išorės sienų apsaugą ir skatinant stabilumą, visų pirma saugant žmogaus teises užsienyje, vykdant konfliktų prevenciją ir išorės vystymosi politiką,

| — | užtikrinant bendrą vidinį Europos piliečių saugumą ir sutelkiant gynybos srities mokslinius tyrimus ir pajėgumus, sykiu pabrėžiant, kad šių sričių veiksmai neturėtų būtų vykdomi ES vystymosi politikos sąskaita; |
| --- | --- |

—

užtikrinant bendrą vidinį Europos piliečių saugumą ir sutelkiant gynybos srities mokslinius tyrimus ir pajėgumus, sykiu pabrėžiant, kad šių sričių veiksmai neturėtų būtų vykdomi ES vystymosi politikos sąskaita;

| 11. | pabrėžia, kad būsima sistema turėtų apimti dviejų naujų rūšių finansinę paramą, aiškiai nurodomą Sąjungos ekonominėje darbotvarkėje, tai yra, toliau naudoti paramos investicijoms sistemas, pvz., Europos strateginių investicijų fondą, ir plėtoti euro zonos valstybėms narėms skirtą stabilizavimo funkciją, galbūt naudojant siūlomą steigti Europos valiutos fondą, kartu su specialia konvergencijos priemone, skirta valstybėms narėms, norinčioms įsivesti eurą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad, visų pirma, į Sąjungos biudžeto dalį turėtų sudaryti specifiniai euro zonos biudžeto pajėgumai, apskaičiuojami viršijant daugiametėje finansinėje programoje numatytas viršutines ribas, nedarant poveikio kitoms DFP, jie turėtų būti finansuojami euro zonos ir kitų dalyvaujančių narių iš pajamų šaltinio, dėl kurio turi susitarti dalyvaujančios valstybės narės, ir laikomi asignuotosiomis pajamomis ir garantijomis; mano, kad esant stabiliai padėčiai, fiskalinis pajėgumas galėtų būti finansuojamas iš tikrų nuosavų išteklių, vadovaujantis M. Monti ataskaitos dėl būsimo ES finansavimo rekomendacijomis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | dar kartą patvirtina principą, kad papildomi politiniai prioritetai turėtų būti siejami su papildomomis finansinėmis priemonėmis, nesvarbu, ar jos atsiranda tuo metu, kai priimama nauja DFP, ar kai ji vykdoma, ir pabrėžia, kad siekiant finansuoti naujus poreikius neturėtų būti kenkiama esamoms politikos kryptims ir programoms; be to, tikisi, kad bus numatytos pakankamos lankstumo nuostatos siekiant prisitaikyti prie nenumatytų aplinkybių, kurios gali susidaryti daugiametės finansinės programos laikotarpiu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad stipresnę ir ambicingesnę Europą galima sukurti tik tuo atveju, jei jai bus skirta daugiau finansinių išteklių; atsižvelgdamas į anksčiau minėtus iššūkius ir prioritetus ir į Jungtinės Karalystės pasitraukimą iš Sąjungos, ragina gerokai padidinti Sąjungos biudžetą; numato, kad reikiama DFP viršutinė išlaidų riba bus 1,3 % ES–27 BNP, nepaisant įvairių kitų priemonių, kurioms finansavimas bus skaičiuojamas viršijant viršutines ribas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | yra įsitikinęs, kad, jei Taryba nesusitars gerokai padidinti savo nacionalinių įnašų į ES biudžetą, vienintelė galimybė tinkamai finansuoti kitą DFP yra nustatyti naujus tikrus ES nuosavus išteklius; |
| --- | --- |

15.

II.   
  Horizontalieji klausimai

ES biudžeto principai ir biudžeto tikroviškumas

| 16. | primena ES biudžeto valdymo principus – vieningumą, biudžeto tikslumą, metinį periodiškumą, pusiausvyrą, universalumą, konkretumą, papildomumą, subsidiarumą, patikimą finansų valdymą ir skaidrumą, kurių reikia laikytis rengiant ir vykdant Sąjungos biudžetą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | dar kartą primena savo ilgalaikę poziciją, kad Sąjungos politinis užmojis turi būti derinamas su atitinkamais finansiniais ištekliais, ir primena, kad SESV 311 straipsnyje tvirtinama, jog Sąjunga turi pasirūpinti priemonėmis, kurių reikia jos tikslams pasiekti ir politikai vykdyti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atsižvelgdamas į tai, nurodo, kad visapusiškas Tarybos priimtų politinių sprendimų ir iniciatyvų įgyvendinimas galimas tik tuo atveju, jei kartu užtikrinamas būtinas finansavimas, ir pabrėžia, kad bet koks kitas požiūris Sąjungos biudžetą padaro netikrovišką ir mažina piliečių pasitikėjimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad DFP, kurioje ES politiniai prioritetai išreiškiami konkrečiomis investicijomis, yra puiki ilgalaikių ES išlaidų ir tam tikro stabilaus viešųjų investicijų lygio valstybėse narėse užtikrinimo priemonė; vis dėlto apgailestauja, kad trūksta ilgalaikės strategijos, dėl kurios būtų tarpusavyje susitarta prieš priimant kitą DFP; be to, primena, kad ES biudžetas – visų pirma investicijų biudžetas, kuris gali būti naudojamas kaip papildomas ir papildantis šaltinis veiksmams, kurių imamasi nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, finansuoti; |
| --- | --- |

19.

Taikymo trukmė

| 20. | laikosi nuomonės, kad sprendimas dėl DFP trukmės turėtų užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp dviejų prieštaringų reikalavimų, visų pirma, reikalavimo, kad kelios ES politikos kryptys (ypač tos, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, pvz., žemės ūkio ir sanglaudos politika) būtų grindžiamos stabilumu ir nuspėjamumu, užtikrinamu įsipareigojant bent septyneriems metams, ir, antra, poreikio užtikrinti demokratinį teisėtumą ir atskaitomybę, suderinant kiekvieną finansinę programą su penkerių metų politiniu Europos Parlamento ir Europos Komisijos darbo ciklu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad politiniu požiūriu būtina, kad kiekvienas naujai išrinktas Parlamentas galėtų daryti esminę įtaką DFP savo kadencijos metu, tiek skiriamų sumų, tiek politinių prioritetų atžvilgiu; pabrėžia, kad Europos Parlamento rinkimai suteikia ES piliečiams galimybę tiesiogiai pareikšti savo poziciją dėl Sąjungos biudžeto prioritetų, į kurią turėtų būti atsižvelgta po rinkimų patikslinant finansinę programą; todėl mano, kad per kiekvieną politinį ciklą Komisija privalo pasiūlyti, o Parlamentas ir Taryba privalo spręsti arba dėl būsimos DFP sudarymo, arba dėl privalomo tuo metu vykdomos DFP laikotarpio vidurio tikslinimo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, jog reikia, kad DFP trukmė palaipsniui būtų prilyginta 5+5 metų laikotarpiui, atliekant privalomą laikotarpio vidurio tikslinimą; ragina Komisiją parengti aiškų pasiūlymą, kuriuo būtų nustatomas praktinio 5+5 metų trukmės finansinės programos vykdymo metodas; yra įsitikinęs, kad vienas penkerių metų laikotarpis negali būti laikomas DFP trukme, nes dėl to susidarytų didelių kliūčių laikytis kai kurių ES politikos sričių programavimo ir įgyvendinimo reikalavimų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vis dėlto pripažįsta, kad, turint mintyje tai, jog kiti Europos Parlamento rinkimai vyks 2019 m. pavasarį, o dabartinė DFP bus vykdoma iki 2020 m. gruodžio mėn., negalima 5+5 metų sprendimo įgyvendinti nedelsiant, nes nebūtų rastas sprendimas, kaip tinkamai suderinti skirtingus ciklus; taigi mano, kad kita DFP turėtų būti nustatyta septynerių metų laikotarpiui (2021–2027), kartu nustatant privalomą laikotarpio vidurio tikslinimą, ir tai būtų paskutinį kartą taikomas pereinamasis sprendimas; |
| --- | --- |

23.

Laikotarpio vidurio tikslinimas

| 24. | yra įsitikinęs, kad būtina išsaugoti teisiškai privalomą DFP laikotarpio vidurio peržiūrą ir tikslinimą, įtvirtintą naujame DFP reglamente; primena, kad 2016 m. laikotarpio vidurio tikslinimas buvo pirmas kartas istorijoje, kai buvo vykdomas faktinis DFP reglamento tikslinimas, ir tai teigiamai įvertino Taryba ir Parlamentas, visų pirma turėdami mintyje DFP lankstumo nuostatų stiprinimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad atlikti 2021–2027 m. DFP laikotarpio vidurio peržiūrą turėtų būti siūloma ir sprendžiama tinkamu laiku, siekiant sudaryti galimybes kitos kadencijos Parlamentui ir Komisijai atitinkamai patikslinti finansinę programą; pabrėžia, kad persvarstant bet kurią DFP turėtų būti užtikrinamas Parlamento dalyvavimas ir išsaugotos jo, kaip lygiavertės biudžeto valdymo institucijos, prerogatyvos; be to, pabrėžia, kad atliekant bet kokį faktinį tikslinimą taip pat tikslinamos DFP viršutinės ribos, jei būtų nustatyta, kad jos nepakankamos likusiam laikotarpiui; |
| --- | --- |

25.

Lankstumas

| 26. | pabrėžia, kad dabartinės DFP vykdymo laikotarpiu, siekdama užtikrinti papildomus asignavimus, kurių reikėjo reaguojant į krizes arba finansuojant naujus prioritetus, biudžeto valdymo institucija patvirtino esminį DFP reglamente numatytų lankstumo mechanizmų ir specialiųjų priemonių mobilizavimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | taigi mano, kad lankstumo nuostatos pagal dabartinę DFP veikė gerai ir sudarė galimybes priimti sprendimus dėl nemažų finansinių lėšų, kurių ypač reikėjo siekiant įveikti migracijos ir pabėgėlių srautų sukeltus sunkumus ir panaikinti investicijų spragas; primena, kad Parlamentas buvo kelių tokių nuostatų iniciatorius ir jis jas tvirtai gynė per derybas dėl ankstesnės DFP; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad reikia ir toliau stiprinti šias nuostatas, kad būtų geriau reaguojama į naujas problemas, nenumatytus įvykius ir kintančius politinius prioritetus, atsirandančius vykdant ilgalaikį planą, tokį kaip DFP; ragina užtikrinti, kad kita DFP būtų dar lankstesnė, nes tai turėtų sudaryti galimybę kiek įmanoma daugiau panaudoti bendras DFP įsipareigojimų ir mokėjimų viršutines ribas; |
| --- | --- |

28.

DFP lankstumo mechanizmai

| 29. | mano, kad kitoje DFP turėtų būti nustatytos tokio lygmens viršutinės ribos, kad būtų galima ne tik finansuoti ES politiką, bet ir numatyti pakankamą kiekvienos išlaidų kategorijos įsipareigojimų maržą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | yra įsitikinęs, kad visos nepaskirstytos maržos turėtų būti be jokių apribojimų perkeliamos į ateinančius finansinius metus ir biudžeto vykdymo institucijai leidžiama jas mobilizuoti vykdant metinę biudžeto sudarymo procedūrą bet kokiu tikslu, kuris laikomas būtinu; taigi ragina išlaikyti bendrąją įsipareigojimų maržą, netaikant jokių taikymo srities ir laiko apribojimų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad naudojant bendrąją įsipareigojimų maržą galima mobilizuoti nepaskirstytas maržas tik iki N-1 metų, kai tik jos patvirtinamos po techninio patikslinimo, kuris atliekamas prieš pateikiant biudžeto projektą; vis dėlto mano, kad labai svarbu išnagrinėti būdus taip pat mobilizuoti N metų nepaskirstytas maržas, kad būtų galima finansuoti ir papildomus poreikius, kurių gali kilti per tuos metus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | yra tvirtai įsitikinęs, kad įsipareigojimai, kuriuos patvirtino biudžeto valdymo institucija, turėtų būti naudojami jų pirminiam tikslui ir kad turėtų būti dedamos visos pastangos siekiant užtikrinti, kad tai galiotų visose politikos srityse; ypač ragina Komisiją toliau aktyviai dirbti šia linkme; vis dėlto yra įsitikinęs, kad jei įsipareigojimai vis dėlto panaikinami, nes veiksmai, kuriems jie buvo skirti, buvo visiškai arba iš dalies neįgyvendinti, jie turi sugrįžti į ES biudžetą ir biudžeto vykdymo institucija turėtų juos panaudoti per metinę biudžeto procedūrą; mano, kad panaikinti įsipareigojimai turėtų būti tiesiogiai įtraukti į bendrąją įsipareigojimų maržą, o ne į kokią nors konkrečią specialią priemonę ar rezervą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena, kad panaikinti įsipareigojimai atsiranda iš įsipareigojimų, kurie jau buvo biudžeto valdymo institucijos patvirtinti, ir normaliomis aplinkybėmis jie turėjo būti panaudoti atitinkamiems mokėjimams, jei veikla, kuriai finansuoti jie buvo skirti, būtų buvusi vykdoma taip, kaip numatyta; todėl pabrėžia, kad panaikintų įsipareigojimų grąžinimas į ES biudžetą yra visiškai pagrįstas, tačiau tai neturėtų tapti būdu apeiti atitinkamas panaikinimo taisykles, kurios įtvirtintos sektoriniuose reglamentuose; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nurodo, kad visoje DFP reikia užtikrinti visų mokėjimų maržų perkėlimą į kitus finansinius metus taikant nuostatas dėl bendrosios mokėjimų maržos; nepritaria bet kokiems apribojimams ar viršutinėms riboms, taikomiems nustatant galimų perkelti maržų lygį, kaip nustatyta šiuo metu galiojančioje DFP, ir primena, kad šios maržos gali būti mobilizuotos tik tuo atveju ir tik tokiu mastu, kokiu biudžeto valdymo institucija nusprendžia tai daryti; pabrėžia, kad bendroji mokėjimų marža galėtų būti svarbi priemonė reaguojant į bet kokią galinčią susidaryti naują mokėjimų krizę; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad DFP reglamente turėtų būti išlaikyta galimybė nenumatytomis aplinkybėmis – jei finansavimo poreikiai viršytų esamas maržas ir specialias priemones – persvarstyti viršutines ribas; ragina DFP reglamente numatyti supaprastintą tikslinio persvarstymo procedūrą, neviršijant patvirtintos viršutinės ribos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | siūlo finansuojant visas ES programas išlaikyti galimybę asignavimus telkti laikotarpio pradžioje arba laikotarpio pabaigoje, siekiant sudaryti sąlygas imtis anticiklinių veiksmų, atitinkančių faktinio įgyvendinimo tempą, ir tinkamai reaguoti į dideles krizes; be to, ragina šiuo metu Tarpinstitucinio susitarimo 17 punkte įtvirtintą teisėkūros lankstumą, kuris sudaro galimybes pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimtų programų bendrą finansinį paketą pakoreguoti +/- 10 proc. padidinti iki +/- 15 proc.; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nurodo, kad lankstumo galima užtikrinti perkeliant lėšas toje pačioje DFP išlaidų kategorijoje, siekiant nukreipti finansinius išteklius tiksliai ten, kur jų reikia, ir taip užtikrinant geresnį ES biudžeto vykdymą; mano, kad mažesnis išlaidų kategorijų skaičius padeda didinti DFP lankstumą; vis dėlto prašo, kad Komisija, tvirtindama didelius savarankiškus perkėlimus, aktyviai informuotų biudžeto valdymo instituciją ir su ja konsultuotųsi; |
| --- | --- |

37.

Specialios DFP priemonės

| 38. | pritaria bendrai DFP specialiųjų priemonių struktūrai, visų pirma patvirtina lankstumo priemonę, neatidėliotinos pagalbos rezervą, Europos Sąjungos solidarumo fondą, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF), ir atkreipia dėmesį į tai, kad jų lėšos buvo plačiai mobilizuotos pagal dabartinę DFP; ragina gerinti jų finansinius paketus ir veiklos nuostatas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ypač ragina gerokai padidinti lankstumo priemonės finansinį paketą bent jau iki metinio 2 mlrd. EUR asignavimo; primena, kad lankstumo priemonė nėra susieta su jokia konkrečia politikos sritimi, todėl gali būti panaudota bet kokiam tikslui, kuriam jos reikia; taigi mano, kad ši priemonė gali būti naudojama visiems naujiems finansiniams poreikiams, iškylantiems per DFP laikotarpį, patenkinti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pažymi neatidėliotinos pagalbos rezervo vaidmenį greitai reaguojant į konkrečius reikalavimus teikti pagalbą trečiosioms šalims, įvykus nenumatytiems įvykiams, ir pabrėžia ypatingą šio rezervo svarbą dabartinėmis aplinkybėmis; ragina gerokai padidinti jo finansinį paketą iki metinio 1 mlrd. EUR asignavimo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ypač atkreipia dėmesį į tai, kad mobilizuota nemažai ES solidarumo fondo lėšų siekiant suteikti pagalbą ištikus tam tikroms didelėms stichinėms nelaimėms, turėjusioms didelį poveikį biudžetui; taip pat pabrėžia, kad ši priemonė daro teigiamą poveikį visuomenės nuomonei; ragina padidinti jos finansinį paketą iki metinio 1 mlrd. EUR asignavimo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad, naudodama EGF, Europos Sąjunga rodo solidarumą ir teikia paramą darbuotojams, netekusiems darbo dėl globalizacijos ar dėl pasaulio ekonomikos ir finansų krizės vykstančių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, tačiau visos EGF teikiamos galimybės dar nėra visapusiškai išnaudotos, jo naudojimas gali būti toliau gerinamas integruojant jį į ilgalaikę strategiją, kad būtų veiksmingai padedama atleistiems darbuotojams sugrąžinant juos į darbo rinką visose valstybėse narėse; mano, kad ateityje persvarstant EGF reikėtų apsvarstyti jo taikymo sritį ir pagerinti koordinavimą su kitomis priemonėmis; mano, kad pagal naują DFP persvarsčius EGF jam turėtų būti skiriami bent tokio pat dydžio metiniai asignavimai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | siūlo sukurti specialų DFP specialiosioms priemonėms skirtą rezervą, į kurį būtų skiriami kiekvienos priemonės nepanaudoti asignavimai; mano, kad šis rezervas turėtų veikti be jokių laiko apribojimų; reikalauja, kad šis rezervas būtų naudojamas bet kuriai DFP specialiajai priemonei finansuoti, kai tos priemonės išteklių prireikia už jos finansinį pajėgumą didesnėms reikmėms finansuoti, po to, kai biudžeto valdymo institucija priima sprendimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, šiuo metu kiekvienai DFP specialiajai priemonei taikomos skirtingos taisyklės dėl laikotarpio, kuriam leidžiama perkelti neišleistus asignavimus; mano, kad šios taisyklės turėtų būti suderintos siekiant, kad visoms šioms priemonėms būtų galima taikyti tą pačią N+1 taisyklę; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mano, kad nenumatytų atvejų rezervo lėšų naudojimas turėtų likti kraštutine priemone; pabrėžia, kad tai yra vienintelė specialioji priemonė, kurią galima panaudoti tik mokėjimų asignavimams, ir kad jos naudojimas padėjo reaguoti į 2014 m. mokėjimų krizę; todėl ragina padidinti jo didžiausią metinę sumą iki 0,05 proc. ES BNP; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad DFP specialiųjų priemonių įsipareigojimai ir mokėjimai turėtų būti apskaičiuojami viršijant DFP viršutines ribas; mano, kad šių priemonių mokėjimų asignavimų įtraukimo į biudžetą klausimas buvo nedviprasmiškai išspręstas per 2014–2020 m. DFP laikotarpio vidurio tikslinimą, taip užbaigiant ilgalaikį ginčą su Taryba dėl šio klausimo interpretavimo; pritaria tam, kad į DFP reglamentą būtų įtraukta aiški nuostata, tvirtinanti, kad mokėjimai, atliekami mobilizuojant DFP specialiųjų priemonių įsipareigojimus, turėtų būti skaičiuojami virš metinių DFP viršutinių ribų; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pažymi, kad pagal dabar galiojantį TIS, norint mobilizuoti tris specialiąsias DFP priemones, reikia specialios Parlamento balsų daugumos pritarimo; mano, kad ši nuostata yra pasenusi, nes pagal ją reikalaujama specialiosios balsų daugumos pritarimo, kurio reikėjo priimant ES biudžetą prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai; ragina laikytis vienodo požiūrio turint mintyje balsavimo dėl šių priemonių mobilizavimo reikalavimus, kurie turėtų būti tokie patys kaip ir priimant ES biudžetą; |
| --- | --- |

47.

Pajamos – specialus rezervas

| 48. | dar kartą patvirtina savo ilgalaikę poziciją, kad visos pajamos, gaunamos iš baudų, kurias sumoka bendrovės už ES konkurencijos teisės pažeidimus, ar baudų, susijusių su vėlavimu sumokėti nacionalinius įnašus į ES biudžetą, turėtų sudaryti papildomą ES biudžeto pajamų punktą, atitinkamai nesumažinant BNP įnašų; |
| --- | --- |

48.

| 49. | taigi ragina ES biudžeto įplaukų srityje įsteigti specialų rezervą, kuris bus palaipsniui papildomas kitomis nenumatytomis įvairiausių rūšių įplaukomis ir tinkamai perkeliamas į kitus metus tam, kad, prireikus, suteiktų papildomų išlaidų finansavimo galimybių; mano, kad šis rezervas turėtų būti skirtas DFP specialiosioms priemonėms ir, biudžeto valdymo institucijai priėmus sprendimą, turėtų užtikrinti papildomų lėšų – tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimų; |
| --- | --- |

49.

Veiksmingas ir efektyvus ES išteklių naudojimas

| 50. | pritaria tam, kad Europos pridėtinės vertės užtikrinimas turėtų būti vienas pagrindinių principų, kuriais turėtų vadovautis ES institucijos, priimdamos sprendimą dėl išlaidų rūšių kitoje DFP; vis dėlto nurodo, kad ši sąvoka aiškinama labai įvairiai, ir ragina parengti vieną, aiškią ir lengvai suprantamą atitinkamų kriterijų apibrėžtį, pagal kurią būtų atsižvelgiama į teritorinius ypatumus ir kuri, jei įmanoma, apimtų pamatuojamus veiklos rodiklius; perspėja dėl bet kokių mėginimų naudoti tokią apibrėžtį siekiant sukelti abejonių dėl ES politikos krypčių ir programų svarbos vadovaujantis tik kiekybiniais arba trumpalaikiais ekonominiais motyvais; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atkreipia dėmesį į Europos pridėtinės vertės sąvokos nuorodą, pateiktą keliuose Komisijos dokumentuose; dar kartą atkreipia dėmesį į kriterijų, kuriuos nustatė Parlamentas savo šiuo klausimu parengtoje prieš tai minėtoje 2017 m. spalio 24 d. rezoliucijoje, sąrašą; primena, kad ES ištekliai turėtų būti naudojami siekiant finansuoti Europos viešąsias gėrybes, taip pat veikti kaip katalizatorius teikiant paskatas valstybėms narėms visais administraciniais lygmenimis imtis veiksmų siekiant įgyvendinti Sutarties tikslus ir pasiekti bendrus ES tikslus, kurių kitaip nebūtų galima pasiekti; pritaria tam, kad ES biudžetas turėtų būti naudojamas finansuoti veiksmams, kurie gali būti naudingi visai ES, kurių nė viena valstybė narė atskirai negali veiksmingai įvykdyti ir kurie sudaro galimybes geresniam sąnaudų ir naudos santykiui, palyginti su veiksmais, kurių imamasi tik nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu; be to, mano, kad ES biudžeto lėšomis turėtų būti prisidedama prie taikos ir stabilumo ES kaimynystėje ir už jos ribų kūrimo ir rėmimo; mano, kad Europos pridėtinė vertė sukuriama vykdant programas tiek pagal pasidalijamąjį, tiek pagal tiesioginį valdymą ir kad abu šie metodai papildo vienas kitą siekiant ES tikslų; turėdamas mintyje visas šias aplinkybes, tikisi, kad valstybės narės derybose dėl kitos DFP nesilaikys „tinkamos grąžos“logikos, pagal kurią atsižvelgiama tik į nacionalinius interesus grynojo balanso požiūriu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad geresnės išlaidos, t. y. veiksmingesnis ir nediskriminuojantis kiekvieno ES biudžeto euro panaudojimas, gali būti užtikrintas ne tik nukreipiant ES lėšas į veiksmus, kuriančius didžiausią Europos pridėtinę vertę ir užtikrinančius didžiausią ES politikos priemonių ir programų veiksmingumą, nustatomus remiantis išsamiu dabartinių išlaidų vertinimu, bet ir užtikrinant didesnę ES biudžeto ir nacionalinių biudžetų sąveiką bei atliekant apčiuopiamą išlaidų struktūros gerinimą; pritaria Audito Rūmų 2016 m. metinės ataskaitos rekomendacijoms dėl veiksmingos vertinimo rodiklių sistemos, paprastesnio ir subalansuoto atsiskaitymo už veiklos rezultatus ir dėl lengvesnės prieigos prie vertinimo rezultatų; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina kitoje DFP iš esmės supaprastinti ES biudžeto sistemą, siekiant palengvinti lėšų įsisavinimą; ypač pabrėžia, kad būtina sumažinti nereikalingą priemonių, kurios naudojamos panašios rūšies veiksmams – pavyzdžiui, inovacijų, MVĮ ar transporto sričių veiksmams – finansuoti, dubliavimąsi, nekeliant pavojaus prarasti svarbius įvairių programų elementus, ir kad reikia panaikinti esamą įvairių finansavimo formų ir šaltinių konkurenciją, siekiant užtikrinti didžiausią galimą papildomumą ir nustatyti darnią finansinę programą; mano, kad tai sudarytų geresnes sąlygas aiškiau informuoti piliečius apie ES prioritetus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad atliekant ES išlaidų būklės patikrą neturėtų būti mažinamas ES užmojų lygis ar pradėta ES politikos priemones ir programas skirstyti pagal sektorius, taip pat dotacijos neturėtų būti keičiamos kitomis finansinėmis priemonėmis siekiant sutaupyti šiek tiek lėšų, nes didžioji dalis ES biudžeto remiamų veiksmų pagal šias priemones nėra tinkami finansuoti; mano, kad atliekant ES išlaidų būklės patikrą visų pirma turėtų būti siekiama nustatyti būdus, kaip pagerinti ES išlaidų programų vykdymą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina išsamiai suderinti taisykles, siekiant sukurti visoms ES biudžeto priemonėms skirtą bendrą taisyklių sąvadą, kartu atsižvelgiant į specifines konkrečių fondų ir sektorių ypatybes; ragina Komisiją spręsti klausimą dėl įvairių finansavimo šaltinių derinimo, nustatant aiškias gaires šiuo klausimu, ir užtikrinant vienodas galimybes gauti visų rūšių finansavimą visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

55.

| 56. | taip pat ragina iš esmės supaprastinti paramos gavėjams skirtas įgyvendinimo atskiruose sektoriuose taisykles ir sumažinti administracinę naštą toliau standartizuojant ir supaprastinant procedūras ir programavimo dokumentus; vis dėlto nurodo, kad reikia daugiau stiprinti gebėjimus ir teikti daugiau techninės pagalbos paramos gavėjams; ragina pereiti prie rizika grindžiamo vertinimo; |
| --- | --- |

56.

Biudžeto vieningumas, tikslumas ir skaidrumas

| 57. | primena, kad vieningumo principas, pagal kurį visi Sąjungos pajamų ir išlaidų straipsniai turi būti nurodomi biudžete, yra Sutarties reikalavimas ir pagrindinė būtina demokratinė sąlyga, jei norima, kad biudžetas būtų skaidrus, teisėtas ir atskaitingas; apgailestauja, kad šio principo vis dažniau nepaisoma, nors finansinis sudėtingumas didėja – pradedant istoriniu Europos plėtros fondo (EPF) palikimu, tai pratęsiant Europos stabilumo mechanizmo (ESM) įsteigimu ir baigiant pastaruoju metu gausėjančiais ad hoc nebiudžetiniais mechanizmais, taikant naujoviškas finansines priemones ir kuriant išorinius patikos fondus ar priemones, kurie neįrašomi į Sąjungos balansą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | abejoja už Sąjungos biudžeto ribų steigiamų priemonių pagrįstumu ir pridėtine verte; mano, kad sprendimai nustatyti arba toliau taikyti tokias priemones iš tiesų yra skatinami bandymų nuslėpti tikruosius finansinius poreikius ir apeiti DFP ir nuosavų išteklių viršutinių ribų apribojimus; apgailestauja dėl to, kad steigiant šias priemones dažnai ignoruojama triguba Parlamento, kaip teisėkūros, biudžeto ir kontrolės institucijos, atsakomybė ir nepaisoma tikslo didinti skaidrumą plačiosios visuomenės ir naudos gavėjų atžvilgiu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | todėl primena savo ilgalaikę poziciją, kad Europos plėtros fondas kartu su kitomis į DFP neįtrauktomis priemonėmis turėtų būti integruotas į Sąjungos biudžetą siekiant padidinti jo teisėtumą ir Sąjungos vystymosi politikos veiksmingumą ir efektyvumą; vis dėlto pabrėžia, kad atitinkami finansiniai paketai turėtų būti pridėti viršijant sutartas DFP viršutines ribas, kad šių priemonių įtraukimas į biudžetą neturėtų daryti žalingo poveikio nei pačių priemonių finansavimui, nei kitoms ES politikos sritims ir programoms; iš esmės palankiai vertina pasiūlymą įtraukti Europos stabilumo mechanizmą į Sąjungos finansų sritį kaip Europos valiutos fondą, nedarant poveikio jos būsimam modeliui; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad ES patikos fondai gali duoti pridėtinės vertės, tam tikromis aplinkybėmis sutelkiant jų lėšas iš įvairių pagalbos teikėjų, tačiau, juos naudojant, suplanuotas ES finansavimas neturėtų būti paprasčiausiai pervadinamas kitais vardais ir pradiniai ES finansavimo priemonių tikslai neturėtų būti keičiami; pabrėžia, kad būtina sustiprinti jų kūrimo ir vykdymo parlamentinį tikrinimą; primygtinai tvirtina, kad ES patikos fondai turėtų remti tik už Sąjungos ribų vykdomus veiksmus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | be to, mano, kad tada, kai manoma, jog būtina atlikti tam tikrą dalį nebiudžetinių operacijų, kad būtų pasiekti tam tikri konkretūs tikslai, pavyzdžiui, panaudojant finansines priemones arba patikos fondus, tokių operacijų skaičius ir trukmė turėtų likti riboti, jos turėtų būti visiškai skaidrios, pagrįstos įrodant jų papildomumą ir pridėtinę vertę ir vykdomos griežtai laikantis sprendimų priėmimo procedūrų ir atskaitomybės nuostatų; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mano, kad pagal kitą DFP Sąjungos biudžete turėtų būti siekiama tiksliau nurodyti asignuotųjų pajamų apimtį ir jų poveikį faktinėms išlaidoms, visų pirma atsirandančioms iš trečiųjų šalių įnašų; pabrėžia, kad tai dar svarbiau atsižvelgiant į JK pageidavimą ne valstybės narės statusu dalyvauti tam tikrose Sąjungos biudžeto programose pagal naują DFP po 2020 m., kaip pareikšta per derybas dėl jos išstojimo iš Sąjungos; |
| --- | --- |

62.

Mokėjimų lygis

| 63. | primena, kad mokėjimų asignavimai logiškai ir teisiškai atsiranda iš įsipareigojimų asignavimų, ir ragina nustatyti tinkamo lygio būsimas mokėjimų viršutines ribas, paliekant tik ribotą ir realistišką įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų skirtumą; tikisi, kad nustatant būsimus mokėjimų asignavimus bus atsižvelgiama į būtinybę vykdyti dabartinio finansinio laikotarpio įsipareigojimus, kurie pavirs mokėjimais tik po 2020 m., ir į būtinybę vykdyti po 2020 m. pradedamų vykdyti programų ir priemonių įsipareigojimus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | primena, kad ankstesnės DFP laikotarpio pabaigoje susikaupė daug neapmokėtų sąskaitų, kurios buvo perkeltos į dabartinį laikotarpį, ir perspėja apie pavojų, kad pereinant į kitą DFP tokia mokėjimų krizė gali vėl pasikartoti ir tai gali turėti neigiamų pasekmių naudos gavėjams, pvz., studentams, universitetams, MVĮ ir mokslininkams; atkreipia dėmesį į dabartinę nepakankamo mokėjimų vykdymo tendenciją, nes vėluojama įgyvendinti 2014–2020 m. programas, todėl pagal kitos DFP viršutines ribas turės būti įvykdyta vis daugiau neįvykdytų įsipareigojimų; prašo Komisijos ir valstybių narių, be kita ko, finansų ministrų lygmeniu, išanalizuoti pagrindines tokių vėlavimų priežastis ir pasiūlyti konkrečių priemonių, kaip palengvinti biudžeto vykdymą ateityje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atkreipia dėmesį į preliminarius derybų dėl finansinio susitarimo Jungtinei Karalystei išstojant iš Sąjungos rezultatus, pagal kuriuos sudaromos galimybės JK visapusiškai dalyvauti finansuojant ir įgyvendinant 2014–2020 m. programas su visomis su tuo susijusiomis finansinėmis pasekmėmis; |
| --- | --- |

65.

Finansinės priemonės

| 66. | pabrėžia, kad ES biudžete yra daug įvairių priemonių ES lygmeniu remiamai veiklai finansuoti ir kad jas galima suskirstyti į dvi kategorijas – dotacijas ir kitas finansines priemones garantijų, paskolų, rizikos pasidalijimo ar nuosavo kapitalo forma; taip pat atkreipia dėmesį į Europos strateginių investicijų fondą, kurio tikslas – sutelkti privatų ir viešąjį kapitalą visoje ES, siekiant remti projektus ES ekonomikai svarbiose srityse ir papildyti ribotą finansavimą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pripažįsta šių finansinių priemonių teikiamas galimybes didinti ekonominį ir politinį Sąjungos biudžeto poveikį; vis dėlto pabrėžia, kad jos gali būti taikomos tik projektams, kuriuos įgyvendinant gaunama pajamų, neoptimalios investavimo padėties arba rinkos nepakankamumo atvejais, todėl tai yra tik papildoma, o ne alternatyvi finansavimo forma, palyginti su dotacijomis; pabrėžia, kad finansinėmis priemonėmis neturėtų būti siekiama pakeisti jau taikomų viešojo ar privačiojo finansavimo schemų ir jas naudojant turėtų būti laikomasi nacionalinių ir tarptautinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

67.

| 68. | primena savo raginimą Komisijai nustatyti, kuriose ES politikos srityse būtų naudingiausia teikti dotacijas, kuriose geriau naudoti finansines priemones ir kuriose dotacijos galėtų būti derinamos su finansinėmis priemonėmis, ir apsvarstyti tinkamą šio derinio pusiausvyrą; yra įsitikinęs, kad pagal kitą DFP subsidijos ir toliau turėtų būti pagrindinis ES projektų finansavimo būdas; pabrėžia, kad paskolos, garantijos, rizikos pasidalijimo ir nuosavo kapitalo finansavimas turėtų būti naudojami atsargiai, remiantis tinkamais ex-ante įvertinimais ir tik tada, kai galima įrodyti, kad jų naudojimas turės aiškią pridėtinę vertę ir darys sverto poveikį; pažymi, kad būtų galima padidinti finansinių priemonių panaudojimą ir sinergiją su dotacijomis; ragina dėti daugiau pastangų siekiant sudaryti naudos gavėjams palankesnes sąlygas naudotis finansinėmis priemonėmis ir užtikrinti daugiau lankstumo įvairiuose sektoriuose naudojant skirtingas finansines priemones, kad būtų panaikinta daugybė ribojamųjų taisyklių, kurios paramos gavėjams trukdo pasinaudoti keliomis programomis, kai jie įgyvendina projektus, kurių tikslai sutampa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją kitoje DFP supaprastinti ir suderinti finansinių priemonių naudojimo taisykles siekiant sukurti atskirų priemonių sinergiją ir kuo labiau padidinti jų taikymo veiksmingumą; atkreipia dėmesį į galimą pasiūlymą – jį reikėtų išsamiai aptarti – įsteigti vieną fondą, kuris apimtų centralizuotai valdomas ES lygmens finansines priemones; mano, kad reikėtų nustatyti aiškią struktūrą, pagal kurią būtų pasirenkamos skirtingų rūšių finansinės priemonės, skirtos įvairioms politikos sritims ir įvairių rūšių veiksmams finansuoti, ir kad atitinkamos finansinės priemonės turėtų būti ir toliau įrašomos į biudžetą atskirose biudžeto eilutėse, kad būtų suteikta daugiau aiškumo dėl investicijų; tačiau pabrėžia, kad toks taisyklių suderinimas negali daryti įtakos finansinėms priemonėms, kurias valstybės narės valdo pagal sanglaudos politiką arba išorės veiksmų srityje; |
| --- | --- |

69.

| 70. | primena ne kartą kartotus Parlamento prašymus užtikrinti didesnį iš Sąjungos biudžeto remiamų finansinių priemonių įgyvendinimo skaidrumą ir demokratinę kontrolę; |
| --- | --- |

70.

Struktūra

| 71. | mano, kad DFP struktūra turėtų padėti ES piliečiams geriau suprasti ES politinius ir biudžeto prioritetus, ir ragina aiškiau nurodyti visas ES išlaidų sritis; yra įsitikinęs, kad turėtų būti atitinkamai atsižvelgta į rengiant šią rezoliuciją nurodytus būsimų ES išlaidų pagrindinius ramsčius; |
| --- | --- |

71.

| 72. | todėl mano, kad dabartinį išlaidų kategorijų išdėstymą reikia šiek tiek pagerinti, tačiau jokiems nepagrįstiems radikaliems pokyčiams nepritaria; todėl siūlo toliau nurodytą DFP po 2020 m. struktūrą;

  1 išlaidų kategorija. Stipresnė ir tvari ekonomika

  Apima programas ir priemones, pagal kurias teikiama parama šiose srityse:
  pagal tiesioginio valdymo principą:






  — | mokslinių tyrimų ir inovacijų |
| --- | --- | --- |

72.

1 išlaidų kategorija. Stipresnė ir tvari ekonomika

Apima programas ir priemones, pagal kurias teikiama parama šiose srityse:

pagal tiesioginio valdymo principą:

—

mokslinių tyrimų ir inovacijų

| — | pramonės, verslininkystės ir mažųjų ir vidutinių įmonių |
| --- | --- |

—

pramonės, verslininkystės ir mažųjų ir vidutinių įmonių

| — | ekonomikos ir visuomenės skaitmeninės transformacijos |
| --- | --- |

—

ekonomikos ir visuomenės skaitmeninės transformacijos

| — | didelių infrastruktūros projektų |
| --- | --- |

—

didelių infrastruktūros projektų

| — | transporto, energetikos, kosmoso |
| --- | --- |

—

transporto, energetikos, kosmoso

| — | aplinkosaugos, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos |
| --- | --- |

—

aplinkosaugos, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos

2 išlaidų kategorija. Tvirtesnė sanglauda ir solidarumas Europoje

Apima programas ir priemones, pagal kurias teikiama parama šiose srityse:

| — | ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos (pagal pasidalijamąjį valdymą):






  — | investicijos į inovacijas, mokslinius tyrimus, skaitmeninimą, pramonės pertvarką, MVĮ, transportą, prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą, aplinką ir energetiką |
| --- | --- | --- |

—

ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos (pagal pasidalijamąjį valdymą):

—

investicijos į inovacijas, mokslinius tyrimus, skaitmeninimą, pramonės pertvarką, MVĮ, transportą, prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą, aplinką ir energetiką

| — | užimtumas, socialiniai reikalai ir socialinė įtrauktis, lyčių lygybė, skurdo mažinimas ir demografiniai iššūkiai |
| --- | --- |

—

užimtumas, socialiniai reikalai ir socialinė įtrauktis, lyčių lygybė, skurdo mažinimas ir demografiniai iššūkiai

| — | švietimo, jaunimo ir mokymosi visą gyvenimą |
| --- | --- |

—

švietimo, jaunimo ir mokymosi visą gyvenimą

| — | kultūros, pilietiškumo, žiniasklaidos ir komunikacijos |
| --- | --- |

—

kultūros, pilietiškumo, žiniasklaidos ir komunikacijos

| — | demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių |
| --- | --- |

—

demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių

| — | sveikatos ir maisto saugos |
| --- | --- |

—

sveikatos ir maisto saugos

| — | prieglobsčio, migracijos ir integracijos, teisingumo ir vartotojų |
| --- | --- |

—

prieglobsčio, migracijos ir integracijos, teisingumo ir vartotojų

| — | paramos nacionalinėmis administracijomis ir darbo koordinavimo |
| --- | --- |

—

paramos nacionalinėmis administracijomis ir darbo koordinavimo

3 išlaidų kategorija. Tvirtesnis ir tvarus žemės ūkis ir žuvininkystė

Apima programas ir priemones, pagal kurias teikiama parama šiose srityse:

| — | žemės ūkio ir kaimo plėtros |
| --- | --- |

—

žemės ūkio ir kaimo plėtros

| — | jūrų reikalų ir žuvininkystės |
| --- | --- |

—

jūrų reikalų ir žuvininkystės

4 išlaidų kategorija. Didesnė atsakomybė pasaulyje

Apima programas ir priemones, pagal kurias teikiama parama šiose srityse:

| — | tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi |
| --- | --- |

—

tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi

| — | kaimynystės |
| --- | --- |

—

kaimynystės

| — | plėtros |
| --- | --- |

—

plėtros

| — | humanitarinės pagalbos |
| --- | --- |

—

humanitarinės pagalbos

| — | demokratijos, teisinės valstybės, pagrindinių teisių ir lyčių lygybės |
| --- | --- |

—

demokratijos, teisinės valstybės, pagrindinių teisių ir lyčių lygybės

| — | prekybos |
| --- | --- |

—

prekybos

5 išlaidų kategorija. Saugumas, taika ir stabilumas visiems

Apima programas ir priemones, pagal kurias teikiama parama šiose srityse:

| — | saugumas, įskaitant kibernetinį saugumą |
| --- | --- |

—

saugumas, įskaitant kibernetinį saugumą

| — | reagavimo į krizes ir stabilumo, įskaitant civilinę saugą |
| --- | --- |

—

reagavimo į krizes ir stabilumo, įskaitant civilinę saugą

| — | bendros užsienio ir saugumo politikos |
| --- | --- |

—

bendros užsienio ir saugumo politikos

| — | gynybos, įskaitant mokslinius tyrimus ir inovacijas |
| --- | --- |

—

gynybos, įskaitant mokslinius tyrimus ir inovacijas

6 išlaidų kategorija. Europos gyventojams tarnaujantis veiksmingas administravimas

| — | ES tarnautojų finansavimas |
| --- | --- |

—

ES tarnautojų finansavimas

| — | ES institucijų pastatų ir įrangos finansavimas |
| --- | --- |

—

ES institucijų pastatų ir įrangos finansavimas

| 73. | primygtinai ragina Komisiją ES biudžeto priede nurodyti visas su ES susijusias išlaidas, kurios padengiamos ne iš ES biudžeto ir atsiranda kaip tarpvyriausybinių susitarimų ir procedūrų rezultatas; mano, kad kasmet teikiant tokią informaciją būtų aiškiau matomos visos investicijos, dėl kurių valstybės narės prisiima įsipareigojimus ES lygmeniu; |
| --- | --- |

73.

III.   
  Politikos sritys

Stipresnė ir tvari ekonomika

| 74. | pabrėžia, kad svarbu sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę, energetikos sąjungą, bendrą Europos transporto erdvę ir bendrąją skaitmeninę rinką kaip pagrindinius Europos bendrosios rinkos elementus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | mano, kad būsimoje DFP turėtų būti numatyta didesnė biudžeto išteklių koncentracija tose srityse, kurios teikia akivaizdžią Europos lygmens pridėtinę vertę ir skatina ekonomikos augimą, konkurencingumą, tvarumą ir užimtumą visuose ES regionuose; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą kuriant tvarią, pasaulyje pirmaujančią žinių ekonomiką ir apgailestauja, kad pagal dabartinę DFP dėl nepakankamo finansavimo tik maža dalis labai aukštos kokybės šios srities projektų gavo ES finansavimą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | todėl ragina pagal kitą DFP gerokai padidinti bendrą 9-ajai bendrajai programai skirtą biudžetą ir numatyti, kad jis turėtų siekti bent 120 mlrd. EUR; mano, kad toks lygis būtų tinkamas siekiant užtikrinti Europos konkurencingumą pasaulyje, pirmavimą mokslo, technologijų ir pramonės srityse, galimybę reaguoti į visuomenei aktualius uždavinius ir padėti pasiekti ES tikslus klimato kaitos srityje ir darnaus vystymosi tikslus; ypač ragina stengtis, kad būtų skatinamos pažangiausios ir rinkas kuriančios inovacijos, visų pirma, skirtos MVĮ; |
| --- | --- |

76.

| 77. | taip pat ragina daugiau dėmesio skirti mokslinių tyrimų rezultatų ir inovacijų diegimui pasitelkiant bendrąsias įmones ir kitas priemones ir remti investicijas į svarbiausias technologijas siekiant sumažinti investicijų trūkumą inovacijų srityje; pabrėžia, kad šis lėšų didinimas turi būti derinamas su finansavimo procedūrų supaprastinimu; palankiai vertina Komisijos pastangas šioje srityje ir primygtinai ragina jas tęsti kitu programavimo laikotarpiu, kad būtų galima užtikrinti geresnes galimybes pasinaudoti finansavimu ir vienodas sąlygas pareiškėjams taikant naują paraiškų vertinimo sistemą; pabrėžia, kad reikia numatyti priemones siekiant skatinti proporcingą pareiškėjų iš visų ES valstybių narių dalyvavimą; |
| --- | --- |

77.

| 78. | palankiai vertina neseniai pateiktą Komisijos pasiūlymą užtikrinti Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo finansavimą ateinančiais metais; pabrėžia šio fondo svarbą finansuojant mokslinius tyrimus šiame pramonės sektoriuje; todėl mano, kad būtina rasti ilgalaikį sprendimą, kuriuo remiantis būtų užtikrintas finansavimas laikotarpiui po 2020 m. ir fondas būtų įtrauktas į Sąjungos biudžetą, kad Parlamentas galėtų vykdyti savo funkciją, t. y. biudžeto kontrolės institucijos vaidmenį; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, kad MVĮ ir labai mažos įmonės yra pagrindinis ekonomikos augimo, inovacijų ir užimtumo skatinimo veiksnys, nes jose sukuriama 85 proc. visų naujų darbo vietų; pripažįsta svarbų jų vaidmenį užtikrinant ekonomikos atsigavimą ir skatinant tvarią ES ekonomiką; primena, kad ES esama daugiau kaip 20 mln. MVĮ ir kad jos sudaro 99 proc. visų įmonių; mano, kad kitoje DFP svarbus politikos tikslas ir toliau turėtų būti MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimas visose valstybėse narėse siekiant dar labiau padidinti jų konkurencingumą ir tvarumą; todėl pabrėžia, kad reikia skatinti verslumą ir gerinti MVĮ verslo aplinką, siekiant sudaryti sąlygas joms realizuoti visas savo galimybes šių dienų pasaulinėje ekonomikoje; |
| --- | --- |

79.

| 80. | džiaugiasi specialios Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos (COSME), numatytos pagal dabartinę DFP, sėkme; atkreipia dėmesį į aukštus šios programos įgyvendinimo rodiklius ir pajėgumą ją vykdant panaudoti dar daugiau lėšų; todėl ragina Komisiją dvigubai padidinti programai COSME skirtą finansinį paketą, kad jis atitiktų realius ES ekonomikos poreikius ir didelį dalyvavimo programoje poreikį; |
| --- | --- |

80.

| 81. | dar kartą primena savo tvirtą įsipareigojimą remti Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), kurio tikslas – pagal dabartinę DFP sutelkti 500 mlrd. EUR naujų investicijų į realiąją ekonomiką; mano, kad ESIF jau veiksmingai ir kryptingai paskatino ekonomikos sektorius, kurie padeda užtikrinti tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; atkreipia dėmesį į teigiamą ESIF teikiamo finansavimo MVĮ visoje Sąjungoje poveikį; todėl teigiamai vertina Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šios investicijų sistemos tolesnio taikymo ir gerinimo numatant tam skirtą biudžetą, kuris nebūtų finansuojamas esamų politikos priemonių ir programų sąskaitą pagal naują DFP; pabrėžia, kad bet koks pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti grindžiamas Komisijos ataskaitos išvadomis ir nepriklausomu vertinimu; tikisi, kad naujame pasiūlyme bus nurodyta, kaip veiksmingai reaguoti į bet kokias ESIF taikymo problemas, ir numatyta, be kita ko, padidinti fondo geografinę aprėptį, kad jo nauda būtų juntama visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

81.

| 82. | primygtinai pabrėžia, kad DFP yra svarbi nuo ilgalaikių investicijų priklausantiems sektoriams, pvz., tvaraus transporto sektoriui; pabrėžia, kad transporto infrastruktūra yra bendrosios rinkos pagrindas, taip pat tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo pagrindas; pažymi, kad norint sukurti bendrą Europos transporto erdvę, sujungtą su kaimyninėmis šalimis, reikia didelės transporto infrastruktūros ir tai turi būti laikoma pagrindiniu ES prioritetu užtikrinant konkurencingumą ir ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, be kita ko, ir periferinėse ir salų vietovėse; todėl mano, kad pagal būsimą DFP turėtų būti numatytas pakankamas finansavimas projektams, kuriais, visų pirma, prisidedama prie to, kad būtų sukurtas transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) pagrindinis tinklas ir jo koridoriai, kurie turėtų būti plečiami toliau; primena 21-ojoje Klimato kaitos konferencijoje nustatytus su transportu susijusius tikslus atsižvelgiant į siekį kovoti su klimato kaita ir skatina valstybes nares investuoti į pažangų, tvarų ir integruotą viešąjį transportą; |
| --- | --- |

82.

| 83. | mano, kad atnaujinta ir veiksmingesnė EITP programa turėtų apimtų visas transporto rūšis, įskaitant kelių ir geležinkelių infrastruktūrą ir vidaus vandenų kelius; mano, kad pagal ją prioritetas turėtų būtų skiriamas geresnėms visa apimančių susisiekimo tinklų ir transporto, kuriuo naudojantis padedama mažinti išmetamą CO2 kiekį, rūšių jungtims ir didžiausias dėmesys turėtų būti telkiamas į jungtis ir tinklo sukūrimą periferinėse vietovėse; pakartoja, kad svarbu stiprinti sąveikumą pasinaudojant Europos geležinkelių eismo valdymo sistema ir sudaryti galimybes visapusiškai pasinaudoti Bendro Europos dangaus iniciatyva; ragina baigti kurti skaitmeninę Europos skrydžių valdymo sistemą; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina kitoje DFP numatyti atskirą turizmui skirtą biudžeto eilutę siekiant sukurti tikrą Europos turizmo politiką, galinčią daug prisidėti prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina Komisiją skatinti investicijas į naujos kartos technologijų kūrimą ir jų diegimą; pabrėžia, kad svarbu garantuoti finansavimą siekiant, kad būtų sukurta bendroji skaitmeninė rinka visapusiškai panaudojant dažnių spektrą, užtikrinti fiksuotojo ryšio tinklų atnaujinimą, judriojo ryšio tinklų tankinimą, skatinti 5G diegimą ir gigabitinį junglumą ir daryti tolesnę pažangą ES telekomunikacijų taisyklių derinimo srityje bei taip siekti sukurti tinkamą reguliavimo sistemą, kuri padėtų gerinti interneto ryšį visoje Sąjungoje; pabrėžia, kad pasinaudojant EITP telekomunikacijų sektoriumi ir toliau turėtų būti remiama skaitmeninių paslaugų infrastruktūra ir sparčiojo plačiajuosčio ryšio tinklai ir užtikrinamas jų prieinamumas, be kita ko, atokiuose regionuose ir kaimo vietovėse, taip pat didinamas skaitmeninis raštingumas, tinklų sujungiamumas ir sąveikumas; pabrėžia, kad reikia remti skaitmeninę Europos ekonomikos ir visuomenės transformaciją ir investuoti į būtinas technologijas, pvz., didelius duomenų kiekius, dirbtinį intelektą arba itin našias kompiuterines sistemas, infrastruktūrą ir skaitmeninius įgūdžius, siekiant stiprinti ES konkurencingumą ir gerinti Europos gyventojų gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

85.

| 86. | mano, kad būtina užtikrinti tvarų įperkamos energijos tiekimą Europoje; todėl ragina nuolat remti investicijas, kuriomis užtikrinamas energijos šaltinių ir tiekimo maršrutų įvairinimas, didinamas energetinis saugumas, energetinė nepriklausomybė, energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančiosios energijos vartojimas, be kita ko, pasinaudojant EITP energetikos sektoriumi; ypač pabrėžia visapusės paramos teikimo svarbą, visų pirma, remiant daug anglies dioksido išmetančius regionus, energetikos pertvarką, perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, elektros energijos gamybos modernizavimą, tarpvalstybinių jungiamųjų linijų gerinimą, pažangiųjų tinklų, anglies dvideginio surinkimo, saugojimo ir panaudojimo technologijų taikymą ir centralizuoto šilumos tiekimo modernizavimą; mano, kad, atsižvelgiant į kovos su klimato kaita tikslus, reikėtų atitinkamai paremti energetikos sektoriaus pertvarką, visų pirma, nuo anglies priklausančiuose regionuose ir šalyse, kad būtų galimai veiksmingai prisidėti prie strateginio perėjimo prie mažataršės ekonomikos; ragina sukurti pakankami išteklių turintį fondą siekiant remti tinkamą perėjimą, visų pirma, plėtojant ir naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, efektyvaus energijos vartojimo sprendimus, energijos kaupimo, elektromobilumo sprendimus ir infrastruktūros objektus, modernizuojant elektros energijos gamybą ir tinklus, diegiant pažangiąsias elektros energijos gamybos technologijas, įskaitant anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (CCS), anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo (CCU) ir anglies dujofikavimo technologijas, modernizuojant centralizuotą šilumos tiekimą, įskaitant didelio naudingumo kogeneraciją, anksti prisitaikant prie būsimų su aplinka susijusių standartų, restruktūrizuojant daug energijos suvartojančius sektorius ir atsižvelgiant į poveikį visuomenei, socialinei sričiai, ekonomikai ir aplinkai; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia strateginę didelio masto infrastruktūros projektų, pavyzdžiui, tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (ITER), Europos geostacionarinės navigacinės tinklo sistemos (EGNOS), pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GALILEO), Europos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programos („Copernicus“) ir vyriausybinio palydovinio ryšio (GOVSATCOM) svarbą būsimam ES konkurencingumui, saugumui ir politinei įtakai; mano, kad ES biudžete turėtų būti užtikrintas šių didelės apimties projektų finansavimas, tačiau tuo pat metu turėtų būti nustatyta ir tikslinio šių lėšų panaudojimo sąlyga, kad dėl galimo išlaidų viršijimo nekiltų grėsmė kitų sričių Sąjungos politikos finansavimui ir sėkmingam įgyvendinimui, kaip buvo ankstesnės DFP laikotarpiu tam tikrais atskirais atvejais; primena, kad šiuo tikslu didžiausia suma šiems projektams šiuo metu nustatyta DFP reglamente, ir ragina numatyti panašias nuostatas naujame reglamente; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pabrėžia vadovaujančio ES vaidmens svarbą išsaugant, užtikrinant ir gerinant aplinkos kokybę ir kovojant su klimato kaita, ekosistemų būklės prastėjimu ir biologinės įvairovės nykimu; pabrėžia, kad stabilus ir tinkamas finansavimas yra itin svarbus siekiant įgyvendinti tarptautinius ES įsipareigojimus, pvz., susijusius su Paryžiaus susitarimu; primena, kad kita DFP turėtų padėti Sąjungai pasiekti šiuos tikslus ir pereiti iki 2050 m. prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos; pabrėžia, kad ES neturėtų finansuoti projektų ir investicijų, trukdančių siekti šių tikslų; prašo planuojant būsimas ES išlaidas nuolat atsižvelgti į klimato kaitos klausimus; atsižvelgdamas į tai, ragina, kad atitinkamos programos, pvz., „LIFE +“, būtų tinkamai finansuojamos ir kad joms numatyti finansiniai ištekliai būtų padvigubinti, taip pat ragina numatyti specialius finansinius paketus, skirtus biologinei įvairovei ir tinklo „Natura 2000“valdymui; |
| --- | --- |

88.

Tvirtesnė sanglauda ir solidarumas Europoje

| 89. | pabrėžia, kad sanglaudos politika po 2020 m. turėtų ir toliau būti svarbiausia Europos Sąjungos investicijų politika, apimanti visus ES regionus ir padedanti spręsti kompleksines socialines ir ekonomines problemas, didžiąją dalį išteklių visgi skiriant labiausiai pažeidžiamiems regionams; mano, kad be Sutartyje įtvirtinto tikslo sumažinti išsivystymo lygio skirtumus ir didinti konvergenciją, vykdant sanglaudos politiką, daug dėmesio taip pat turėtų būti skiriama bendrų ES politinių tikslų siekiui, todėl siūlo, kad pagal kitą DFP, naudojant tris sanglaudos politikos fondus, t. y. Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Europos socialinį fondą (ESF) ir Sanglaudos fondą, pagrindinis dėmesys būtų skiriamas augimo ir konkurencijos, mokslinių tyrimų ir inovacijų, skaitmeninimo, pramonės pertvarkos, MVĮ, transporto, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, aplinkosauginio tvarumo, tinkamos energetikos pertvarkos, užimtumo, socialinės įtraukties, lyčių lygybės, skurdo mažinimo ir atsako į demografinius iššūkius rėmimui; pabrėžia, kad šie trys fondai yra ES sanglaudos politikos dalis ir gali kartu veikti tik taikant vieną bendrą šios politikos sistemą; taip pat ragina stiprinti teritorinį bendradarbiavimą, įskaitant tarpvalstybinį komponentą, ir numatyti su miestais susijusį šios politikos aspektą, taip pat specialias nuostatas dėl kaimo, kalnų, salų ir atokių vietovių; |
| --- | --- |

89.

| 90. | mano, jog itin svarbu, kad 27 valstybių narių Europos Sąjungoje būtų išlaikytas bent 2014–2020 m. biudžeto lygio (palyginamosiomis kainomis) sanglaudos politikos po 2020 m. finansavimas; pabrėžia, kad BVP turėtų likti vienas iš rodiklių skiriant sanglaudos politikos lėšas, tačiau mano, kad turėtų būti taip pat numatyti papildomi socialiniai, aplinkos ir demografiniai rodikliai siekiant geriau atsižvelgti į regionų visose ES valstybėse narėse naujo pobūdžio skirtumus; be to, pritaria tam, kad nauju programavimo laikotarpiu būtų toliau taikomi elementai, dėl kurių dabartinės DFP vykdymo laikotarpiu sanglaudos politika tapo modernesnė ir labiau orientuota į rezultatus, t. y. paramos telkimas pagal temas, ex ante sąlygos, veiklos rezultatų planas ir sąsaja su ekonomikos valdymu; |
| --- | --- |

90.

| 91. | yra tvirtai pasiryžęs vykdyti pagal SESV 9 straipsnį numatytus įsipareigojimus ir taip siekti socialinės Europos ir Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, pagrįsto didelio konkurencingumo socialinės rinkos ekonomikos tvariu augimu, kai siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, skatinama moterų ir vyrų lygybė, kartų solidarumas ir vaiko teisių apsauga, kaip numatyta Sutartyje; pažymi, kad norint tai įgyvendinti būtina tinkamai finansuoti socialinės politikos priemones, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikia sustiprinti esamas priemones, kurios padeda siekti šių tikslų, kaip antai ESF, Jaunimo užimtumo iniciatyva, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas, EGF ir EaSI; primygtinai ragina, kad jos būtų išlaikytos ir pagal kitą daugiametę finansinę programą ir būtų toliau taikomos daugiausia jas finansuojant dotacijomis; |
| --- | --- |

91.

| 92. | primena savo raginimą Komisijai ir visoms valstybėms narėms sukurti specialų vaikų garantijoms skirtą fondą, kuriuo naudojantis ir taikant kovos su skurdu politikos priemones vaikams būtų skiriamas pagrindinis dėmesys ir kuris padėtų užtikrinti tinkamus išteklius būtinoms politikos priemonės įgyvendinti, įskaitant pagalbą tėvams įveikti socialinę atskirtį ir rasti darbą pasinaudojant tikslinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pabrėžia, kad ESF, visų pirma, turėtų labiau remti socialinio dialogo plėtojimą, t. y. turėtų būti padedama stiprinti socialinių partnerių gebėjimus, be kita ko, atskirų Europos sektorių ir tarpsektoriniu lygmeniu, ir kad šis įpareigojimas turėtų būti privalomas valstybėms narėms visuose ES regionuose; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ypač pabrėžia, kad reikia toliau kovoti su jaunimo nedarbu ir atskirtimi, visų pirma, kalbant apie nesimokantį ir nedirbantį jaunimą (NEET), laikantis visapusiško su jaunimo politika ES lygmeniu susijusio požiūrio; todėl ragina Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirtas lėšas padvigubinti, visapusiškai įgyvendinti ES jaunimo garantijų iniciatyvą ir tuo pat metu užtikrinti greito ir supaprastinto lėšų panaudojimo galimybę ir nuolatinį bei stabilų finansavimą kitu programavimo laikotarpiu; pabrėžia, kad reikalingas geresnis reguliavimas siekiant užtikrinti nediskriminacines dalyvavimo programoje galimybes jauniems žmonėms, kilusiems iš nepalankios socialinės ir ekonominės aplinkos; mano, kad investicijos, kuriomis siekiama skatinti švietimą bei mokymą ir, visų pirma, skaitmeninių įgūdžių ugdymą, ir toliau lieka vienu iš svarbiausių ES prioritetų; pabrėžia, kad vykdant šią programą neturi būti pakeičiamos išlaidos, anksčiau finansuotos iš nacionalinių biudžetų; |
| --- | --- |

94.

| 95. | nurodo, jog remia kultūros, švietimo, žiniasklaidos, jaunimo, sporto, demokratijos, pilietiškumo ir pilietinės visuomenės sričių programas, kurių Europos lygmens pridėtinė vertė aiškiai matoma ir kurios yra pelniusioms ilgalaikį naudos gavėjų populiarumą; todėl pritaria tolesnėms investicijoms į 2020 m. švietimo ir mokymo programą remiant programas „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ir „Europa piliečiams“, kad būtų toliau teikiama pagalba visų amžiaus grupių asmenims ir, visų pirma, jaunuoliams; pakartoja, kad pritaria programų „Erasmus+“ir „Kūrybiška Europa“išorės aspekto stiprinimui; be to, rekomenduoja, kad būtų tęsiama Europos solidarumo korpuso veikla ir numatyti atitinkami ištekliai, bet tai padaryta ne kitų ES programų sąskaita; taip pat pabrėžia svarbų kultūros ir kūrybos sektorių indėlį į augimą ir darbo vietų kūrimą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

95.

| 96. | rekomenduoja sukurti vidaus Europos demokratijos fondą, kurį valdytų Komisija, siekiant labiau paremti pilietinę visuomenę ir NVO, dirbančias demokratijos ir žmogaus teisių srityse; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ypač ragina, kad pagal kitą DFP programai „Erasmus+“skirtos lėšos būtų bent jau trigubai didesnės siekiant padėti kuo daugiau jaunuolių, jaunimo organizacijų, vidurinių mokyklų mokinių ir gamybinę praktiką atliekančių asmenų ir suteikti jiems sąlygas įgyti vertingų gebėjimų ir gyvenimui svarbių įgūdžių sudarant mokymosi visą gyvenimą, į mokinį orientuoto, neformaliojo ir savaiminio mokymosi, taip pat savanoriškos veiklos ir darbo su jaunimu galimybes; ragina ypatingą dėmesį skirti žmonėms, kilusiems iš nepalankios socialinės ir ekonominės aplinkos, kad jie galėtų dalyvauti programoje, taip pat neįgaliesiems; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų įgyvendinant projektą „Europos tinklo „Interrail“bilietas 18-ojo gimtadienio proga“ir parengti specialią programą kitos DFP laikotarpiu numatant pakankamus metinius asignavimus, kad būtų galima patenkinti visų jaunų europiečių, kuriems atitinkamais metais sukanka 18 metų, prašymus dėl nemokamo geležinkelio bilieto; pabrėžia, kad toks projektas taptų pagrindiniu veiksniu didinant Europos savimonę ir identitetą, visų pirma, tuomet, kai susiduriama su tokiomis grėsmėmis, kaip antai, populizmas ir klaidingos informacijos platinimas; pakartoja, jog tam, kad būtų galima įgyvendinti tokios programos tikslą, iš Komisijos tikimasi, kad ji pateiks pasiūlymą dėl tinkamo teisinio pagrindo; |
| --- | --- |

98.

| 99. | tikisi, kad po 2020 m. Europos Sąjungoje prieglobsčio ir migracijos srityje bus pereinama nuo krizės valdymo režimo prie nuolatinės bendros Europos politikos vykdymo; pabrėžia, kad veiksmai šioje srityje turėtų būti vykdomi pasinaudojant specialia priemone, t. y. Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondu (PMIF); pabrėžia, kad visu kitos DFP laikotarpiu būsimam fondui ir atitinkamoms teisingumo ir vidaus reikalų srities agentūroms turi būti numatytas tinkamo lygio finansavimas, kad būtų galima spręsti kompleksines šios srities problemas; taip pat mano, kad Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondą turėtų papildyti kiti komponentai, visų pirma, Europos struktūriniai ir investicijų fondai ir išorės veiksmų finansavimo priemonės, kad šis klausimas būtų sprendžiamas ir kitose politikos srityse, nes nė viena atskira priemonė negalėtų patenkinti tokių didelių ir sudėtingų šioje srityje iškylančių poreikių; be to, pripažįsta, kad integruojant pabėgėlius ir migrantus į Europos visuomenę svarbų vaidmenį atlieka kultūros, švietimo, jaunimo ir sporto programos; prašo Komisijos įvertinti, ar galima sustiprinti Europos miestų vaidmenį Europos prieglobsčio politikos srityje nustatant paskatų sistemą, pagal kurią miestams, priimantiems pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus, būtų tiesiogiai teikiama finansinė parama pabėgėlių apgyvendinimui ir ekonominiam vystymuisi; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pripažįsta bendradarbiavimo šalinant bendras grėsmes visuomenės sveikatai pridėtinę Europos lygmens vertę; pažymi, kad nė viena valstybė narė negali viena išspręsti tarpvalstybinių sveikatos problemų, ir ragina kitoje DFP numatyti ES atsakomybę įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus, susijusius su visuomenės sveikata, sveikatos sistemomis ir su aplinka susijusiomis sveikatos problemomis, ir remti valstybių narių pastangas šalinti sveikatos priežiūros skirtumus; mano, kad remiantis teigiamais veiksmų, šiuo metu vykdomų šioje srityje, rezultatais į kitą DFP reikėtų įtraukti išsamią kitos kartos sveikatos programą, kurią įgyvendinant tarpvalstybiniu mastu būtų sprendžiami minėti klausimai, pvz., kuriamos inovatyvios sveikatos priežiūros priemonės, be kita ko, skaitmeninės sveikatos apsaugos priemonės, pavyzdžiui, Europos referencijos centrų tinklai, ir valstybėms narėms būtų suteikiama parama, t. y. ekspertinės žinios ir keitimosi duomenimis, įrodymais bei gerąja praktika galimybė; primena, kad gera sveikata yra būtina sąlyga siekiant kitų ES nustatytų tikslų ir kad tokiose srityse, kaip antai, žemės ūkis, aplinka, užimtumas, socialiniai klausimai ar įtrauktis, vykdoma politika taip pat turi įtakos europiečių sveikatai; taigi ragina kitos DFP laikotarpiu gerinti poveikio sveikatai vertinimus ir tarpsektorinį bendradarbiavimą šioje srityje; |
| --- | --- |

100.

Tvirtesnis ir tvarus žemės ūkis ir žuvininkystė

| 101. | patvirtina, kad modernizuota bendra žemės ūkio politika yra labai svarbi, kad būtų užtikrinamas apsirūpinimo maistu saugumas ir savarankiškumas, išsaugotos kaimo bendruomenės ir garantuotas užimtumas, darnus vystymasis, tvarus žemės ūkis ir miškininkystė ir kad Europos gyventojams būtų tiekiami aukštos kokybės maisto produktai prieinamomis kainomis; nurodo, kad maisto produktams taikomi ir su sveikata susiję reikalavimai išaugo, taip pat padidėjo būtinybė remti ūkininkus, kad jie pradėtų taikyti aplinką tausojančio ūkininkavimo praktiką, ir būtinybė švelninti klimato kaitą; pabrėžia, kad reikia remti ūkininkų pajamų užtikrinimą ir stiprinti BŽŪP ir viešųjų gėrybių tiekimo ryšį; pabrėžia, kad BŽŪP yra viena iš labiausiai integruotų politikos sričių, ji daugiausia finansuojama ES lygiu, taigi ji pakeičia nacionalines išlaidas; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pabrėžia, kad pagal kitą DFP 27 ES valstybių narių BŽŪP biudžetas turėtų būti išlaikytas bent tokio pat lygio, koks jis yra šiuo metu (palyginamosiomis kainomis); pabrėžia, kad siekiant atremti naujus iššūkius, su kuriais susidurs naujoji BŽŪP, būtinas patikimas finansų paskirstymas, pagrįstas dabartinės politikos ir būsimų poreikių analize; pabrėžia, kad tiesioginės išmokos užtikrina aiškią Europos lygmens pridėtinę vertę ir sustiprina bendrąją rinką, nes išvengiama valstybių narių konkurencijos iškraipymo; prieštarauja bet kokio pobūdžio grįžimui prie nacionalinių išmokų ir bet kokiam bendram tiesioginių išmokų nacionaliniam finansavimui šioje srityje; pabrėžia, kad reikia toliau vykdyti priemones, kurios padeda išlaikyti gamybą sektoriuose, kurie yra nepaprastai svarbūs pažeidžiamuose regionuose, reformuoti žemės ūkio krizių rezervą, didinti finansavimą atsižvelgiant į įvairias cikliškai vykstančias krizes jautriuose sektoriuose, sukurti naujas priemones, kuriomis būtų galima sumažinti kainų svyravimą, ir padidinti finansavimą, skiriamą Atokiausiems regionams ir saloms skirtoms programoms (POSEI); primygtinai ragina Komisiją tęsti tiesioginių išmokų konvergencijos procesą ir užtikrinti maisto tiekimo grandinei reikalingą finansinę ir teisinę sistemą siekiant kovoti su nesąžininga prekybos praktika; pažymi, kad ES kaimo vietovės susiduria su didelėmis problemomis ir todėl reikalinga speciali parama; |
| --- | --- |

102.

| 103. | atkreipia dėmesį į žuvininkystės sektoriaus, jūrų aplinkos ir vadinamosios mėlynosios ekonomikos socialinę, ekonominę ir ekologinę svarbą ir į jų įnašą į ES apsirūpinimo maistu savarankiškumą, t. y. užtikrinant Europos akvakultūros ir žuvininkystės tvarumą ir švelninant poveikį aplinkai; nurodo, kad bendra žuvininkystės politika priskiriama ES išimtinei kompetencijai; ryšium su tuo pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti šią politiką būtina išlaikyti specialų, tvirtą, nepriklausomą ir prieinamą žuvininkystės fondą; ragina atkurti Atokiausiems regionams ir saloms skirtą programą (POSEI) žuvininkystės srityje, kadangi atokiausiems ES regionams tai labai svarbi programa; ragina bent jau išlaikyti tokį žuvininkystės sektoriui skiriamų finansinių asignavimų lygį, koks yra numatytas pagal dabartinę DFP, ir, jei kiltų naujų poreikių, padidinti jūrų reikalams skiriamus finansinius asignavimus; perspėja apie galimas neigiamas griežtojo „Brexit’o“pasekmes šiam sektoriui; pažymi, kad papildomų finansavimo galimybių gali suteikti kitos finansinės priemonės, papildančios negrąžintiną paramą; |
| --- | --- |

103.

Didesnė atsakomybė pasaulyje

| 104. | pabrėžia, kad visame pasaulyje kyla daugybė iššūkių, įskaitant konfliktus, kibernetinius išpuolius, terorizmą ir radikalizaciją, dezinformaciją, gaivalines nelaimes, klimato kaitą ir aplinkos būklės blogėjimą, žmogaus teisių pažeidimus ir lyčių nelygybę; mano, kad Sąjungai tenka ypač didelė politinė ir finansinė atsakomybė, kurios pagrindas yra iš tiesų europinė taisyklėmis ir vertybėmis grindžiama užsienio politika ir parama stabilumui, saugumui, demokratiniam valdymui ir darniam vystymuisi šalyse, kurios yra mūsų partnerės, taip pat skurdo mažinimas ir atsakas į krizes; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pabrėžia, kad reikia gerokai padidinti išorės veiksmams skirtus asignavimus, kad Sąjunga galėtų atlikti savo vaidmenį įgyvendindama savo bendrą strategiją ir plėtros, kaimynystės, vystymosi politiką ir reaguoti į ekstremaliąsias situacijas; tikisi, kad kitoje DFP bus atsižvelgta į precedento neturinčius pietinių ir rytinių kaimyninių šalių, susiduriančių su konfliktais ir patiriančių migracijos ir pabėgėlių sukeltų problemų padarinius, poreikius; ragina skirti daugiau asignavimų siekiant patenkinti didėjantį humanitarinės pagalbos poreikį dėl gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, kad būtų išvengta bet kokio įsipareigojimų ir mokėjimų neatitikimo; mano, kad Sąjunga turi padidinti finansavimą Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA); be to, pabrėžia, kad papildomų išteklių reikia Afrikai skirtam investicijų planui finansuoti siekiant skatinti integracinį augimą ir darnų vystymąsi ir šiuo būdu panaikinti kai kurias pagrindines neteisėtos migracijos priežastis; |
| --- | --- |

105.

| 106. | primena, kad ES vystymosi politika pagrįsta įsipareigojimų rinkiniais, t. y. darnaus vystymosi tikslais, Adis Abebos vystymosi finansavimo veiksmų darbotvarke, Paryžiaus susitarimu dėl klimato kaitos ir Europos konsensusu dėl vystymosi, taip pat politikos suderinamumo vystymosi labui ir pagalbos veiksmingumo principais; atkreipia dėmesį į ES ir jos valstybių narių prisiimtą įsipareigojimą iki 2030 m. padidinti savo oficialią paramą vystymuisi (OPV) iki 0,7 proc. BNP ir, be kita ko, skirti 20 proc. ES oficialios paramos vystymuisi socialinei įtraukčiai ir žmogaus socialinei raidai, o mažiausiai išsivysčiusioms šalims teikti 0,20 proc. BNP oficialios paramos vystymuisi forma; |
| --- | --- |

106.

| 107. | atkreipia dėmesį į tai, kad parama vystymuisi gali atlikti svarbų vaidmenį šalinant pagrindines migracijos priežastis ir prisidėti prie stabilumo, tačiau mano, kad OPV neturėtų būti naudojama siekiant padengti paramos teikėjų vidaus išlaidas, susijusias su pabėgėliais; atkreipia dėmesį į tai, kad OPV gali padėti sutelkti lėšas iš kitų šaltinių, ir pabrėžia, kad reikia didinti bendradarbiavimą su privačiojo sektoriaus atstovais, jei įmanoma, toliau tęsiant Išorės investicijų plano vykdymą, remiantis jos vertinimu; |
| --- | --- |

107.

| 108. | pritaria tam, kad finansavimas būtų tiesiogiai skiriamas pilietinės visuomenės organizacijoms ir žmogaus teisių gynėjams, visų pirma, trečiosiose šalyse, kur demokratijai ir teisinei valstybei kyla pavojus; ryšium su tuo pabrėžia, kad taikant išorės finansavimo priemones reikia greitai reaguoti į politinius įvykius ir kad būtina aktyviau taikyti paramos pagal pažangą principą; |
| --- | --- |

108.

| 109. | yra pasirengęs apsvarstyti galimybę taikyti supaprastintą ir racionalizuotą išorės finansavimo priemonių struktūrą, jeigu ją taikant didinamas skaidrumas, atskaitomybė, veiksmingumas, nuoseklumas ir lankstumas ir atsižvelgiama į pagrindinius politikos tikslus; ragina išsaugoti atskiras specialias Pasirengimo narystei pagalbos, kaimynystės, vystymosi ir humanitarinės pagalbos priemones dėl jų konkrečių politinių ir finansinių aspektų; pažymi, kad tokia struktūra turėtų apimti į biudžetą, viršijant sutartą viršutinę ribą, įtrauktą EPF (be Afrikos taikos priemonės) ir skaidriau įtraukiamus atitinkamus patikos fondus ir priemones; |
| --- | --- |

109.

| 110. | primena, kad svarbu užtikrinti didesnį lankstumą ir taip sudaryti galimybę sutelkti papildomų išteklių ir greitai panaudoti lėšas; galėtų apsvarstyti galimybę, apskritai didinant išorės finansavimo priemones, padidinti ir nepaskirstytąjį rezervą, siekiant didesnio vidinio lankstumo; tačiau pabrėžia, kad toks lankstumas neturėtų būti užtikrintas ilgalaikių politinių uždavinių ir geografinių ir teminių prioritetų sąskaita ir mažinant ilgalaikio finansavimo nuspėjamumą, parlamentinio tikrinimo ir konsultavimosi su šalimis partnerėmis ir pilietine visuomene galimybes; |
| --- | --- |

110.

Saugumas, taika ir stabilumas visiems

| 111. | mano, kad nauja išlaidų kategorija „Saugumas, taika ir stabilumas visiems“būtų įrodymas, kad šiai naujai politinei atsakomybei Sąjunga teikia pirmenybę, pripažįsta jos specifiškumą ir užtikrina jos vidaus ir išorės aspektų nuoseklumą; |
| --- | --- |

111.

| 112. | pabrėžia, kad finansavimo lygis ir mechanizmai vidaus saugumo srityje turėtų būti stiprinami nuo pat pradžių ir per visą būsimos DFP laikotarpį siekiant išvengti, kad nebūtų nuolat kiekvienais metais naudojamasi DFP lankstumo nuostatomis; ragina skirti pakankamai išteklių teisėsaugos institucijoms (Europolui, Eurojustui ir CEPOL), o Europos didelės apimties IT sistemų operacijų valdymo agentūrai („eu-LISA“) suteikti lėšų jos naujoms pareigoms vykdyti ir administruoti; pabrėžia Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros vaidmenį padedant suprasti radikalėjimo, marginalizacijos, neapykantą kurstančių kalbų ir neapykantos nusikaltimų reiškinius ir į juos reaguoti; |
| --- | --- |

112.

| 113. | mano, kad kitoje DFP turi būti remiamas Europos gynybos sąjungos steigimas; tikisi, kad, atsižvelgiant į Komisijos pranešimus šioje srityje, bus pateikti atitinkami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, taip pat apimančių specialią ES gynybos mokslinių tyrimų programą ir pramonės plėtros programą, kurias papildytų valstybių narių investicijos į bendradarbiavimo įrangą; ryšium su tuo dar kartą patvirtina, jog yra tvirtai įsitikinęs, kad papildomi politiniai prioritetai turėtų būti siejami su papildomais finansiniais ištekliais, primena, kad didesnis bendradarbiavimas gynybos srityje, mokslinių tyrimų ir įrangos telkimas ir dubliavimosi panaikinimas paskatins Europos gynybos pramonės strateginę autonomiją ir konkurencingumą ir padės užtikrinti didžiulę naudą efektyvumo požiūriu, kuri, kaip dažnai įvertinama, gali siekti apie 26 mlrd. EUR per metus; |
| --- | --- |

113.

| 114. | atsižvelgdamas į tai, kad skiriama daugiau dėmesio Sąjungos saugumui ir gynybai, prašo iš naujo įvertinti visas išorės saugumo išlaidas; ypač laukia, kol, įtraukus į biudžetą EPF, bus reformuotas mechanizmas Athena ir Afrikos taikos priemonė; palankiai vertina neseniai valstybių narių prisiimtus įsipareigojimams pagal nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą ir prašo Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pateikti paaiškinimą dėl jo finansavimo ateityje; ragina, kad priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, pakeisiančioje programoje dėmesys būtų sutelkiamas į reagavimą į krizes ir pajėgumų stiprinimą remiant saugumą ir vystymąsi ir kad tuo pat metu būtų rastas teisiškai pagrįstas sprendimas dėl karinių gebėjimų stiprinimo; |
| --- | --- |

114.

| 115. | atkreipia dėmesį į didžiulę ES civilinės saugos mechanizmo, kuriuo naudojantis buvo galima koordinuoti ES pagalbą gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių Sąjungoje ir už jos ribų atvejais, svarbą; atkreipia dėmesį į abejonių nekeliančią civilinės saugos operacijų pridėtinę vertę, nes jas vykdant veiksmingai kovojama su nelaimėmis, kurių vis dažnėja ir kurių pobūdis sudėtingėja, ir tuo pat metu ištikus nelaimei skatinamas su Europa susijęs ES piliečių solidarumo jausmas; palankiai vertina neseniai Komisijos pateiktus pasiūlymus stiprinti ES civilinės saugos pajėgumus stiprinant pasirengimo nelaimėms ir jų prevencijos priemones ir, be kita ko, įsteigti specialų Sąjungos lygmens operacinių pajėgumų rezervą; ragina pagal kitą daugiametę finansinę programą aktyvesniems veiksmams šioje srityje numatyti atitinkamą finansavimą; |
| --- | --- |

115.

Europos gyventojams tarnaujantis veiksmingas administravimas

| 116. | mano, kad stiprus, veiksmingas ir aukštos kokybės viešasis administravimas yra būtinas norint vykdyti Sąjungos politiką ir atkurti pasitikėjimą bei stiprinti dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis ir piliečiais visais lygmenimis; šiuo požiūriu pabrėžia institucijų, kurias sudaro demokratiškai išrinkti nariai, vaidmenį; primena, kad, pasak Audito Rūmų, ES institucijos, įstaigos ir agentūros įgyvendino tikslą darbuotojų skaičių sumažinti 5 proc., kaip nustatyta jų etatų planuose; mano, kad joms nebeturėtų būti taikomas tokio pobūdžio tolesnio horizontalaus mažinimo principas; reiškia didžiulį pasipriešinimą siekiui pakartotinai pasitelkti vadinamąjį agentūrų darbo vietų perskirstymo fondą; |
| --- | --- |

116.

| 117. | palankiai vertina institucijų, įstaigų ir agentūrų iniciatyvas toliau didinti veiksmingumą, vykdant glaudesnį administracinį bendradarbiavimą ir sujungiant tam tikras funkcijas, ir taip sutaupyti Sąjungos biudžeto lėšų; pabrėžia, kad kai kurių agentūrų atveju būtų galima dar labiau padidinti veiksmingumą, ypač didinant panašias užduotis atliekančių agentūrų bendradarbiavimą, pavyzdžiui, finansų rinkos priežiūros srityje, ir kelias darbo vietas turinčių agentūrų atveju; iš esmės ragina atlikti išsamų galimybių sugrupuoti agentūras pagal strateginį jų užduočių ir rezultatų pobūdį vertinimą siekiant kurti agentūrų, pvz., žvelgiant į Europos bankininkystės instituciją ir Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją Paryžiuje, sąveiką; |
| --- | --- |

117.

| 118. | mano, kad ES institucijos ir įstaigos turėtų laikytis geografinės pusiausvyros ir lyčių pusiausvyros; |
| --- | --- |

118.

| 119. | ragina Komisiją pasiūlyti mechanizmą, kurį taikant Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių nepaisančios valstybės narės gali turėti finansinių pasekmių; vis dėlto įspėja, kad galutiniams Sąjungos biudžeto naudos gavėjams jokiu būdu negali turėti įtakos taisyklių pažeidimai, padaryti ne dėl jų kaltės; todėl yra įsitikinęs, kad Sąjungos biudžetas nėra tinkama priemonė spręsti ES sutarties 2 straipsnio nesilaikymo klausimą, ir kad bet kokias galimas finansines pasekmes nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo turėtų prisiimti valstybė narė; |
| --- | --- |

119.

| 120. | pabrėžia, kad būtina panaikinti diskriminaciją, taip pat lyčių nelygybę ir smurtą dėl lyties siekiant vykdyti ES įsipareigojimus įtraukios Europos požiūriu; todėl remia tai, kad pagal kitą DFP į visas ES politikos sritis būtų integruotas lyčių aspektas ir jose būtų įtvirtinti lyčių lygybės įsipareigojimai, taip pat sustiprintas biudžeto aspektas kovojant su visais diskriminacijos atvejais, ypatingą dėmesį skiriant lyčių aspektui migracijos ir prieglobsčio politikos bei ES išorės politikos srityse; |
| --- | --- |

120.

| 121. | pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad moterys turėtų galimybę naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis ir kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas konkrečioms pažeidžiamų asmenų, įskaitant nepilnamečius ir kitas grupes, pavyzdžiui, LGBTI bendruomenę, reikmėms; |
| --- | --- |

121.

| 122. | pritaria tam, kad speciali parama būtų skiriama nepalankioje padėtyje esančioms tikslinėms grupėms, ypač neįgaliesiems ir romams, remti, aiškiai neįtraukiant segregacijos praktikos, ir visų pirma tam, kad nuoroda į romus liktų ESF ir ERPF naudos gavėjų sąraše; |
| --- | --- |

122.

| 123. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl izoliacijos nuo žemyninės Europos atokiausi regionai ir užjūrio šalys ir teritorijos susiduria su specifiniais gamtiniais, ekonominiais ir socialiniais iššūkiais; mano, kad turėtų būti nustatytos jiems pritaikytos priemonės ir tinkamai pagrįstos nukrypti leidžiančios nuostatos; ragina pagal kitą DFP toliau teikti ES finansinę paramą atokiausiems regionams ir užjūrio šalims ir teritorijoms, ypač pagal sanglaudos politiką atokiausiems regionams ir pagal specialią užjūrio šalims ir teritorijoms skirtą priemonę, kad jie turėtų prieigą prie mokslinių tyrimų programų ir galėtų įveikti konkrečius jų patiriamus klimato kaitos iššūkius; |
| --- | --- |

123.

| 124. | primygtinai ragina Komisiją, siekiant Europos Sąjungos biudžeto patikimo finansų valdymo ir skaidrumo, apsvarstyti galimybę sukurti tinkamas sąlygas, kad būtų išvengta korupcijos ir su ES lėšomis susijusio finansinio sukčiavimo; reiškia ypatingą susirūpinimą sukčiavimu muitų srityje, dėl kurio netenkama daug Sąjungos biudžeto pajamų; ragina valstybes nares, prieštaravusias Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinei sistemai, iš naujo apsvarstyti savo poziciją siekiant greitai išspręsti šią problemą; |
| --- | --- |

124.

IV.   
  Procedūra ir sprendimų priėmimo tvarka

| 125. | primena, kad DFP reglamentui priimti reikia Parlamento pritarimo; be to, pabrėžia, kad Parlamentas ir Taryba priimant metinį ES biudžetą yra dvi lygios biudžeto valdymo institucijos, o dėl sektorių teisės aktų, kuriuose nustatoma didžioji ES programų dalis ir jų finansiniai paketai, sprendžiama pagal įprastą teisėkūros procedūrą; todėl tikisi, kad vykdant sprendimų priėmimo procedūrą dėl kitos DFP bus išsaugotas Parlamento vaidmuo ir Sutartyse išdėstytos prerogatyvos; atkakliai tvirtina, kad DFP reglamentas nėra tinkama priemonė keisti ES finansinį reglamentą; primygtinai ragina Komisiją, kai tik reikės keisti ES finansinį reglamentą, pateikti atskirą pasiūlymą dėl šio reglamento persvarstymo; |
| --- | --- |

125.

| 126. | yra pasirengęs nedelsiant pradėti struktūrinį dialogą su Komisija ir Taryba dėl DFP po 2020 m., kuriuo būtų siekiama sudaryti palankesnes sąlygas paskui vyksiančioms deryboms ir sudaryti galimybes pasiekti susitarimą iki šios Parlamento kadencijos pabaigos; yra pasirengęs su Taryba aptarti šioje rezoliucijoje nustatytas pozicijas, kad būtų galima geriau suprasti Parlamento lūkesčius dėl kitos DFP; |
| --- | --- |

126.

| 127. | pabrėžia, kad Komisijai pateikus pasiūlymus, kurie turi būti paskelbti 2018 m. gegužės mėn., oficialus sprendimas dėl kitos DFP turėtų būti priimtas per vienus metus; mano, kad, nepaisant pirminio delsimo pateikti Komisijos pasiūlymus, reikėtų laiku pasiekti susitarimą dėl programos laikotarpiu po 2020 m., kad būtų paskleista svarbi politinė žinia, susijusi su Sąjungos galimybėmis toliau siekti konsensuso dėl ES ateities ir atitinkamų finansinių išteklių; pabrėžia, kad šis tvarkaraštis, be kita ko, sudarys sąlygas greitai priimti visus sektorinius reglamentus ir tokiu būdu nedelsiant 2021 m. sausio 1 d. pradėti vykdyti naujas programas; primena, kad ankstesnių finansinių programų atveju naujos programos iš esmės būdavo pradedamos įgyvendinti praėjus tam tikram skaičiui metų nuo laikotarpio pradžios; |
| --- | --- |

127.

| 128. | mano, kad naujai išrinktas Parlamentas gali absoliučia savo narių balsų dauguma per 6 mėnesių po rinkimų į Europos Parlamentą prašyti, kad Komisija pasiūlytų persvarstyti sektorinius teisės aktus, kuriais nustatomos kitai DFP skirtos tolimesnės programos, priimtos praėjusią kadenciją; |
| --- | --- |

128.

| 129. | todėl pabrėžia, kad reikia nedelsiant pradėti esmines visų trijų institucijų diskusijas; pabrėžia, kad visi DFP reglamento elementai, įskaitant DFP viršutines ribas, bus įtraukti į derybas dėl DFP ir turėtų būti svarstomi tol, kol bus pasiektas galutinis susitarimas; šiuo požiūriu primena kritišką Parlamento poziciją dėl procedūros, pagal kurią priimtas dabartinis DFP reglamentas, ir dėl šiame procese Europos Vadovų Tarybos prisiimto dominuojančio vaidmens neatšaukiamai nusprendžiant dėl kai kurių elementų, įskaitant DFP viršutines ribas ir kelias su sektorių politika susijusias nuostatas; |
| --- | --- |

129.

| 130. | laikosi nuomonės, kad dėl procedūrų, susijusių su būsimomis derybomis dėl DFP, ir ypač Parlamento dalyvavimo skirtinguose šio proceso etapuose, turėtų būti kuo greičiau susitarta per Bulgarijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpį ir prieš pateikiant pasiūlymus dėl DFP; atsižvelgdamas į tai, tikisi, kad Komisija Parlamentui laiku teiks tiek pat informacijos, kiek Tarybai; mano, kad šie metodai, kaip ir metinė biudžeto procedūra, ilgainiui turėtų būti įtvirtinti Tarpinstituciniame susitarime; |
| --- | --- |

130.

| 131. | mano, kad DFP reglamento priėmimui taikomas vienbalsiškumo reikalavimas yra tikra kliūtis šiame procese; šiuo požiūriu ragina Europos Vadovų Tarybą aktyvuoti SESV 312 straipsnio 2 dalyje įtvirtintą nuostatą dėl pereigos, kad būtų leidžiama DFP reglamentą priimti kvalifikuota balsų dauguma; be to, primena, kad taip pat galima pasinaudoti bendra ES sutarties 48 straipsnio 7 dalyje įtvirtinta nuostata dėl pereigos siekiant taikyti įprastą teisėkūros procedūrą; pabrėžia, kad užtikrinus, jog DFP reglamentas būtų priimamas kvalifikuota balsų dauguma, būtų laikomasi ne tik sprendimų priėmimo proceso, taikomo priimant iš esmės visas ES daugiametes programas, bet ir metinės ES biudžeto tvirtinimo procedūros; |
| --- | --- |

131.

o

o o

| 132. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms susijusioms institucijoms ir įstaigoms, taip pat valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

132.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL L 163, 2017 6 24, p. 1.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0309.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0401.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0010.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0363.

(8)  OL L 282, 2016 10 19, p. 1.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0076.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/71

---

P8_TA(2018)0076

Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos reforma

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos reformos (2017/2053(INI))

(2019/C 162/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311 straipsnį ir 332 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311 straipsnį ir 332 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a ir 171 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a ir 171 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas, dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas, dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 608/2014, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 608/2014, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės (2),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 dėl tradicinių, PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 dėl tradicinių, PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Sąžininga ir veiksminga apmokestinimo sistema Europos Sąjungos bendrajai skaitmeninei rinkai“(COM(2017)0547), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Sąžininga ir veiksminga apmokestinimo sistema Europos Sąjungos bendrajai skaitmeninei rinkai“(COM(2017)0547),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos nuosavųjų išteklių ateities (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos nuosavųjų išteklių ateities (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją „Investicijos į ateitį. Naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją „Investicijos į ateitį. Naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Derybos dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP): įgyta patirtis ir tolesni veiksmai“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Derybos dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP): įgyta patirtis ir tolesni veiksmai“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 16 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos projekto (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 16 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos projekto (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. gruodžio 17 d. poziciją dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. gruodžio 17 d. poziciją dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl pasirengimo porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl pasirengimo porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui (9),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. ataskaitą „ES finansavimas ateityje – Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais galutinė ataskaita ir rekomendacijos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. ataskaitą „ES finansavimas ateityje – Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais galutinė ataskaita ir rekomendacijos“,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A8-0041/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A8-0041/2018),

| A. | kadangi pagal 1957 m. kovo 25 d. Romos sutartį Europos ekonominė bendrija turėjo būti finansuojama nacionaliniais įnašais tik pereinamuoju laikotarpiu, o po jo – taikant nuosavų išteklių sistemą; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal 1957 m. kovo 25 d. Romos sutartį Europos ekonominė bendrija turėjo būti finansuojama nacionaliniais įnašais tik pereinamuoju laikotarpiu, o po jo – taikant nuosavų išteklių sistemą;

| B. | kadangi per 1970 m. balandžio mėn. Liuksemburge vykusį susitikimą Europos Vadovų Taryba priėmė sprendimą dėl nuosavų išteklių sistemos, atsisakant nacionalinių įnašų ir pradedant teikti du tikrus nuosavus išteklius, būtent žemės ūkio mokesčius ir muitus, kurie buvo papildyti trečiaisiais ištekliais, pagrįstais pridėtinės vertės mokesčiu (PVM); |
| --- | --- |

B.

kadangi per 1970 m. balandžio mėn. Liuksemburge vykusį susitikimą Europos Vadovų Taryba priėmė sprendimą dėl nuosavų išteklių sistemos, atsisakant nacionalinių įnašų ir pradedant teikti du tikrus nuosavus išteklius, būtent žemės ūkio mokesčius ir muitus, kurie buvo papildyti trečiaisiais ištekliais, pagrįstais pridėtinės vertės mokesčiu (PVM);

| C. | kadangi 1988 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba numatė valstybių narių BNP pagrįstus nuosavus išteklius, atsižvelgdama į tai, kad įplaukų, gaunamų iš turimų nuosavų išteklių, nepakanka siekiant padengti visas ES biudžeto išlaidas; |
| --- | --- |

C.

kadangi 1988 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba numatė valstybių narių BNP pagrįstus nuosavus išteklius, atsižvelgdama į tai, kad įplaukų, gaunamų iš turimų nuosavų išteklių, nepakanka siekiant padengti visas ES biudžeto išlaidas;

| D. | kadangi BNP pagrįstų išteklių dalis labai padidėjo nuo 11 proc. 1988 m. iki 69 proc. 2014 m. ir šiandien šie de facto papildantys ir subalansuojantys ištekliai yra didžiausias ES biudžeto įplaukų šaltinis; kadangi šiuo metu PVM pagrįsti ištekliai sudaro maždaug 12 proc. ES biudžeto, tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, žemės ūkio mokesčiai ir cukraus ir izogliukozės mokesčiai) – apie 13 proc., o likusi procentinė dalis – tai kitos įplaukos, įskaitant ES darbuotojų mokamus mokesčius arba įmonių, pažeidusių konkurencijos teisę, sumokėtos baudos; |
| --- | --- |

D.

kadangi BNP pagrįstų išteklių dalis labai padidėjo nuo 11 proc. 1988 m. iki 69 proc. 2014 m. ir šiandien šie de facto papildantys ir subalansuojantys ištekliai yra didžiausias ES biudžeto įplaukų šaltinis; kadangi šiuo metu PVM pagrįsti ištekliai sudaro maždaug 12 proc. ES biudžeto, tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, žemės ūkio mokesčiai ir cukraus ir izogliukozės mokesčiai) – apie 13 proc., o likusi procentinė dalis – tai kitos įplaukos, įskaitant ES darbuotojų mokamus mokesčius arba įmonių, pažeidusių konkurencijos teisę, sumokėtos baudos;

| E. | kadangi nuo 1984 m. Fontenblo vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo, kuriame buvo nustatyta Jungtinei Karalystei taikoma korekcija, pagal kurią sugrąžinama 66 proc. JK grynojo įnašo, laipsniškai buvo pritaikytos įvairios kitos korekcijos ir korekcijos mechanizmai siekiant šalinti kai kurių valstybių narių vadinamųjų veiklos biudžetų balansų trūkumus; kadangi šiuo metu tokios korekcijos iš esmės yra susijusios su JK taikomos korekcijos finansavimo mažinimu arba bendru BNP arba PVM pagrįsto įnašo mažinimu; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo 1984 m. Fontenblo vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo, kuriame buvo nustatyta Jungtinei Karalystei taikoma korekcija, pagal kurią sugrąžinama 66 proc. JK grynojo įnašo, laipsniškai buvo pritaikytos įvairios kitos korekcijos ir korekcijos mechanizmai siekiant šalinti kai kurių valstybių narių vadinamųjų veiklos biudžetų balansų trūkumus; kadangi šiuo metu tokios korekcijos iš esmės yra susijusios su JK taikomos korekcijos finansavimo mažinimu arba bendru BNP arba PVM pagrįsto įnašo mažinimu;

| F. | kadangi Parlamentas per pastarąjį dešimtmetį keliose rezoliucijose atkreipė dėmesį į ES nuosavų išteklių sistemos problemas ir sudėtingumą ir nuolat ragino atlikti išsamią reformą siekiant, kad sistema būtų paprastesnė, skaidresnė ir demokratiškesnė, be kita ko, nustatyti naujus ir tikrus nuosavus išteklius, kurie turėtų palaipsniui ir tiek, kiek įmanoma, pakeisti BNP pagrįstus įnašus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Parlamentas per pastarąjį dešimtmetį keliose rezoliucijose atkreipė dėmesį į ES nuosavų išteklių sistemos problemas ir sudėtingumą ir nuolat ragino atlikti išsamią reformą siekiant, kad sistema būtų paprastesnė, skaidresnė ir demokratiškesnė, be kita ko, nustatyti naujus ir tikrus nuosavus išteklius, kurie turėtų palaipsniui ir tiek, kiek įmanoma, pakeisti BNP pagrįstus įnašus;

| G. | kadangi 2011 m. Komisija pasiūlė plataus užmojo tiesės aktų rinkinį dėl nuosavų išteklių (COM(2011)0510) ir pateikė jį kartu su pasiūlymais dėl 2014–2020 m. DFP, siekdama supaprastinti valstybių narių įnašus, numatyti naujus nuosavus išteklius – reformuotą PVM ir finansinių sandorių mokestį (FSM) – ir reformuoti korekcijos mechanizmus; kadangi Taryba į šiuos pasiūlymus neatsižvelgė; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2011 m. Komisija pasiūlė plataus užmojo tiesės aktų rinkinį dėl nuosavų išteklių (COM(2011)0510) ir pateikė jį kartu su pasiūlymais dėl 2014–2020 m. DFP, siekdama supaprastinti valstybių narių įnašus, numatyti naujus nuosavus išteklius – reformuotą PVM ir finansinių sandorių mokestį (FSM) – ir reformuoti korekcijos mechanizmus; kadangi Taryba į šiuos pasiūlymus neatsižvelgė;

| H. | kadangi pasibaigus deryboms dėl 2014–2020 m. DFP buvo įsteigta Aukšto lygio grupė nuosavų išteklių klausimais, kurią sudarė visų trijų pagrindinių ES institucijų atstovai ir kuriai pirmininkavo Mario Monti; kadangi 2016 m. gruodžio mėn. Aukšto lygio grupė nuosavų išteklių klausimais pateikė savo galutinę ataskaitą ir rekomendacijas, kurios sudaro išsamiai išdėstytos Parlamento pozicijos, pateiktos šioje rezoliucijoje, pagrindą; pabrėžia, kad minėtą ataskaitą vieningai priėmė visi grupės nariai, įskaitant Tarybos paskirtus narius; |
| --- | --- |

H.

kadangi pasibaigus deryboms dėl 2014–2020 m. DFP buvo įsteigta Aukšto lygio grupė nuosavų išteklių klausimais, kurią sudarė visų trijų pagrindinių ES institucijų atstovai ir kuriai pirmininkavo Mario Monti; kadangi 2016 m. gruodžio mėn. Aukšto lygio grupė nuosavų išteklių klausimais pateikė savo galutinę ataskaitą ir rekomendacijas, kurios sudaro išsamiai išdėstytos Parlamento pozicijos, pateiktos šioje rezoliucijoje, pagrindą; pabrėžia, kad minėtą ataskaitą vieningai priėmė visi grupės nariai, įskaitant Tarybos paskirtus narius;

| 1. | pažymi, kad Komisija pateiks savo pasiūlymus dėl DFP po 2020 m. ne vėliau kaip 2018 m. gegužės mėn.; tikisi, kad Komisijos pasiūlyta būsima DFP apims plataus užmojo pasiūlymus persvarstyti sprendimą dėl nuosavų išteklių ir visus susijusius teisėkūros procedūra priimtus aktus, taip pat numatyti naujus nuosavus išteklius; pabrėžia, kad per būsimas Tarybos ir Parlamento derybas kitos DFP išlaidų ir įplaukų klausimai bus traktuojami kaip vienas bendras paketas; pareiškia, kad nebus pasiektas joks susitarimas dėl DFP, jei nebus padaryta atitinkama pažanga nuosavų išteklių klausimu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pateikia šią rezoliuciją, kad pareikštų savo poziciją dėl pagrindinių ES nuosavų išteklių sistemos reformos elementų, be kita ko, naujų nuosavų išteklių krepšelio sudėties, taip pat dabartinės sistemos elementų, kurie turėtų likti galioti; ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į Parlamento poziciją rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl ES nuosavų išteklių, kurie turėtų būti plataus užmojo ir pateikiami kartu su pasiūlymais dėl DFP po 2020 m.; yra įsitikinęs, kad, siekiant palengvinti susitarimo dėl kitos DFP sudarymą, būtina padaryti didelę pažangą ES biudžeto įplaukų srityje; |
| --- | --- |

2.

I.   
  TEISINĖ SISTEMA IR SPRENDIMŲ PRIĖMIMO PROCESAS

| 3. | primena, kad SESV 311 straipsnyje nurodoma, kad „Sąjunga pasirūpina savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis. Neatmetant kitų įplaukų, visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais“; todėl pabrėžia, kad teisinis reikalavimas suteikti ES biudžetui tikrų nuosavų išteklių tiesiogiai išplaukia iš Sutarties; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, jog SESV 310 straipsnyje nurodoma, kad „biudžete nurodytos pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos“; atitinkamai pažymi, kad įplaukos turėtų padengti visas išlaidas, kurias kasmet patvirtina biudžeto valdymo institucija; pabrėžia, kad ES biudžete negali susidaryti metinis deficitas, taip pat kad biudžetas negali būti finansuojamas skolinantis pinigus finansų rinkose; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad pagrindinis teisėkūros procedūra priimamas aktas, kuriame nustatomos su nuosavų išteklių sistema susijusios nuostatos, – vadinamasis sprendimas dėl nuosavų išteklių, pasikonsultavus su Parlamentu, vieningai priimamas Taryboje ir kad šį sprendimą turi ratifikuoti visos valstybės narės; pabrėžia, kad tai – viena iš sudėtingiausių teisėkūros procedūrų, numatytų Sutartyje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad šiame teisėkūros procedūra priimamame akte Taryba nustato, be kita ko, nuosavų išteklių viršutinę ribą, ir gali nustatyti naujas nuosavų išteklių kategorijas arba panaikinti esamą kategoriją; pabrėžia, kad, nors sprendimo dėl nuosavų išteklių galiojimo pabaigos data nenumatyta, jis yra tiesiogiai susijęs su atitinkama DFP, kurioje nustatytas didžiausiais išlaidų lygis laikotarpiu, kuriam ji skirta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad Lisabonos sutartyje numatytos naujos nuostatos dėl įgyvendinimo teisės aktų dėl nuosavų išteklių ir suteikiama galimybė Tarybai, gavus Parlamento pritarimą, kvalifikuota balsų dauguma priimti reglamentą; tačiau apgailestauja dėl to, kad kelios įgyvendinimo nuostatos, ypač susijusios su BNP pagrįstų išteklių apskaičiavimu, vis dar įtrauktos į sprendimą dėl nuosavų išteklių; todėl ragina užtikrinti sklandesnę sprendimo dėl nuosavų išteklių priėmimo procedūrą; ragina Tarybą ir Komisiją, atsižvelgiant į būsimą Sutarties persvarstymą, pritarti Parlamento prašymui iš dalies pakeisti SESV 311 straipsnį siekiant sustiprinti Parlamento vaidmenį nuosavų išteklių tvirtinimo procedūroje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad valstybės narės yra atsakingos už savo fiskalinę politiką, ir pabrėžia, kad apmokestinimo kompetencija yra esminė valstybių narių suverenumo dalis; pabrėžia, kad ES nuosavų išteklių reforma nėra nacionalinio suvereniteto perdavimas šioje srityje, bet verčiau ja dabartinė sistema suderinama su ES Sutarčių dvasia ir raide; |
| --- | --- |

8.

II.   
  DABARTINĖS NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ SISTEMOS REFORMOS PRIEŽASTYS

i.   
  Poreikis šalinti esamos sistemos trūkumus

| 9. | pabrėžia, kad dabartinė nuosavų išteklių sistema yra labai sudėtinga, nesąžininga, neskaidri ir visiškai nesuprantama ES piliečiams; ypač atkreipia dėmesį į apskaičiavimų, susijusių su nacionalinėmis korekcijomis ir korekcijos mechanizmais, kurie taikomi nuosavų išteklių sistemai arba statistiniu PVM pagrįstiems ištekliams, neskaidrumą; be to, pabrėžia, kad šiai sistemai netaikoma jokia veiksminga parlamentinė kontrolė ES lygmeniu ir iš esmės ji stokoja demokratinio teisėtumo ir atskaitomybės; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad dėl to, kaip nuosavų išteklių sistema vystėsi, laipsniškai pakeičiant tikrus nuosavus išteklius vadinamaisiais nacionaliniais įnašais, neproporcingai didelis dėmesys skiriamas gryniesiems valstybių narių balansams, taigi iš esmės ignoruojamas ES biudžeto indėlis siekiant bendrų Europos tikslų visų ES piliečių naudai; todėl apgailestauja, kad visa nacionalinių įnašų į ES biudžetą dalis, apskaičiuota remiantis BNP arba kaip statistiniu PVM pagrįstų išteklių procentinė dalis, sudaro apie 83 proc. visų ES įplaukų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra įsitikinęs, jog dėl to, kad BNP pagrįsti ištekliai sudaro didžiausią dalį, ES biudžeto požiūriu, tiek įplaukų, tiek išlaidų srityse, įsitvirtino tinkamos grąžos (pranc. juste retour) logika, kuri visiškai užvaldė Tarybos diskusijas; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į, viena vertus, Jungtinei Karalystei taikomos korekcijos ir daugelio kitų susijusių korekcijų bei kitų korekcijos mechanizmų nustatymą įplaukų srityje ir, kita vertus, negebėjimą susitarti dėl pakankamo ES biudžeto asignavimų lygio per metinę biudžeto procedūrą; laikosi nuomonės, kad ES privalo atsisakyti grynojo veiklos balanso sąvokos, nes faktiškai visos valstybės narės gauna naudos iš ES biudžeto; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ypač mano, kad sprendimui dėl metinio ES biudžeto dydžio poveikį daro politinės ir finansinės aplinkybės nacionaliniu lygmeniu, dėl kurių nustatomi apribojimai per biudžeto derybas, kurios dažnai Taryboje baigiasi grynųjų įnašų mokėtojų ir grynųjų paramos gavėjų nulinės sumos žaidimu, neatsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimus, be kita ko, Tarybos prisiimtus įsipareigojimus; mano, kad dėl to daug ES politikos priemonių, kuriomis sukuriama didžiausia Europos pridėtinė vertė, dažnai yra tos priemonės, kurių išlaidas siūloma mažinti, ir todėl pakenkiama pačiam ES projektui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad nacionaliniai įnašai į ES biudžetą yra aiškiai apibrėžti nacionalinių biudžetų išlaidų dalyje ir dažnai laikomi finansine našta, kuri nusveria dėl ES išlaidų sričių sukuriamą naudą, kuri dažnai yra mažiau matoma; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia spręsti per mažo visuomenės informuotumo apie ES biudžeto naudą problemą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | todėl yra įsitikinęs, kad taikant dabartinę nuosavų išteklių sistemą iš esmės pažeidžiama Sutarties raidė ir dvasia; pakartoja savo ilgalaikę poziciją, kad, siekiant suderinti ES biudžeto finansavimą su Sutarties reikalavimais ir visos Sąjungos poreikiais, būtina atlikti išsamią ES išteklių reformą; |
| --- | --- |

14.

ii.   
  Poreikis užtikrinti Sąjungos galimybes finansuoti savo politikos priemones ir spręsti naujus uždavinius

| 15. | pabrėžia, kad DFP po 2020 m. reikia užtikrinti tinkamą ES politikos priemonių ir programų, kuriomis sukuriama aiški Europos pridėtinė vertė, finansavimą, tačiau taip pat suteikti papildomas priemones uždaviniams, kurie jau nustatyti tokiose srityse, kaip augimas ir darbo vietos, klimato kaita, aplinkos apsauga, konkurencingumas, sanglauda, inovacijos, migracija, ES išorės sienų kontrolė, saugumas ir gynyba, spręsti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | be to, pabrėžia, kad reikia vengti dabartinės DFP trūkumų ir nuo pat pradžių numatyti tokį išteklių lygį, kuriuo būtų sudarytos sąlygos Sąjungai įgyvendinti savo politikos darbotvarkę turint pakankamą finansavimą ir veiksmingai reaguoti į nenumatytus įvykius ar krizes, kurie gali įvykti kitos finansinės programos laikotarpiu; pabrėžia, kad reikia spręsti pasikartojančią nepakankamų mokėjimų asignavimų metinės biudžeto procedūros metu problemą; primena, kad labai daug lėšų mobilizuota pagal DFP lankstumo nuostatas, nes tai buvo būtina jau vien siekiant atremti migracijos ir pabėgėlių krizę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tikisi, kad, neatsižvelgiant į finansinį susitarimą, JK išstojimo iš ES pasekmės bus svarbus klausimas taip pat ir kitoje DFP ir priimant visus susijusius sprendimus dėl biudžeto; yra įsitikinęs, kad, prieš priimant sprendimą dėl DFP po 2020 m., turėtų būti panaikintas dėl „Brexit‘o“ susidaręs trūkumas ir tuo pačiu metu turėtų būti užtikrinta, kad ES ištekliai nebūtų sumažinti ir ES programoms nebūtų padarytas neigiamas poveikis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teigiamai vertina Komisijos pirmininko Jeano-Claude‘o Junckerio pasiūlymą ES biudžete sukurti atskirą eilutę, skirtą euro zonai, kuris buvo įtrauktas į jo Europos Parlamente skaitytą pranešimą apie Sąjungos padėtį ir vėliau išplėtotas 2017 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikate dėl naujų biudžeto priemonių Sąjungos sistemoje euro zonos stabilumui užtikrinti (COM(2017)0822); šiuo tikslu ragina numatyti ES biudžeto pajėgumą viršijant esamas viršutines ribas; |
| --- | --- |

18.

III.   
  SIEKIANT PRIIMTINOS IR SUBALANSUOTOS NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ SISTEMOS

i.   
  Naujos nuosavų išteklių sistemos sukūrimą reglamentuojantys principai ir prielaidos

| 19. | siekdamas užtikrinti stabilius finansus ES lygmeniu pritaria tam, kad būtų sukurta skaidri, paprastesnė ir sąžiningesnė nauja nuosavų išteklių sistema, remiantis dabartinės sistemos elementais tais atvejais, kai parodoma, kad jie buvo veiksmingi; mano, kad nuosavų išteklių sistemos reforma turėtų būti pagrįsta tam tikrais pagrindiniais principais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia poreikį susieti įplaukas su politikos tikslais, visų pirma su bendrosios rinkos, energetikos sąjungos, taip pat aplinkos, klimato ir transporto politikos priemonėmis; atsižvelgdamas į tai yra įsitikinęs, kad ES biudžete dėmesys turėtų būti sutelktas į politikos priemones, kuriomis sukuriama Europos pridėtinė vertė, kaip apibrėžta savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliucijoje dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities (10); |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad operaciniu požiūriu nauji nuosavi ištekliai negali būti visi suteikti vienu metu, ir atkreipia dėmesį į poreikį juos palaipsniui įgyvendinti; todėl mano, kad nuosavų išteklių sistemos reforma galėtų būti įgyvendinta taikant dviejų etapų metodą: visų pirma, suteikiant techniniu požiūriu mažiau sudėtingus nuosavus išteklius, kurių surinkimas būtų lengvai valdomas pagrįsta kaina, ir antra, palaipsniui suteikiant kiekvienus papildomus naujus nuosavus išteklius, remiantis nustatytu tvarkaraščiu, kol visi ištekliai bus teikiami visu pajėgumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad naujų nuosavų išteklių suteikimas turėtų turėti dvejopą tikslą, t.y., visų pirma, jais turėtų būti iš esmės sumažinta (siekiama 40 proc.) BNP pagrįstų įnašų dalis ir taip užtikrintos sutaupytos valstybių narių biudžetų lėšos, ir antra, jais turėtų būti sudarytos galimybės finansuoti didesnes ES išlaidas pagal DFP po 2020 m., taip pat padengiant dėl JK išstojimo iš ES susidarantį trūkumą; šiame kontekste primena, kad naujais nuosavais ištekliais nesiekiama padidinti bendros fiskalinės ES mokesčių mokėtojų naštos, nes naujų nuosavų išteklių suteikimas neturėtų daryti jiems poveikio; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina panaikinti visas korekcijas ir korekcijos mechanizmus ir užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad „Brexit’as“reikš, jog JK taikoma korekcija ir susijusios „korekcijos korekcijos“taps nebeaktualios ir bus nebetaikomos, o statistiniu PVM pagrįstų nuosavų išteklių reforma taps neišvengiama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad tradiciniai nuosavi ištekliai, t. y. muitai, žemės ūkio mokesčiai ir cukraus ir izogliukozės mokesčiai, yra patikimas ir tikras ES įplaukų šaltinis, nes jie tiesiogiai susiję su tuo, kad ES yra muitų sąjunga, ir su ja susieta teisine kompetencija bei bendra prekybos politika; todėl laikosi nuomonės, kad tradiciniai nuosavi ištekliai turėtų ir toliau būti ES biudžeto įplaukų šaltinis; mano, kad jei surinkimo išlaidų dalis, kurią pasilieka valstybės narės, būtų sumažinta, didesnė šių įplaukų dalis galėtų būti skirta ES biudžetui; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripažįsta, kad BNP pagrįstas įnašas suteikia patikimą, stabilų ir sąžiningą ES biudžeto įplaukų šaltinį ir kad šiam įnašui labai pritaria dauguma valstybių narių; todėl laikosi nuomonės, kad jis turėtų būti išsaugotas, tačiau tik kaip subalansuojantys ir papildantys ES biudžeto ištekliai ir taip biudžeto požiūriu būtų nustota vadovautis tinkamos grąžos logika; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad BNP pagrįstas įnašas būtų klasifikuojamas taip pat visuose nacionaliniuose biudžetuose, būtent, kaip ES įplaukos, o ne nacionalinių valdžios institucijų išlaidos; |
| --- | --- |

25.

ii.   
  Kriterijai, kuriuos taikant nustatomi nauji nuosavi ištekliai

| 26. | pritaria Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais ataskaitoje pateiktai nuomonei, kad, siekiant nustatyti galimus naujus nuosavus išteklius, turi būti atsižvelgta į šiuos kriterijus: teisingumas / sąžiningumas, efektyvumas, pakankamumas ir stabilumas, skaidrumas ir paprastumas, demokratinė atskaitomybė ir biudžetinė drausmė, dėmesys Europos pridėtinei vertei, subsidiarumo principas ir valstybių narių fiskalinis suverenumas ir apribotos politinių sandorių išlaidos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atsižvelgiant į tai, ragina Komisiją išnagrinėti toliau nurodyto naujų nuosavų išteklių krepšelio nustatymą; |
| --- | --- |

27.

iii.   
  Galimų naujų nuosavų išteklių krepšelis

a.   Tikslas – sustiprinti bendrąją rinką, padidinti jos skaidrumą ir užtikrinti vienodesnes sąlygas

–   Pridėtinės vertės mokestis

| 28. | primena, kad nuo PVM taikymo pradžios prieš beveik 50 metų šis mokestis buvo naudojamas kaip pagrindas ES biudžeto nuosaviems ištekliams apskaičiuoti ir kad šie ištekliai šiuo metu sudaro apie 12 proc. ES įplaukų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tačiau pažymi, kad dabartinė sistema turi didelių trūkumų, nes ištekliai skaičiuojami remiantis statistiniu pagrindu; jie bereikalingai sudėtingi ir tiesiogiai nesusiję su piliečiais; jie yra tik valstybių narių gautų įplaukų dalies pervedimas, taigi jais, palyginti su BNP pagrįstais ištekliais, nesuteikiama jokios pridėtinės vertės, taip pat, įnašo apskaičiavimo pagrindas yra neskaidrus ir nėra lygybės tarp mokesčių mokėtojų; |
| --- | --- |

29.

| 30. | apgailestauja dėl to, kad OLAF nuolat nustato sunkaus sukčiavimo muitų srityje atvejų valstybėse narėse ir dėl to prarandama daug Sąjungos biudžeto pajamų; atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 19/2017 „Importo procedūros: teisinės sistemos trūkumai ir neveiksmingas įgyvendinimas daro poveikį ES finansiniams interesams“ir reiškia susirūpinimą dėl to, kad sukčiautojai, patekdami į muitų sąjungą, galėtų ir toliau rasti silpniausią grandį tarp valstybių narių ir Sąjungos biudžetas galėtų ir toliau patirti nuostolių net ir kitos DFP laikotarpiu; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, kurių reikia siekiant sustabdyti šią Sąjungos biudžetui kenkiančią veiklą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena 2011 m. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl naujų PVM pagrįstų išteklių, kuriuo būtų buvęs nustatytas fiksuotasis visoje ES taikomas tarifas, grindžiamas prekių tiekimo ir paslaugų teikimo grynąja verte arba prekių importu, kuriems būtų taikomas standartinis ir bendras PVM tarifas; pažymi, kad, nors šis pasiūlymas nebuvo priimtas, 2013 m. vasario mėn. susitikime Europos Vadovų Taryba paragino Tarybą tęsti su šiuo dokumentu susijusį darbą; mano, kad dabartinėmis aplinkybėmis atsiranda galimybė, kad galbūt įvyks proveržis šiuo klausimu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina aukšto lygio darbo grupės pasiūlymą dėl jos vizijos, kad PVM pagrįsti nuosavi ištekliai turėtų būti paprastesni ir turėtų būti sumažintos jų administracinės išlaidos ir sustiprintas ES PVM politikos ir faktinių pajamų iš PVM ryšys; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į 2016 m. balandžio 7 d. paskelbtą Komisijos PVM veiksmų planą („Bendros ES PVM erdvės kūrimas. Laikas spręsti“) (COM(2016)0148) ir į vėlesnį 2017 m. spalio 4 d. pasiūlymą dėl ES PVM erdvės esminių principų ir pagrindinių reformų; pritaria išsamiai PVM sistemos reformai Europos Sąjungoje, kuria turėtų būti siekiama išplėsti mokesčio bazę, sumažinti galimybes sukčiauti ir reikalavimų laikymosi išlaidas ir užtikrinti naujas įplaukas; mano, kad maža tokių naujų įplaukų dalis turėtų būti skiriama ES biudžetui; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad supaprastinti PVM pagrįsti ištekliai turėtų būti grindžiami visos ES PVM sistemų bendru vardikliu, ir pažymi, kad dėl to jais nebūtų panaikinti visi nacionaliniai ypatumai, kurie yra pateisinami dėl įvairių priežasčių; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pritaria tam, kad būtų nustatytas vienodas mokesčio tarifas (1–2 proc.) įplaukoms, gaunamoms iš reformuoto PVM, kurį visą kaip Sąjungos nuosavus išteklius surinktų valstybių narių administracijos; mano, kad tokia sistema galėtų užtikrinti ES dideles ir stabilias pajamas patiriant nedideles administracines išlaidas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad Komisija jau pateikė pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl didelės ES PVM taisyklių reformos ir kad 2018 m. laukiama papildomų iniciatyvų; primygtinai tvirtina, kad reikia kuo greičiau ir ne vėliau kaip prieš kitos DFP taikymo pradžią baigti PVM reformą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją, laukiant, kol bus priimti atitinkami PVM teisės aktai, pateikti pasiūlymą dėl reformuotų PVM pagrįstų nuosavų išteklių, kuris būtų jos būsimo teisės aktų rinkinio dėl ES nuosavų išteklių dalis; mano, kad tokiame pasiūlyme turėtų būti atsižvelgta į pagrindinius PVM reformos, dėl kurios šiuo metu diskutuojama, rezultatus; |
| --- | --- |

37.

–   Įmonių pelno mokestis

| 38. | primena, kad savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliucijoje dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (11) Parlamentas primygtinai ragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) ir „kartu pasiūlyti tinkamą ir teisingą paskirstymo būdą, kad būtų galima visapusiškai spręsti žalingos mokesčių praktikos Sąjungoje problemą, užtikrinti įmonėms aiškumą ir paprastumą bei paskatinti tarpvalstybinę ekonominę veiklą Sąjungoje“; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus dėl BKPMB ir primena savo prašymą, kad ši konsoliduotoji bazė būtų išplėsta ir po pereinamojo laikotarpio aprėptų visas įmones; pabrėžia, kad dabartiniai pasiūlymai dėl BKPMB taip pat turėtų apimti skaitmeninę ekonomiką; atsižvelgdamas į šiuos pasiūlymus siūlo, kad įmonės skaitmeninė veikla turėtų būti traktuojama taip pat, kaip ir tos įmonės fizinė buveinė, apibrėžiant ir nustatant nuolatinę skaitmeninę buveinę; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pritaria Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais vertinimui, kad BKPMB galėtų būti naujų nuosavų išteklių pagrindas, atitinkantis visus grupės nustatytus kriterijus; pabrėžia, kad BKPMB taip pat yra pagrindinis elementas plėtojant bendrąją rinką – Europos viešąją gėrybę, nes dėl jos išvengiama netinkamos valstybių narių konkurencijos mokesčių srityje ir mokesčių optimizavimo, kuris daro žalą vienodoms sąlygoms; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad dėl visų formų mokesčių slėpimo ES, Komisijos skaičiavimu, per metus praranda apie 1 trilijoną EUR; pabrėžia, kad, taikant koordinuotą kovos su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu politiką ir skaidrumu, bendradarbiavimu ir koordinavimu pagrįstą sistemą, reikia susigrąžinti įplaukas iš nesurinktų mokesčių; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prašo Komisijos, remiantis BKPMB direktyvos peržiūros išvadomis, pasiūlyti sukurti naujus Sąjungos biudžeto nuosavus išteklius, kurie būtų apskaičiuojami remiantis valstybių narių gautomis įplaukomis iš BKPMB; pritaria tam, kad būtų nustatytas vienodas mokesčio tarifas įplaukoms, gaunamoms iš BKPMB, kuris būtų renkamas kaip nuosavi ištekliai; mano, kad tokia sistema galėtų užtikrinti ES dideles ir stabilias pajamas patiriant nedideles administracines išlaidas; |
| --- | --- |

42.

–   Senjoražas

| 43. | laikosi nuomonės, kad Europos Centrinio Banko pelno pajamos (ECB pajamos, gaunamos leidžiant pinigus), taigi tiesiogiai susijusios su ES pinigų sąjunga, turėtų būti ne išmokamos nacionaliniams iždams, bet sudaryti naujų nuosavų išteklių pagrindą; mano, kad tokie ištekliai turėtų būti tiesiogiai susieti su konkrečia ES biudžeto eilute, skirta euro zonai; |
| --- | --- |

43.

b.   Tikslas – sumažinti finansines spekuliacijas ir padidinti mokesčių sistemos teisingumą sektoriuose, kuriuose taikomos agresyvaus mokesčių planavimo priemonės arba agresyvus mokesčių optimizavimas

–   Finansinių sandorių mokestis (FSM) Europos lygmeniu

| 44. | pritaria tam, kad po to, kai 2011 m. Komisija pateikė pasiūlymą, 11 valstybių narių grupė ėmėsi veiksmų pagal tvirtesnį bendradarbiavimą siekdama nustatyti finansinių sandorių mokestį; primygtinai ragina visas kitas valstybes nares prisijungti prie minėtos grupės, kad nebūtų sutrikdytos finansų rinkos ir būtų užtikrintas sklandus bendrosios rinkos veikimas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pritaria Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais vertinimui, kad finansinių sandorių mokestis galėtų būti naujų Sąjungos biudžeto nuosavų išteklių pagrindas, ir tuo pačiu metu mano, kad reikėtų išnagrinėti kitus finansinės veiklos apmokestinimo būdus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | todėl ragina sukurti naujus Sąjungos biudžeto nuosavus išteklius, kurie būtų apskaičiuojami remiantis pasirinktu finansinės veiklos apmokestinimo metodu; |
| --- | --- |

46.

–   Įmonių apmokestinimas skaitmeniniame sektoriuje

| 47. | teigiamai vertina 2017 m. rugsėjo 16 d. neformalaus Finansų ministrų tarybos posėdžio išvadas, kuriose raginama sukurti naujas skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo taisykles, reaguojant į keturių finansų ministrų laišką, kuriame prašoma, kad Komisija išnagrinėtų veiksmingus sprendimus, grindžiamus koncepcija, kad turėtų būti nustatytas vadinamasis išlyginamasis mokestis, taikomas ES skaitmeninio sektoriaus įmonių sukuriamai apyvartai; pabrėžia, kad savo 2017 m. rugsėjo 21 d. komunikate „Sąžininga ir veiksminga apmokestinimo sistema Europos Sąjungos bendrajai skaitmeninei rinkai“Komisija dar kartą patvirtina, kad BKPMB – tai sistema, kuri sudaro sąlygas persvarstyti taisykles siekiant numatyti šiuolaikišką ir stabilią skaitmeninių įmonių apmokestinimo tvarką ir spręsti mokesčių klausimus, kylančius skaitmeninėje ekonomikoje; ragina numatyti ES lygmens koordinuotą požiūrį, net ir trumpalaikiams sprendimams priimti, siekiant užkirsti kelią bendrosios rinkos iškraipymams, kurie atsiranda dėl vienašališkų veiksmų, ir išvengti skaitmeninio sektoriaus įmonių mokesčių rojų sukūrimo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pritaria, kad skaitmeninei ekonomikai turėtų būti taikoma moderni ir stabili fiskalinė sistema, kad būtų skatinamos inovacijos, sprendžiamos rinkos susiskaidymo ir nesąžiningos konkurencijos problemos ir visiems subjektams sudaromos sąlygos pasinaudoti naujomis teisingomis ir subalansuotomis sąlygomis, tuo pačiu metu užtikrinant, kad skaitmeninės platformos ir įmonės sumokėtų jiems priklausančią mokesčių dalį ten, kur sukuriamas jų pelnas; be to, pabrėžia, kad būtina užtikrinti verslo investicijų mokestinį tikrumą, siekiant šalinti esamus trūkumus, ir užkirsti kelią naujų apmokestinimo spragų atsiradimui bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, jog nepaprastai svarbu, kad skaitmeninėje rinkoje būtų pradėtos taikyti mokesčių priemonės siekiant apriboti mokesčių slėpimą ir iškraipymą, agresyvaus mokesčių planavimo arba mokesčių optimizavimo schemas, taip pat netinkamą Europos mechanizmų naudojimą siekiant išvengti mokesčių; mano, kad dėl tokios praktikos iškraipoma konkurencija bendrojoje rinkoje, o valstybės narės praranda joms priklausančias mokestines pajamas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | iš esmės ragina sukurti naujus Sąjungos biudžeto nuosavus išteklius, kurie būtų gaunami apmokestinant skaitmeninės ekonomikos sandorius; tačiau mano, kad, atsižvelgiant į svarbias vykstančias derybas ES ir EBPO lygmenimis, dar anksti priimti sprendimą dėl tikslios tokių išteklių nustatymo tvarkos; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vis dėlto laikosi nuomonės, kad bet kokia ES institucijų nustatyta tvarka, pvz., registracijos arba stebėsenos sistemų ar reguliavimo mechanizmų srityje, turėtų nedelsiant būti sudarytos sąlygos rinkti muitus ir mokesčius Sąjungos biudžeto naudai, remiantis jų Europos pridėtine verte; mano, kad tai yra ES viešosios gėrybės, kurios, kaip nurodo Aukšto lygio grupė nuosavų išteklių klausimais, suteikia pagrindą nustatyti mokestį, kuris būtų „kitos įplaukos“iš Sąjungos politikos priemonių; |
| --- | --- |

51.

c.   Tikslas – skatinti energetikos pertvarką ir kovą su visuotiniu atšilimu

–   Aplinkosaugos mokesčiai

| 52. | patvirtina, kad kova su klimato kaita, taip pat pertvarka siekiant tvarios, žiedinės ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir energetikos sąjungos tikslai, dėl kurių bendrai susitarta, yra pagrindiniai ES politikos tikslai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pakartoja, jog yra įsitikinęs, kad tik taikant bendrus energijos ar aplinkosaugos mokesčius ES lygmeniu gali būti užtikrinta sąžininga įmonių konkurencija ir tinkamas bendrosios rinkos veikimas, taigi jie būtų varomoji jėga siekiant pažangesnio ir tvaresnio vystymosi modelio; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia ekologinių mokesčių svarbą, nes jie – ypač tinkamas mechanizmas siekiant prisidėti suteikiant Europos nuosavų išteklių; ragina Komisiją toliau teikti pasiūlymus dėl papildomų ekologinių nuosavų išteklių, kaip apibrėžta Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais ataskaitoje ir kaip nurodė už ES biudžetą atsakingas Komisijos narys, kurie būtų suderinami su tam tikromis Sąjungos politikos priemonėmis, pvz., susijusiomis su energija (energijos mokestis), aplinka ir klimatu (anglies dioksido pasienio koregavimo mechanizmas, plastiko mokestis ir apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS)) ir transportu (automobilinių degalų ir lėktuvo bilietų mokesčiai), kad būtų skatinami būsimi papildomi Sąjungos nuosavi ištekliai; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina, kad nemaža iš ATLPS aukcionų gautų pajamų dalis nuo 4-ojo etapo pradžios (2021 m.) ir vėliau būtų laikoma naujais ES nuosavais ištekliais; primena, kad šią galimybę svarstė Aukšto lygio grupė nuosavų išteklių klausimais ir aiškiai siūlė Komisija savo 2018 m. vasario 14 d. komunikate „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“(COM(2018)0098); be to, ragina pradėti taikyti anglies dioksido pasienio koregavimo mechanizmą kaip būdą suteikti naujų ES biudžeto nuosavų išteklių, kurio poveikis taip pat turėtų būti vienodų sąlygų užtikrinimas tarptautinėje prekyboje ir gamybos perkėlimo į kitas šalis mažinimas, tuo pačiu metu įtraukiant klimato kaitos išlaidas į importuojamų prekių kainą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę ES lygmeniu pradėti taikyti plastiko ir vienkartinio naudojimo prekių mokestį, kad būtų skatinama naudoti tvaresnes alternatyvas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mano, kad nuosavi ištekliai, pagrįsti elektros energijos mokesčiu, sutaptų su ATLPS taikymo sritimi ir keltų abejonių, susijusių su investavimo sąlygų stabilumu ir namų ūkių finansine našta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mano, kad tuo atveju, kai pernelyg didelė našta dėl vienų ar kitų nuosavų išteklių tenka tam tikrai valstybei narei, tokia našta galėtų būti palengvinta suteikiant papildomą paramą pagal ES programas, kuri būtų ribotos trukmės ir dydžio, laikantis Sąjungos uždavinių ir tikslų; pabrėžia, kad tokia parama negali būti suteikta nustatant bet kokias naujas korekcijas ar korekcijos mechanizmus ES biudžeto įplaukų srityje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad su aplinkosauga susijusių mokesčių taikymas neturėtų daryti poveikio valstybių narių teisei nustatyti energijos išteklių naudojimo sąlygas, jų skirtingų energijos šaltinių pasirinkimui ir bendrai jų energijos tiekimo struktūrai; |
| --- | --- |

59.

iv.   
  Kiti įplaukų šaltiniai

| 60. | primena, kad, nors nuosavi ištekliai turėtų būti pagrindinė ES biudžeto įplaukų sudedamoji dalis, jie papildomi „kitomis įplaukomis“, kaip nurodoma SESV 311 straipsnyje, kurias sudaro: ES darbuotojų mokamas jų darbo užmokesčiui taikomas mokestis; institucijų administracinės veiklos įplaukos, pvz., pajamos dėl parduotų prekių, nuomos, paslaugų teikimo ir banko palūkanų; ES nepriklausančių šalių įnašai į tam tikras ES programas; delspinigiai už pavėluotus mokėjimus; įmonių mokamos baudos, dažniausiai tais atvejais, kai jos pažeidė ES konkurencijos teisę ir įplaukos iš ES skolinimosi ir skolinimo veiklos; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pažymi, kad kiekvienų finansinių metų likutis pertekliaus atveju įrašomas į kitų metų biudžetą kaip įplaukos ir kad kitos įplaukos, likučiai ir techniniai patikslinimai, įskaitant ankstesnių metų perteklių, sudaro apie 6 proc. visų įplaukų; pabrėžia, kad pastaraisiais metais „kitas įplaukas“daugiausia sudarė baudos – vien jos siekia 2,5 proc. visų įplaukų (išskyrus asignuotąsias įplaukas); |
| --- | --- |

61.

| 62. | apgailestauja dėl to, kad iki šiol diskusijose dėl ES finansavimo į tokių kitų įplaukų galimybes buvo neatsižvelgiama; mano, kad, net jei tokios įplaukos negali būti kiti nuosavi ištekliai dėl jų lygio, nepastovumo ir nenuspėjamumo, jos vis dėlto suteikia galimybę patenkinti išaugusius finansinius poreikius pagal kitą DFP; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primena, kad teisinės procedūros, kuriomis reglamentuojamos tokios įplaukos ir galimi pakeitimai, yra lankstesnės nei tos, kuriomis reglamentuojami nuosavi ištekliai, nes jos nustatytos ne sprendime dėl nuosavų išteklių, bet antrinės teisės aktuose ir todėl joms netaikomas vieningumo reikalavimas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | dar kartą patvirtina savo ilgalaikę poziciją, kad visos įplaukos, gaunamos iš baudų, kurias sumoka įmonės už ES konkurencijos teisės pažeidimus, ar baudų, susijusių su vėlavimu sumokėti nacionalinius įnašus į ES biudžetą, turėtų sudaryti papildomas ES biudžeto įplaukas ir dėl to neturėtų būti atitinkamai sumažintas BNP įnašas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | taigi ragina ES biudžete įsteigti specialų rezervą, kuris bus palaipsniui papildomas kitomis nenumatytomis įvairiausių rūšių įplaukomis ir tinkamai perkeliamas į kitus metus siekiant prireikus suteikti papildomų išlaidų finansavimo galimybių; mano, kad šis rezervas turėtų būti skirtas DFP specialioms priemonėms ir, biudžeto valdymo institucijai priėmus sprendimą, turėtų užtikrinti papildomų lėšų – tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimų; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atkreipia dėmesį į ES biudžetui sukuriamas galimybes dėl mokesčių, mokėtinų už ES politikos priemonių ir ypač Europos sistemų, pvz., būsimos Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS), skirtos trečiųjų šalių piliečiams, įgyvendinimą; mano, kad tam tikrais atvejais tokios įplaukos galėtų būti skiriamos tai pačiai politikos sričiai arba tikslui; mano, kad, turint mintyje ES programas ir politikos priemones po 2020 m., turėtų būti sistemingiau atsižvelgiama į tokios rūšies numatomas pajamas, siekiant suteikti ES biudžetui papildomą įplaukų šaltinį; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad 2016 m., ES decentralizuotoms agentūroms priskirtos įplaukos, pvz., iš įmonių gaunami mokesčiai ir rinkliavos, taip pat įnašai iš nacionalinių biudžetų, sudarė maždaug 1 mlrd. EUR; ragina Komisiją kitoje DFP pasiūlyti nuoseklų agentūrų finansavimo mokesčiais metodą; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(2)  OL L 168, 2014 6 7, p. 29.

(3)  OL L 168, 2014 6 7, p. 39.

(4)  OL C 27 E, 2008 1 31, p. 214.

(5)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 89.

(6)  OL C 443, 2017 12 22, p. 11.

(7)  OL C 443, 2017 12 22, p. 994.

(8)  OL C 294, 2016 8 12, p. 82.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0309.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0401.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0310.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/80 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/80

---

P8_TA(2018)0077

Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2018 m. metinė augimo apžvalga

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2018 m. metinė augimo apžvalga“(2017/2226(INI))

(2019/C 162/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį, 136 ir 148 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį, 136 ir 148 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1175/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1175/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1177/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1177/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (7),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 20 d. Europos fiskalinės valdybos ataskaitą dėl galimų euro zonai tinkamų fiskalinės politikos krypčių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 20 d. Europos fiskalinės valdybos ataskaitą dėl galimų euro zonai tinkamų fiskalinės politikos krypčių,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25–26 d. ir 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“(COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25–26 d. ir 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“(COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (9),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (10),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 13 d. Komisijos komunikatą „Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios stabilumo ir augimo pakto taisyklės“(COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 13 d. Komisijos komunikatą „Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios stabilumo ir augimo pakto taisyklės“(COM(2015)0012),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 24 d. rezoliuciją „Ekonomikos valdymo sistemos peržiūra: įvertinimas ir uždaviniai“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 24 d. rezoliuciją „Ekonomikos valdymo sistemos peržiūra: įvertinimas ir uždaviniai“ (11),

| — | atsižvelgdamas į pranešimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (toliau – penkių pirmininkų pranešimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pranešimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (toliau – penkių pirmininkų pranešimas),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą „Tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“(COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą „Tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“(COM(2015)0600),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą „Baigiama kurti ekonominė ir pinigų sąjunga“(COM(2017)0821), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą „Baigiama kurti ekonominė ir pinigų sąjunga“(COM(2017)0821),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. rudens Europos ekonominę prognozę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. rudens Europos ekonominę prognozę,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui parengtas euro zonos ekonominės politikos koordinavimo pagal Europos semestrą tyrimus ir išsamias analizes (2015 m. lapkričio mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui parengtas euro zonos ekonominės politikos koordinavimo pagal Europos semestrą tyrimus ir išsamias analizes (2015 m. lapkričio mėn.),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą dėl 2016 m. metinės augimo apžvalgos (COM(2015)0690), 2016 m. Įspėjimo mechanizmo ataskaitą (COM(2015)0691) ir Bendros užimtumo ataskaitos projektą (COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą dėl 2016 m. metinės augimo apžvalgos (COM(2015)0690), 2016 m. Įspėjimo mechanizmo ataskaitą (COM(2015)0691) ir Bendros užimtumo ataskaitos projektą (COM(2015)0700),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge pasirašytą ir paskelbtą tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge pasirašytą ir paskelbtą tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/825 dėl 2017–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programos sudarymo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 1305/2013, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/825 dėl 2017–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programos sudarymo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 1305/2013,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijai dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijai dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (13),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2017)0770),

| — | atsižvelgdamas į diskusijas su nacionalinių parlamentų atstovais dėl 2018 m. Europos semestro prioritetų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į diskusijas su nacionalinių parlamentų atstovais dėl 2018 m. Europos semestro prioritetų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamente vykusią diskusiją su Komisija dėl Europos semestro dokumentų rinkinio ir 2018 m. metinės augimo apžvalgos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamente vykusią diskusiją su Komisija dėl Europos semestro dokumentų rinkinio ir 2018 m. metinės augimo apžvalgos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto nuomones bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0047/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto nuomones bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0047/2018),

| A. | kadangi, remiantis Komisijos prognozėmis, Europos ekonomikos augimas turėtų tęstis, tačiau darbo vietų kūrimo ir namų ūkių perkamosios galios augimo tempas rodo, jog per ateinančius dvejus metus esamas pagreitis šiek tiek sumažės – ES ekonomikos augimo tempas 2017 m. turėtų pasiekti 2,4 %, o po to šiek tiek sumažėti 2018 m. (iki 2,2 %) ir 2019 m. (iki 2,0 % ); kadangi vis dėlto reikės imtis kitų politikos veiksmų siekiant pašalinti neįveiktus pasaulinės ekonomikos krizės padarinius; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis Komisijos prognozėmis, Europos ekonomikos augimas turėtų tęstis, tačiau darbo vietų kūrimo ir namų ūkių perkamosios galios augimo tempas rodo, jog per ateinančius dvejus metus esamas pagreitis šiek tiek sumažės – ES ekonomikos augimo tempas 2017 m. turėtų pasiekti 2,4 %, o po to šiek tiek sumažėti 2018 m. (iki 2,2 %) ir 2019 m. (iki 2,0 % ); kadangi vis dėlto reikės imtis kitų politikos veiksmų siekiant pašalinti neįveiktus pasaulinės ekonomikos krizės padarinius;

| B. | kadangi dėl dabartinės ES ekonomikos būklės reikia plataus užmojo ir socialiai subalansuotų struktūrinių reformų ir investicijų valstybėse narėse, siekiant skatinti tvarų ekonomikos augimą, užimtumą bei konkurencingumą ir pasiekti konvergenciją link aukštesnių standartų; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl dabartinės ES ekonomikos būklės reikia plataus užmojo ir socialiai subalansuotų struktūrinių reformų ir investicijų valstybėse narėse, siekiant skatinti tvarų ekonomikos augimą, užimtumą bei konkurencingumą ir pasiekti konvergenciją link aukštesnių standartų;

| C. | kadangi privataus vartojimo augimas šiais metais turėtų šiek tiek sumažėti, po to vėl padidėti 2019 m. dėl didesnės infliacijos, palyginti su 2017 m., nors ji mažesnė už ECB tikslinį rodiklį (mažesnis kaip 2 %, bet 2 % artimas infliacijos lygis); |
| --- | --- |

C.

kadangi privataus vartojimo augimas šiais metais turėtų šiek tiek sumažėti, po to vėl padidėti 2019 m. dėl didesnės infliacijos, palyginti su 2017 m., nors ji mažesnė už ECB tikslinį rodiklį (mažesnis kaip 2 %, bet 2 % artimas infliacijos lygis);

| D. | kadangi Europos investicijų bankas, Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) bei Europos struktūriniai ir investicijų fondai teikė svarbią paramą investicijoms į ES; kadangi vis dėlto privačių investicijų lygis tebėra žemesnis nei 2008 m., o tai turi neigiamą poveikį potencialiam ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui ir produktyvumui; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos investicijų bankas, Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) bei Europos struktūriniai ir investicijų fondai teikė svarbią paramą investicijoms į ES; kadangi vis dėlto privačių investicijų lygis tebėra žemesnis nei 2008 m., o tai turi neigiamą poveikį potencialiam ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui ir produktyvumui;

| E. | kadangi numatoma, jog užimtumo lygis ES toliau augs ir 2017 m. antrame ketvirtyje darbą turėjo 235,4 mln. gyventojų (tai rekordinis rodiklis); nors kai kurie darbo rinkos rodikliai rodo išliekančius sunkumus, pavyzdžiui, didėjančią darbo rinkos segmentaciją, nelygybės didėjimą, ypač kalbant apie jaunimą ir asmenis, turinčius žemą išsilavinimo lygį; kadangi nedarbo lygis siekia 7,5 % ES ir 8,9 % euro zonoje, o tai žemiausias lygis per paskutinius atitinkamai devynis ir aštuonis metus, tačiau jis vis dar pernelyg aukštas, ypač jaunimo atžvilgiu; kadangi vis dar išlieka labai didelių skirtumų tarp daugelio valstybių narių ir užimtumo lygis dar turi augti, kad atsigautų po krizės ir, be kita ko, pasiektų strategijos „Europa 2020“nacionalinius tikslus; kadangi paslėpto nedarbo lygis (rodantis norinčius dirbti, tačiau darbo aktyviai neieškančius bedarbius) 2016 m. sudarė 20 %; |
| --- | --- |

E.

kadangi numatoma, jog užimtumo lygis ES toliau augs ir 2017 m. antrame ketvirtyje darbą turėjo 235,4 mln. gyventojų (tai rekordinis rodiklis); nors kai kurie darbo rinkos rodikliai rodo išliekančius sunkumus, pavyzdžiui, didėjančią darbo rinkos segmentaciją, nelygybės didėjimą, ypač kalbant apie jaunimą ir asmenis, turinčius žemą išsilavinimo lygį; kadangi nedarbo lygis siekia 7,5 % ES ir 8,9 % euro zonoje, o tai žemiausias lygis per paskutinius atitinkamai devynis ir aštuonis metus, tačiau jis vis dar pernelyg aukštas, ypač jaunimo atžvilgiu; kadangi vis dar išlieka labai didelių skirtumų tarp daugelio valstybių narių ir užimtumo lygis dar turi augti, kad atsigautų po krizės ir, be kita ko, pasiektų strategijos „Europa 2020“nacionalinius tikslus; kadangi paslėpto nedarbo lygis (rodantis norinčius dirbti, tačiau darbo aktyviai neieškančius bedarbius) 2016 m. sudarė 20 %;

| F. | kadangi dėl tam tikroms didelėms bendrovėms ir asmenims naudingo mokesčių vengimo, mokesčių slėpimo ir mokestinio sukčiavimo kelios valstybės narės prarado milijardines įplaukas, kurios reikalingos siekiant sutvarkyti viešuosius finansus, o MVĮ ir kiti mokesčių mokėtojai patyrė žalą; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl tam tikroms didelėms bendrovėms ir asmenims naudingo mokesčių vengimo, mokesčių slėpimo ir mokestinio sukčiavimo kelios valstybės narės prarado milijardines įplaukas, kurios reikalingos siekiant sutvarkyti viešuosius finansus, o MVĮ ir kiti mokesčių mokėtojai patyrė žalą;

| G. | kadangi pagerėjusi ekonominė padėtis, sudaro sąlygas įgyvendinti plataus užmojo ir socialiniu požiūriu subalansuotas struktūrines reformas, ypač priemones investicijoms skatinti, atsižvelgiant į tai, kad investicijų dalis BVP šiandien vis dar mažesnė nei laikotarpiu prieš pat finansų krizę, taip pat gerinti viešųjų finansų padėtį, atsižvelgiant į sunkų demografinių pokyčių poveikį valstybės skolos tvarumui; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagerėjusi ekonominė padėtis, sudaro sąlygas įgyvendinti plataus užmojo ir socialiniu požiūriu subalansuotas struktūrines reformas, ypač priemones investicijoms skatinti, atsižvelgiant į tai, kad investicijų dalis BVP šiandien vis dar mažesnė nei laikotarpiu prieš pat finansų krizę, taip pat gerinti viešųjų finansų padėtį, atsižvelgiant į sunkų demografinių pokyčių poveikį valstybės skolos tvarumui;

| 1. | atkreipia dėmesį į paskelbtą 2018 m. metinės augimo apžvalgos dokumentų rinkinį ir siūlomą politikos priemonių derinį, apimantį investicijas, plataus užmojo ir socialiai subalansuotas struktūrines reformas bei fiskalinį konsolidavimą, kuris buvo pateiktas kaip priemonė, skirta toliau skatinti spartesnį ekonomikos augimą, stiprinti Europos atsigavimą ir konvergenciją link aukštesnių standartų bei konkurencingumą; sutinka, jog, siekiant užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą bei kovoti su ekonomikos augimui kliudančia nelygybe, reikalinga tolesnė pažanga įgyvendinant struktūrines reformas; |
| --- | --- |

1.

1 skyrius. Investicijos ir ekonomikos augimas

| 2. | atkreipia dėmesį į išliekančią struktūrinę nepakankamo potencialios gamybos apimties, produktyvumo ir konkurencingumo augimo problemą, susijusią su per mažomis viešosiomis ir privačiosiomis investicijomis bei plataus užmojo ir socialiai subalansuotų struktūrinių reformų stoka kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad kai kuriose valstybėse narėse vis dar didelis einamosios sąskaitos perteklius, kurį būtų galima panaudoti viešojo ir privačiojo sektoriaus investicijoms remti ir ekonomikos augimui skatinti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, jog siekiant padidinti ir išnaudoti ekonomikos augimą svarbu derinti viešąsias ir privačiąsias investicijas ir struktūrines reformas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad svarbu didinti viešąsias investicijas į ES, kad būtų pašalinta dabartinė viešųjų investicijų sumažėjimo problema; be to, primygtinai ragina sukurti kapitalo rinkų sąjungą, siekiant skatinti privačiąsias investicijas visoje bendrojoje rinkoje; mano, kad privačiųjų investicijų reglamentavimo sistema turėtų būti toliau tobulinama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad reikia daugiau investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, taip pat į technologijų modernizavimą, siekiant padidinti produktyvumą; primena, kad investicijas į infrastruktūrą, vaikų priežiūrą, socialinį būstą, švietimą, mokymą, sveikatą, mokslinius tyrimus, skaitmenines inovacijas ir žiedinę ekonomiką gali padidinti našumą ir (arba) užimtumą; ragina Komisiją atsižvelgti į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas efektyvaus energijos vartojimo ir išteklių naudojimo srityse ir užtikrinti, kad konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos būtų visapusiškai suderintos su Paryžiaus klimato kaitos susitarimu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prašo Komisijos įvertinti dabartines kliūtis svarbios ekonomikos augimą skatinančios infrastruktūros projektams, kylančias per visą tokių investicijų laikotarpį, ir aptarti su Parlamentu ir Taryba, kaip būtų galima pašalinti tokias kliūtis pagal galiojančią teisinę sistemą; |
| --- | --- |

7.

2 skyrius. Atsakingumas viešųjų finansų srityje

| 8. | konstatuoja, kad euro zonai skirtose rekomendacijose siūloma neutrali bendra fiskalinės politikos kryptis, nors ir numatoma, jog kelete valstybių narių 2018 m. fiskalinės politikos kryptis bus šiek skatinamoji; primena, kad nuoseklus Sąjungos fiskalinių taisyklių įgyvendinimas ir laikymasis (įskaitant visapusišką atitiktį galiojančioms lankstumo nuostatoms), yra itin svarbus norint užtikrinti tinkamą ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad nustatant nacionalines ir euro zonos lygmens fiskalinės politikos kryptis reikia užtikrinti ilgalaikio viešųjų finansų ir investicijų tvarumo (visapusiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto) ir trumpalaikio makroekonominio stabilizavimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina pažangą viešųjų finansų srityje (tai itin svarbu siekiant tvirtesnio, tvaresnio ir efektyvesnio ekonomikos augimo), ypač ES ir euro zonoje palaipsniui mažėjantį skolos santykį su BVP ir mažėjantį nominalųjį biudžeto deficitą, tuo pat metu pabrėždamas, kad visos euro zonos skolos santykis su BVP vis dar siekia apie 90 %, o keliose valstybėse narėse gerokai didesnis už tą lygį; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų skubiai mažinti savo skolos santykį su BVP, nes tai gerokai paprasčiau atlikti ekonomikos atsigavimo laikotarpiu; primena, kad dėl visuomenės senėjimo ir kitų demografinių pokyčių atsiranda didelė našta viešųjų finansų tvarumui; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares prisiimti atsakomybę už ateities kartas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad reikia daugiau dėmesio skirti nacionalinių biudžetų sandarai ir valdymui; todėl palankiai vertina tai, kad vis dažniau atliekama išlaidų peržiūra, taip pat ragina valstybes nares įvertinti savo biudžetų kokybę; |
| --- | --- |

11.

3 skyrius. Struktūrinės reformos

| 12. | primena, kad kai kurioms valstybėms narėms reikia toliau įgyvendinti socialiai ir ekologiškai tvarias ir ekonomikos augimui palankias struktūrines reformas, ypač atsižvelgiant į geresnę ekonominę padėtį visoje ES (BVP auga beveik visose valstybėse narėse), kad būtų skatinamas konkurencingumas, darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir konvergencija link aukštesnių standartų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina išlaidas moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai priartinti prie strategijos „Europa 2020“tikslų; ragina valstybes nares nustatyti tinkamą politiką ir vykdyti investicijas, siekiant užtikrinti arba išlaikyti vienodą prieigą prie švietimo ir mokymosi visą gyvenimą, atsižvelgiant į darbo rinkos pokyčius, įskaitant naujų profesijų atsiradimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad skaitmeninimas, globalizacija ir technologiniai pokyčiai iš esmės keičia mūsų darbo rinkas, pavyzdžiui, stipriai pakeisdami užimtumo formas ir statusus, o dėl to reikia tam pritaikyto pereinamojo laikotarpio; todėl pabrėžia, kaip svarbu kurti dinamiškas darbo rinkas su prieinamomis ir kokybiškomis socialinės apsaugos sistemomis, galinčiomis reaguoti į šias naujas darbo rinkos realijas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad reformos, kuriomis būtų šalinamos kliūtys investicijoms, suteiktų galimybes nedelsiant teikti paramą ekonominei veiklai ir tuo pačiu sudarytų sąlygas ilgalaikiam ekonomikos augimui; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina atlikti apmokestinimo peržiūras, kuriomis siekiama teisingai subalansuoti kapitalo, darbo ir vartojimo apmokestinimą; |
| --- | --- |

16.

4 skyrius. Konvergencija ir įtrauktis

| 17. | pabrėžia, kad Europos semestras ir konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos turėtų padėti pasiekti strategijos „Europa 2020“tikslų, įskaitant pagal Europos socialinių teisių ramstį, ir turėtų užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; todėl palankiai vertina socialinių rodiklių suvestinę, kuri yra priemonė, skirta stebėti, kaip įgyvendinamas socialinis ramstis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad pastaruoju laikotarpiu realusis darbo užmokesčio augimas buvo mažesnis nei našumo augimas, o padėtis darbo rinkoje pagerėjo; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad tam tikruose sektoriuose ir srityse galėtų būti galimybių laikantis našumo tikslų didinti darbo užmokestį, siekiant užtikrinti aukštą gyvenimo lygį, atsižvelgiant į konkurencingumą ir poreikį kovoti su nelygybe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant fiskalinės politikos priemones reikia atsižvelgti į pinigų politiką ir ECB nepriklausomumą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina Komisiją parengti išsamią strategiją, kurios paskirtis – remti aplinkos tvarumą didinančias investicijas ir užtikrinti tinkamą ryšį tarp Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų ir Europos semestro; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. metinėje augimo apžvalgoje pripažįstama, jog reikia sukurti efektyvias ir teisingas mokesčių sistemas, sudarančias tinkamas paskatas ekonominei veiklai; remia Komisijos iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti skaidrumą ir pertvarkyti PVM sistemą, taip pat atkreipia dėmesį į darbą, nuveiktą siekiant nustatyti bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę; palankiai vertina tarptautines pastangas kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu; pažymi, kad didesnis nacionalinių mokesčių sistemų efektyvumas gali gerokai padidinti valstybės įplaukas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valstybes nares imtis tinkamų priemonių, skirtų padėti nesimokančiam ir nedirbančiam jaunimui (angl. NEET) ir pabėgėliams ir juos integruoti, iš anksto numatant reikalavimus, kuriuos reikia patenkinti norint užtikrinti sklandų jų patekimą į darbo rinką, siekiant užkirsti kelią jų patekimui į šešėlinę ekonomiką, taip pat užtikrinti, kad būtų skirta pakankamai išteklių viešosioms paslaugoms; pabrėžia, kad socialiniai partneriai turėtų atlikti svarbų vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas integruoti nesimokantį ir nedirbantį jaunimą ir pabėgėlius, taip pat užtikrinant, kad jie nebūtų diskriminuojami darbo rinkoje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | yra susirūpinęs dėl to, kad kai kurių valstybių narių darbo rinkose esama spragų ir diskriminacijos, kuri skatina skirtumus tarp vyrų ir moterų atlyginimų, pensijų ir dalyvavimo priimant sprendimus srityse; |
| --- | --- |

23.

5 skyrius. Europos semestro sistema: atsakomybė ir įgyvendinimas

| 24. | palankiai vertina tai, kad daugiau dėmesio skiriama euro zonos bendrai fiskalinei krypčiai, kartu atkreipdamas dėmesį į atskirų valstybių narių prievoles vykdyti Stabilumo ir augimo paktą, be kita ko, visapusiškai laikantis jo esamų lankstumo nuostatų; pabrėžia, kad bendros fiskalinės krypties koncepcija nereiškia, kad įvairių valstybių narių proficitas ir deficitas vienas kitą kompensuoja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | yra susirūpinęs dėl to, kad menkai laikomasi konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, įskaitant tas, kuriomis siekiama skatinti konvergenciją, didinti konkurencingumą bei mažinti makroekonominius disbalansus; mano, kad vykdant viešas diskusijas nacionaliniu lygmeniu užtikrinama didesnė nacionalinė atsakomybė padėtų geriau įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; mano, jog svarbu užtikrinti, kad nacionaliniai parlamentai aptartų šalių ataskaitas ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; mano, kad regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų aktyviau dalyvauti Europos semestro procese; ragina Komisiją pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos, kuriomis siekiama spręsti šias problemas, kurios kelia grėsmę pinigų sąjungos tvarumui; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad bet kokie tolesni veiksmai link ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo turi būti vykdomi kartu stiprinant demokratinę kontrolę; primygtinai reikalauja šiuo tikslu stiprinti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų vaidmenį, vadovaujantis atsakomybės principu; prašo derybų proceso metu tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmenimis konsultuotis su socialiniais partneriais; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina tai, kad Komisija pripažino, jog korupcija vis dar tebėra kliūtis investicijoms kai kuriose valstybėse narėse, ir kad teisinės valstybės principų laikymasis, teismų nepriklausomumas ir teisėsaugos institucijos yra būtini siekiant užtikrinti tinkamą ekonominį vystymąsi; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad Komisija nusprendė neberengti kasmetinės kovos su korupcija ataskaitos, ir ragina Komisiją atnaujinti šią metinę korupcijos valstybėse narėse analizę ir pateikti kovos su ja mechanizmus; |
| --- | --- |

27.

Sektorių indėlis rengiant 2018 m. metinę augimo apžvalgą

Biudžetas

| 28. | mano, kad ES biudžetas turi skatinti tvarų augimą, konvergenciją, investicijas ir reformas pasitelkiant su nacionaliniais biudžetais susijusius sprendimus ir sinergiją; todėl mano, kad metinė augimo apžvalga yra gairės valstybėms narėms ir rengiant nacionalinius ir ES biudžetus, visų pirma rengiant laikotarpio po 2020 m. daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | šiuo klausimu dar kartą pabrėžia, kad reikėtų daugiau sinergijos tarp nacionalinių ir ES biudžetų; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija, atsižvelgiant į jos dalyvavimą Europos semestre ir rengiant bei vykdant ES biudžetą, turi atlikti esminį vaidmenį šioje srityje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina pasiūlymą padidinti ES biudžeto sinergiją ir vientisumą, pateiktą Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais 2016 m. gruodžio mėn. galutinės ataskaitos „ES finansavimas ateityje“rekomendacijose; |
| --- | --- |

30.

Aplinka, visuomenė sveikata ir maisto sauga

| 31. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti sveikatos priežiūros skatinimui ir ligų prevencijai skirtą interneto portalą, kuriame pateikiama naujausia informacija klausimais, susijusiais su sveikatos ir gerovės skatinimu, ir kuris veikia kaip svarbus aiškios ir patikimos informacijos piliečiams šaltinis; pabrėžia, kad šis portalas turėtų būti visiškai prieinamas visiems ES piliečiams, įskaitant tuos, kurie kenčia nuo disleksijos ar turi kitų panašių sunkumų; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina užtikrinti didesnę darną su kitomis ES nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms sričių politikos priemonėmis, pvz., ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija, Europos struktūriniais ir investicijų fondais, Solidarumo fondu, aplinkos teisės aktais, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir nacionaliniams parlamentams bei Europos Centriniam Bankui. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OL L 306, 2011 11 23, p. 12.

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 41.

(3)  OL L 306, 2011 11 23, p. 8.

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 33.

(5)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

(6)  OL L 306, 2011 11 23, p. 1.

(7)  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

(8)  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

(9)  OL L 192, 2015 7 18, p. 27.

(10)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

(11)  OL C 407, 2016 11 4, p. 86.

(12)  OL C 399, 2017 11 24, p. 149.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0491.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/87 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/87

---

P8_TA(2018)0078

Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2018 m. metinėje augimo apžvalgoje

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2018 m. metinėje augimo apžvalgoje“(2017/2260(INI))

(2019/C 162/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 ir 5 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 ir 5 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 145, 148, 152, 153, 174 ir 349 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 145, 148, 152, 153, 174 ir 349 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos IV antraštinę dalį (Solidarumas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos IV antraštinę dalį (Solidarumas),

| — | atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ypač1, 3, 4, 5, 8 ir 10 tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ypač1, 3, 4, 5, 8 ir 10 tikslus,

| — | atsižvelgdamas į tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio, priimtą 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio, priimtą 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „2018 m. metinė augimo apžvalga“(COM(2017)0690), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „2018 m. metinė augimo apžvalga“(COM(2017)0690),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos ir Tarybos parengtą bendros užimtumo ataskaitos projektą, pridedamą prie Komisijos komunikato „2018 m. metinė augimo apžvalga“(COM(2017)0674), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos ir Tarybos parengtą bendros užimtumo ataskaitos projektą, pridedamą prie Komisijos komunikato „2018 m. metinė augimo apžvalga“(COM(2017)0674),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2017)0677), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2017)0677),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2017)0770),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos ataskaitą „2018 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita“(COM(2017)0771), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos ataskaitą „2018 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita“(COM(2017)0771),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Bendras 2018 m. biudžeto planų projektų vertinimas“(COM(2017)0800), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Bendras 2018 m. biudžeto planų projektų vertinimas“(COM(2017)0800),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą dėl Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimo (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą dėl Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimo (COM(2017)0250),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“(COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“(COM(2017)0252),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2013 m. rekomendacijos „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“įgyvendinimo rezultatų apžvalga“(SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2013 m. rekomendacijos „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“įgyvendinimo rezultatų apžvalga“(SWD(2017)0258),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Komisija paskelbė septintą metinės ataskaitos leidimą „Užimtumas ir socialinė raida Europoje“, 2017 m. metinė apžvalga, kurioje daugiausia dėmesio skiriama kartų tarpusavio sąžiningumui ir solidarumui Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Komisija paskelbė septintą metinės ataskaitos leidimą „Užimtumas ir socialinė raida Europoje“, 2017 m. metinė apžvalga, kurioje daugiausia dėmesio skiriama kartų tarpusavio sąžiningumui ir solidarumui Europoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“(COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“(COM(2016)0646),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (COM(2016)0604),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Europos investicijų, skirtų darbo vietoms kurti ir ekonomikos augimui užtikrinti, didinimas. Antrasis Europos strateginių investicijų fondo etapas ir naujasis Europos išorės investicijų planas“(COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Europos investicijų, skirtų darbo vietoms kurti ir ekonomikos augimui užtikrinti, didinimas. Antrasis Europos strateginių investicijų fondo etapas ir naujasis Europos išorės investicijų planas“(COM(2016)0581),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“(COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“(COM(2016)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“(COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“(COM(2016)0356),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą „Europa vėl investuoja. Investicijų plano Europai rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai“(COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą „Europa vėl investuoja. Investicijų plano Europai rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai“(COM(2016)0359),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Pradedamos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio“(COM(2016)0127) ir jo priedus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Pradedamos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio“(COM(2016)0127) ir jo priedus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2016)0071) ir į 2016 m. rugsėjo 15 d. Parlamento poziciją dėl šio pasiūlymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2016)0071) ir į 2016 m. rugsėjo 15 d. Parlamento poziciją dėl šio pasiūlymo (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. vasario 20 d. socialinių investicijų srities dokumentų rinkinį, įskaitant Rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. vasario 20 d. socialinių investicijų srities dokumentų rinkinį, įskaitant Rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“(COM(2010)2020) ir į 2010 m. birželio 16 d. Parlamento rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“(COM(2010)2020) ir į 2010 m. birželio 16 d. Parlamento rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų ataskaitą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų ataskaitą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl kovos su nelygybe kaip darbo vietų kūrimo ir augimo skatinimo veiksnio (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl kovos su nelygybe kaip darbo vietų kūrimo ir augimo skatinimo veiksnio (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl euro zonos ekonominės politikos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl euro zonos ekonominės politikos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl politikos, kuria užtikrinamos minimalios pajamos kaip kovos su skurdu priemonė (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl politikos, kuria užtikrinamos minimalios pajamos kaip kovos su skurdu priemonė (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl naujos Europos įgūdžių darbotvarkės (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl naujos Europos įgūdžių darbotvarkės (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos platformos, skirtos bendradarbiavimui nedeklaruojamo darbo prevencijos ir atgrasymo nuo jo srityje gerinti, sukūrimo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos platformos, skirtos bendradarbiavimui nedeklaruojamo darbo prevencijos ir atgrasymo nuo jo srityje gerinti, sukūrimo (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 8 d. rezoliuciją „Žaliojo užimtumo iniciatyva. Išnaudoti žaliosios ekonomikos darbo vietų kūrimo potencialą“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 8 d. rezoliuciją „Žaliojo užimtumo iniciatyva. Išnaudoti žaliosios ekonomikos darbo vietų kūrimo potencialą“ (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją „Krizės poveikis pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją „Krizės poveikis pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas“ (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (18),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto baigiamąsias pastabas dėl pradinės Europos Sąjungos ataskaitos (2015 m. rugsėjo mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto baigiamąsias pastabas dėl pradinės Europos Sąjungos ataskaitos (2015 m. rugsėjo mėn.),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo mėn. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 5/2017 „Jaunimo nedarbas – ar kas pasikeitė įgyvendinus ES politikas? Jaunimo garantijų iniciatyvos ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo mėn. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 5/2017 „Jaunimo nedarbas – ar kas pasikeitė įgyvendinus ES politikas? Jaunimo garantijų iniciatyvos ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 25 d. Eurofound ataskaitą „Profesinio gyvenimo raida Europoje. Metinė 2016 m. EurWORK apžvalga“(angl. Developments in working life in Europe: EurWORK annual review 2016), visų pirma į jos skyrių „Nelygybė darbo užmokesčio srityje. Įrodymai, diskusija ir veiklos kryptys“(angl. Pay inequalities – Evidence, debate and policies), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 25 d. Eurofound ataskaitą „Profesinio gyvenimo raida Europoje. Metinė 2016 m. EurWORK apžvalga“(angl. Developments in working life in Europe: EurWORK annual review 2016), visų pirma į jos skyrių „Nelygybė darbo užmokesčio srityje. Įrodymai, diskusija ir veiklos kryptys“(angl. Pay inequalities – Evidence, debate and policies),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 18 d. Eurofound atnaujintą informaciją tema „Komandiruojamų darbuotojų darbo užmokesčio skirtumai. Siekiant vienodo požiūrio principo taikymo“(angl. Pay inequalities experienced by posted workers: Challenges to the “equal treatment”principle), kurioje išsamiai apžvelgiama vyriausybių ir socialinių partnerių pozicija visoje Europoje dėl vienodo darbo užmokesčio už vienodą darbą principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 18 d. Eurofound atnaujintą informaciją tema „Komandiruojamų darbuotojų darbo užmokesčio skirtumai. Siekiant vienodo požiūrio principo taikymo“(angl. Pay inequalities experienced by posted workers: Challenges to the “equal treatment”principle), kurioje išsamiai apžvelgiama vyriausybių ir socialinių partnerių pozicija visoje Europoje dėl vienodo darbo užmokesčio už vienodą darbą principo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 26 d. Eurofound ataskaitą „Su darbu susiję pokyčiai ir darbo užmokesčio nelygybė. 2017 m. Europos darbo vietų stebėsenos ataskaita“(angl. Occupational change and wage inequality: European Jobs Monitor 2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 26 d. Eurofound ataskaitą „Su darbu susiję pokyčiai ir darbo užmokesčio nelygybė. 2017 m. Europos darbo vietų stebėsenos ataskaita“(angl. Occupational change and wage inequality: European Jobs Monitor 2017),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 19 d. Eurofound ataskaitą „Socialinis judumas ES“(angl. Social mobility in the EU), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 19 d. Eurofound ataskaitą „Socialinis judumas ES“(angl. Social mobility in the EU),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 13 d. Eurofound ataskaitą „Pajamų skirtumai ir užimtumo modeliai Europoje prieš didįjį nuosmukį ir po jo“(angl. Income inequalities and employment - patterns in Europe before and after the Great Recession), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 13 d. Eurofound ataskaitą „Pajamų skirtumai ir užimtumo modeliai Europoje prieš didįjį nuosmukį ir po jo“(angl. Income inequalities and employment - patterns in Europe before and after the Great Recession),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitas: 2017 m. vasario 24 d. ataskaitą „Socialinių partnerių dalyvavimas Europos semestre. 2016 m. atnaujinta informacija“ir 2016 m. vasario 16 d. ataskaitą „Socialinių partnerių vaidmuo Europos semestre 2011–2014 m.“, kurioje nagrinėjamas 2011–2014 m. laikotarpis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitas: 2017 m. vasario 24 d. ataskaitą „Socialinių partnerių dalyvavimas Europos semestre. 2016 m. atnaujinta informacija“ir 2016 m. vasario 16 d. ataskaitą „Socialinių partnerių vaidmuo Europos semestre 2011–2014 m.“, kurioje nagrinėjamas 2011–2014 m. laikotarpis,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 17 d. Eurofound apžvalginę ataskaitą „Šeštasis Europos darbo sąlygų tyrimas“(angl. Sixth European Working Conditions Survey), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 17 d. Eurofound apžvalginę ataskaitą „Šeštasis Europos darbo sąlygų tyrimas“(angl. Sixth European Working Conditions Survey),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 12 d. Eurofound ataskaitą „Naujos darbo formos“(angl. New forms of employment), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 12 d. Eurofound ataskaitą „Naujos darbo formos“(angl. New forms of employment),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 29 d. Eurofound ataskaitą „Moterys, vyrai ir darbo sąlygos Europoje“(angl. Women, men and working conditions in Europe), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 29 d. Eurofound ataskaitą „Moterys, vyrai ir darbo sąlygos Europoje“(angl. Women, men and working conditions in Europe),

| — | atsižvelgdamas į diskusijas su nacionalinių parlamentų atstovais dėl 2018 m. Europos semestro prioritetų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į diskusijas su nacionalinių parlamentų atstovais dėl 2018 m. Europos semestro prioritetų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8–0052/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8–0052/2018),

| A. | kadangi užimtumo lygis ES didėja ir 2017 m. antrame ketvirtyje darbą turėjo 235,4 mln. gyventojų, t. y. užimtumas pasiekė 72,3 proc. lygį, o tai yra pažanga siekiant strategijoje „Europa 2000“užsibrėžto tikslo, kad užimtumo lygis būtų 75 proc.; kadangi užimtumo lygis daugelyje valstybių narių ir toliau smarkiai skiriasi: nuo gerokai žemesnio nei ES 65 proc. vidurkis Graikijoje, Kroatijoje, Italijoje ir Ispanijoje iki daugiau kaip 75 proc. Nyderlanduose, Danijoje, Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje ir Švedijoje, ir jis dar turi augti, kad būtų atsigauta po krizės ir visų pirma pasiekti strategijos „Europa 2020“nacionaliniai tikslai; kadangi labiau augo vyresnių darbuotojų, aukštos kvalifikacijos darbuotojų ir vyrų, o ne jaunimo, žemos kvalifikacijos darbuotojų ir moterų užimtumas; kadangi užimtumas, matuojamas pagal vieno darbuotojo dirbtų valandų skaičių, dėl padidėjusio darbo ne visą darbo laiką ir visą darbo laiką dirbančių darbuotojų darbo laiko trumpinimo ES vis dar yra 3 proc. mažesnis už užimtumo lygį prieš krizę, o euro zonoje – 4 proc.; kadangi ES šiuo metu darbo neturi 18,9 mln. žmonių, investicijos dar vis pernelyg mažos, atlyginimai auga per lėtai ir didėja dirbančiųjų skurdas; primena, kad ES sutarties 3 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga siekia visiško užimtumo; |
| --- | --- |

A.

kadangi užimtumo lygis ES didėja ir 2017 m. antrame ketvirtyje darbą turėjo 235,4 mln. gyventojų, t. y. užimtumas pasiekė 72,3 proc. lygį, o tai yra pažanga siekiant strategijoje „Europa 2000“užsibrėžto tikslo, kad užimtumo lygis būtų 75 proc.; kadangi užimtumo lygis daugelyje valstybių narių ir toliau smarkiai skiriasi: nuo gerokai žemesnio nei ES 65 proc. vidurkis Graikijoje, Kroatijoje, Italijoje ir Ispanijoje iki daugiau kaip 75 proc. Nyderlanduose, Danijoje, Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje ir Švedijoje, ir jis dar turi augti, kad būtų atsigauta po krizės ir visų pirma pasiekti strategijos „Europa 2020“nacionaliniai tikslai; kadangi labiau augo vyresnių darbuotojų, aukštos kvalifikacijos darbuotojų ir vyrų, o ne jaunimo, žemos kvalifikacijos darbuotojų ir moterų užimtumas; kadangi užimtumas, matuojamas pagal vieno darbuotojo dirbtų valandų skaičių, dėl padidėjusio darbo ne visą darbo laiką ir visą darbo laiką dirbančių darbuotojų darbo laiko trumpinimo ES vis dar yra 3 proc. mažesnis už užimtumo lygį prieš krizę, o euro zonoje – 4 proc.; kadangi ES šiuo metu darbo neturi 18,9 mln. žmonių, investicijos dar vis pernelyg mažos, atlyginimai auga per lėtai ir didėja dirbančiųjų skurdas; primena, kad ES sutarties 3 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga siekia visiško užimtumo;

| B. | kadangi nepaisant to, kad nedarbo rodiklis nukrito iki žemiausio per devynerius metus lygio: ES – iki 7,5 proc., o euro zonoje – iki 8,9 proc., 18,9 mln. žmonių vis dar neturi darbo; be to, kadangi šis atsigavimas skirtingose valstybėse narėse tebėra nevienodas: nedarbo lygis skiriasi nuo 4 proc. Vokietijoje iki beveik 20 proc. Ispanijoje ir 23,6 proc. Graikijoje; paslėptas nedarbo lygis, t. y. kai žmonės nori dirbti, bet aktyviai neieško darbo, 2016 m. buvo 20 proc., tuo tarpu ilgalaikiam nedarbui ES tenkanti dalis buvo nepriimtinai didelė – 46,4 proc. (atitinkamas rodiklis euro zonoje – 49,7 proc.); kadangi kai kuriose valstybėse narėse nedarbo lygis išlieka aukštas dėl per mažo augimo ir struktūrinių trūkumų; kadangi viena iš didelio nedarbo priežasčių – netinkamos darbo rinkos reformos; kadangi remti ilgalaikius bedarbius yra labai svarbu, kitaip tokia padėtis pradės daryti neigiamą poveikį jų pasitikėjimui savimi, gerovei ir būsimam vystymuisi, keldama jiems skurdo ar socialinės atskirties riziką, taip pat grėsmę socialinės apsaugos sistemų ir Europos socialinės dimensijos tvarumui; |
| --- | --- |

B.

kadangi nepaisant to, kad nedarbo rodiklis nukrito iki žemiausio per devynerius metus lygio: ES – iki 7,5 proc., o euro zonoje – iki 8,9 proc., 18,9 mln. žmonių vis dar neturi darbo; be to, kadangi šis atsigavimas skirtingose valstybėse narėse tebėra nevienodas: nedarbo lygis skiriasi nuo 4 proc. Vokietijoje iki beveik 20 proc. Ispanijoje ir 23,6 proc. Graikijoje; paslėptas nedarbo lygis, t. y. kai žmonės nori dirbti, bet aktyviai neieško darbo, 2016 m. buvo 20 proc., tuo tarpu ilgalaikiam nedarbui ES tenkanti dalis buvo nepriimtinai didelė – 46,4 proc. (atitinkamas rodiklis euro zonoje – 49,7 proc.); kadangi kai kuriose valstybėse narėse nedarbo lygis išlieka aukštas dėl per mažo augimo ir struktūrinių trūkumų; kadangi viena iš didelio nedarbo priežasčių – netinkamos darbo rinkos reformos; kadangi remti ilgalaikius bedarbius yra labai svarbu, kitaip tokia padėtis pradės daryti neigiamą poveikį jų pasitikėjimui savimi, gerovei ir būsimam vystymuisi, keldama jiems skurdo ar socialinės atskirties riziką, taip pat grėsmę socialinės apsaugos sistemų ir Europos socialinės dimensijos tvarumui;

| C. | kadangi nuo 2008 m. darbas ne visą darbo laiką padidėjo 11 proc., tuo pat laikotarpiu darbas visą darbo laiką sumažėjo 2 proc., o nesavanoriškas darbas ne visą darbo laiką sumažėjo nuo 29,3 proc. 2013 m. iki 27,7 proc. 2016 m., bet vis dar sudaro ketvirtadalį šio tipo sutarčių; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 2008 m. darbas ne visą darbo laiką padidėjo 11 proc., tuo pat laikotarpiu darbas visą darbo laiką sumažėjo 2 proc., o nesavanoriškas darbas ne visą darbo laiką sumažėjo nuo 29,3 proc. 2013 m. iki 27,7 proc. 2016 m., bet vis dar sudaro ketvirtadalį šio tipo sutarčių;

| D. | kadangi darbo rinkos susiskaidymas pagal nuolatines ir netipines darbo vietas vis dar kelia susirūpinimą ir kai kuriose valstybėse narėse laikinosios sutartys sudaro nuo 10 proc. iki 20 proc. visų sutarčių, perėjimo prie nuolatinių sutarčių rodikliai yra ypač maži ir laikinas darbas yra labiau aklagatvis nei laiptelis siekiant nuolatinės darbo vietos; kadangi šis reiškinys daugeliui darbuotojų neleidžia gauti saugaus ir palyginti gerai apmokamo darbo ir turėti gerų perspektyvų ir dėl jo atsiranda nuolatinių ir laikinųjų darbuotojų darbo užmokesčio skirtumas; |
| --- | --- |

D.

kadangi darbo rinkos susiskaidymas pagal nuolatines ir netipines darbo vietas vis dar kelia susirūpinimą ir kai kuriose valstybėse narėse laikinosios sutartys sudaro nuo 10 proc. iki 20 proc. visų sutarčių, perėjimo prie nuolatinių sutarčių rodikliai yra ypač maži ir laikinas darbas yra labiau aklagatvis nei laiptelis siekiant nuolatinės darbo vietos; kadangi šis reiškinys daugeliui darbuotojų neleidžia gauti saugaus ir palyginti gerai apmokamo darbo ir turėti gerų perspektyvų ir dėl jo atsiranda nuolatinių ir laikinųjų darbuotojų darbo užmokesčio skirtumas;

| E. | kadangi, nors jaunimo nedarbo rodiklis šiek tiek pagerėjo, jis išlieka nerimą keliančio aukšto lygio, kuris siekia 16,6 proc. (18,7 % euro zonoje); kadangi bendros užimtumo ataskaitos projekte teigiama, kad jaunimas dažniau įdarbinamas nestandartinių ir netipinių formų darbo vietose, įskaitant laikiną darbą, nesavanorišką darbą ne visą darbo laiką ir mažiau apmokamą darbą; kadangi 2016 m. dar buvo 6,3 mln. nesimokančių ir nedirbančių 15–24 metų amžiaus jaunuolių (NEET jaunimas); kadangi valstybės narės gali įveikti jaunimo nedarbą sukūrusios ir įgyvendinusios darbo rinkos reguliavimo sistemas, šveitimo ir mokymo sistemas ir aktyvią darbo rinkos politiką, remdamosi diskriminacijos dėl amžiaus draudimo principu, nustatytu SESV 19 straipsnyje ir Direktyvoje 2000/78/EB dėl vienodo požiūrio užimtumo srityje; |
| --- | --- |

E.

kadangi, nors jaunimo nedarbo rodiklis šiek tiek pagerėjo, jis išlieka nerimą keliančio aukšto lygio, kuris siekia 16,6 proc. (18,7 % euro zonoje); kadangi bendros užimtumo ataskaitos projekte teigiama, kad jaunimas dažniau įdarbinamas nestandartinių ir netipinių formų darbo vietose, įskaitant laikiną darbą, nesavanorišką darbą ne visą darbo laiką ir mažiau apmokamą darbą; kadangi 2016 m. dar buvo 6,3 mln. nesimokančių ir nedirbančių 15–24 metų amžiaus jaunuolių (NEET jaunimas); kadangi valstybės narės gali įveikti jaunimo nedarbą sukūrusios ir įgyvendinusios darbo rinkos reguliavimo sistemas, šveitimo ir mokymo sistemas ir aktyvią darbo rinkos politiką, remdamosi diskriminacijos dėl amžiaus draudimo principu, nustatytu SESV 19 straipsnyje ir Direktyvoje 2000/78/EB dėl vienodo požiūrio užimtumo srityje;

| F. | kadangi, nors nedarbo lygio skirtumai tarp valstybių narių sumažėjo, jie tebėra didesni nei prieš krizę; kadangi kai kuriose valstybėse narėse ilgalaikis nedarbas vis dar sudaro daugiau nei 50 proc. viso nedarbo, ES – 46,6 proc, o euro zonoje – 49,7 proc.; kadangi nedarbo lygio rodiklis rodo tik žmones, kurie neturi darbo ir aktyviai ieškojo darbo keturias paskutines savaites, o ilgalaikio nedarbo lygio rodiklis rodo tik dalį 15–74 metų amžiaus ekonomiškai aktyvių gyventojų, kurie neturėjo darbo 12 ar daugiau mėnesių; |
| --- | --- |

F.

kadangi, nors nedarbo lygio skirtumai tarp valstybių narių sumažėjo, jie tebėra didesni nei prieš krizę; kadangi kai kuriose valstybėse narėse ilgalaikis nedarbas vis dar sudaro daugiau nei 50 proc. viso nedarbo, ES – 46,6 proc, o euro zonoje – 49,7 proc.; kadangi nedarbo lygio rodiklis rodo tik žmones, kurie neturi darbo ir aktyviai ieškojo darbo keturias paskutines savaites, o ilgalaikio nedarbo lygio rodiklis rodo tik dalį 15–74 metų amžiaus ekonomiškai aktyvių gyventojų, kurie neturėjo darbo 12 ar daugiau mėnesių;

| G. | kadangi vis dar esama vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumo, kuris šiuo metu ES siekia 11,6 proc. (vyrų užimtumo lygis yra 76,9 proc., o moterų – 65,3 proc.), o ne ES gimusių ir romų tautybės moterų užimtumo lygio skirtumas yra dar didesnis; kadangi vyrų ir moterų, dirbančių ne visą darbo laiką, užimtumo skirtumas yra dar didesnis ir 2016 m. siekė 23 procentinius punktus (keturiose valstybėse narėse jis viršijo 30 procentinių punktų), o darbą ne visą darbo laiką ne savo noru dirbančių moterų užimtumo lygis siekė 23,5 proc.; kadangi moterų, turinčių bent vieną jaunesnį nei 6 metų vaiką, užimtumo lygis yra 9 proc. punktais mažesnis nei vaikų neturinčių moterų, o 2016 m. 19 proc. galimos ES moterų darbo jėgos dalis buvo nedirbo dėl vaikų arba nedarbingų suaugusiųjų priežiūros; kadangi dėl mažesnio visą darbo laiką dirbančių moterų užimtumo lygio moterų darbo užmokesčio skirtumas yra didelis ir 2015 m. ES vidutiniškai siekė 16,3 proc. – nuo 26,9 proc. Estijoje iki 5,5 proc. Italijoje ir Liuksemburge; |
| --- | --- |

G.

kadangi vis dar esama vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumo, kuris šiuo metu ES siekia 11,6 proc. (vyrų užimtumo lygis yra 76,9 proc., o moterų – 65,3 proc.), o ne ES gimusių ir romų tautybės moterų užimtumo lygio skirtumas yra dar didesnis; kadangi vyrų ir moterų, dirbančių ne visą darbo laiką, užimtumo skirtumas yra dar didesnis ir 2016 m. siekė 23 procentinius punktus (keturiose valstybėse narėse jis viršijo 30 procentinių punktų), o darbą ne visą darbo laiką ne savo noru dirbančių moterų užimtumo lygis siekė 23,5 proc.; kadangi moterų, turinčių bent vieną jaunesnį nei 6 metų vaiką, užimtumo lygis yra 9 proc. punktais mažesnis nei vaikų neturinčių moterų, o 2016 m. 19 proc. galimos ES moterų darbo jėgos dalis buvo nedirbo dėl vaikų arba nedarbingų suaugusiųjų priežiūros; kadangi dėl mažesnio visą darbo laiką dirbančių moterų užimtumo lygio moterų darbo užmokesčio skirtumas yra didelis ir 2015 m. ES vidutiniškai siekė 16,3 proc. – nuo 26,9 proc. Estijoje iki 5,5 proc. Italijoje ir Liuksemburge;

| H. | kadangi kai kurios valstybės narės susiduria su struktūrinėmis darbo rinkos problemomis, pvz., mažu dalyvavimu ir įgūdžių ir kvalifikacijos pasiūlos ir paklausos neatitiktimi; kadangi didėja poreikis imtis konkrečių priemonių siekiant integruoti arba reintegruoti neaktyvią darbo jėgą, kad būtų patenkinti darbo rinkos poreikiai; |
| --- | --- |

H.

kadangi kai kurios valstybės narės susiduria su struktūrinėmis darbo rinkos problemomis, pvz., mažu dalyvavimu ir įgūdžių ir kvalifikacijos pasiūlos ir paklausos neatitiktimi; kadangi didėja poreikis imtis konkrečių priemonių siekiant integruoti arba reintegruoti neaktyvią darbo jėgą, kad būtų patenkinti darbo rinkos poreikiai;

| I. | kadangi Europos Sąjungos visuomenė senėja (beveik 20 proc. Europos gyventojų yra vyresni nei 65 metų amžiaus ir apskaičiuota, kad jų dalis 2050 m. pasieks 25 proc.), o senėjimo indeksas auga ir tai kelia valstybėms narėms naujų iššūkių ir dėl to joms gali tekti atlikti tam tikras korekcijas siekiant užtikrinti gerai finansuojamas ir atsparias socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemas ir patenkinti institucinės ir neinstitucinės ilgalaikės priežiūros paslaugų poreikį; kadangi neformalūs slaugytojai yra gyvybiškai svarbus visuomenės turtas; kadangi 2015 m. tikėtina gyvenimo trukmė 28 ES valstybėse narėse truputį sumažėjo ir siekė 80,6 metų (0,3 metų mažesnė nei 2014 m.) – moterų gyvenimo trukmė buvo 83,3 metai (0,3 metų mažesnė nei 2014 m.), o vyrų – 77,9 metai (0,2 metų mažesnė nei 2014 m.); kadangi tai buvo pirmas kartas nuo 2002 m., kuriais tapo prieinami gyvenimo trukmės duomenys iš visų ES valstybių narių, kai 28 ES valstybėse narėse sumažėjo gyvenimo trukmė ir šis sumažėjimas pastebimas daugelyje valstybių narių; kadangi remiantis Eurostato duomenimis dar neįmanoma pasakyti, ar 2014 ir 2015 m. užfiksuotas gyvenimo trukmės sumažėjimas yra tik laikinas, ar šis mažėjimas tęsis ir tolesniais metais; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Sąjungos visuomenė senėja (beveik 20 proc. Europos gyventojų yra vyresni nei 65 metų amžiaus ir apskaičiuota, kad jų dalis 2050 m. pasieks 25 proc.), o senėjimo indeksas auga ir tai kelia valstybėms narėms naujų iššūkių ir dėl to joms gali tekti atlikti tam tikras korekcijas siekiant užtikrinti gerai finansuojamas ir atsparias socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemas ir patenkinti institucinės ir neinstitucinės ilgalaikės priežiūros paslaugų poreikį; kadangi neformalūs slaugytojai yra gyvybiškai svarbus visuomenės turtas; kadangi 2015 m. tikėtina gyvenimo trukmė 28 ES valstybėse narėse truputį sumažėjo ir siekė 80,6 metų (0,3 metų mažesnė nei 2014 m.) – moterų gyvenimo trukmė buvo 83,3 metai (0,3 metų mažesnė nei 2014 m.), o vyrų – 77,9 metai (0,2 metų mažesnė nei 2014 m.); kadangi tai buvo pirmas kartas nuo 2002 m., kuriais tapo prieinami gyvenimo trukmės duomenys iš visų ES valstybių narių, kai 28 ES valstybėse narėse sumažėjo gyvenimo trukmė ir šis sumažėjimas pastebimas daugelyje valstybių narių; kadangi remiantis Eurostato duomenimis dar neįmanoma pasakyti, ar 2014 ir 2015 m. užfiksuotas gyvenimo trukmės sumažėjimas yra tik laikinas, ar šis mažėjimas tęsis ir tolesniais metais;

| J. | kadangi demografinės problemos apima tokius veiksnius kaip gyventojų skaičiaus mažėjimas ir gyventojų dispersija, stabdančius paveiktų regionų augimą ir keliančius pavojų ES ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai; |
| --- | --- |

J.

kadangi demografinės problemos apima tokius veiksnius kaip gyventojų skaičiaus mažėjimas ir gyventojų dispersija, stabdančius paveiktų regionų augimą ir keliančius pavojų ES ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai;

| K. | kadangi keliose valstybėse narėse, įskaitant Maltą, Ispaniją ir Rumuniją, mokyklos nebaigia 20 proc. mokinių, o Portugalijoje, Bulgarijoje, Italijoje, Vengrijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Graikijoje jos nebaigusių mokinių yra daugiau nei ES tikslas – 10 proc.; kadangi mokyklos nebaigimas yra sudėtingas iššūkis asmeniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis; kadangi mokiniai iš nepalankios socialinės ir ekonominės aplinkos, migrantų kilmės mokiniai ir specialiųjų poreikių turintys mokiniai yra svarbiausi veiksniai, siejami su prastais mokymosi rezultatais ir mokyklos nebaigimu, atsižvelgiant į tai, kad prastai gamtos mokslus mokančių moksleivių, priklausančių žemiausiam socialiniam ir ekonominiam kvartiliui, ES vidurkis, remiantis 2015 m. PISA tyrimo populiacija, buvo maždaug 34 proc., t. y. 26 procentiniais punktais daugiau nei aukščiausiam socialiniam ir ekonominiam kvartiliui priklausančių moksleivių grupėje; |
| --- | --- |

K.

kadangi keliose valstybėse narėse, įskaitant Maltą, Ispaniją ir Rumuniją, mokyklos nebaigia 20 proc. mokinių, o Portugalijoje, Bulgarijoje, Italijoje, Vengrijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Graikijoje jos nebaigusių mokinių yra daugiau nei ES tikslas – 10 proc.; kadangi mokyklos nebaigimas yra sudėtingas iššūkis asmeniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis; kadangi mokiniai iš nepalankios socialinės ir ekonominės aplinkos, migrantų kilmės mokiniai ir specialiųjų poreikių turintys mokiniai yra svarbiausi veiksniai, siejami su prastais mokymosi rezultatais ir mokyklos nebaigimu, atsižvelgiant į tai, kad prastai gamtos mokslus mokančių moksleivių, priklausančių žemiausiam socialiniam ir ekonominiam kvartiliui, ES vidurkis, remiantis 2015 m. PISA tyrimo populiacija, buvo maždaug 34 proc., t. y. 26 procentiniais punktais daugiau nei aukščiausiam socialiniam ir ekonominiam kvartiliui priklausančių moksleivių grupėje;

| L. | kadangi socialinės ekonomikos sektorių sudaro 2 mln. įmonių (apie 10 proc. visų ES įmonių), kuriose dirba daugiau kaip 14 mln. žmonių (apie 6,5 proc. ES darbuotojų); kadangi šiam sektoriui tenka svarbus vaidmuo siekiant įveikti nesuskaičiuojamus iššūkius, su kuriais susiduria šiandienos visuomenės, ypač dėl jų gyventojų senėjimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi socialinės ekonomikos sektorių sudaro 2 mln. įmonių (apie 10 proc. visų ES įmonių), kuriose dirba daugiau kaip 14 mln. žmonių (apie 6,5 proc. ES darbuotojų); kadangi šiam sektoriui tenka svarbus vaidmuo siekiant įveikti nesuskaičiuojamus iššūkius, su kuriais susiduria šiandienos visuomenės, ypač dėl jų gyventojų senėjimo;

| M. | kadangi 80 mln. Europos gyventojų turi negalią; kadangi tebėra vėluojama įgyvendinti jiems skirtas prieinamumo priemones; |
| --- | --- |

M.

kadangi 80 mln. Europos gyventojų turi negalią; kadangi tebėra vėluojama įgyvendinti jiems skirtas prieinamumo priemones;

| N. | kadangi, nors tam tikro masto pažanga mažinant skurdą ir socialinę atskirtį padaryta, visuomenėje tebėra palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių, ES yra nepriimtinas 119 milijonų žmonių, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis ir iš kurių 25 milijonai yra vaikai (1 iš 4 vaikų), skaičius, taip pat tebėra regioninių skirtumų valstybėse narėse ir visoje Sąjungoje, todėl ES yra labai toli nuo strategijos „Europa 2020“tikslo; kadangi pajamų nelygybė toliau didėja dviejuose trečdaliuose visų ES šalių; kadangi visoje ES 20 proc. turtingiausių namų ūkių gautų pajamų dalis yra 5,1 karto didesnė už 20 proc. skurdžiausių namų ūkių pajamų dalį, o kai kuriose Rytų ir Pietų Europos šalyse šis santykis siekia 6,5 – jis beveik du kartus didesnis už pajamų santykį kai kuriose geriausių rezultatų pasiekusiose Centrinės ir Šiaurės Europos šalyse; kadangi didelė nelygybė tebėra kliūtis lygioms prieigos prie švietimo, mokymo ir socialinės apsaugos galimybėms ir todėl ji daro žalą socialiniam teisingumui, socialinei sanglaudai ir tvariam ekonominiam vystymuisi; |
| --- | --- |

N.

kadangi, nors tam tikro masto pažanga mažinant skurdą ir socialinę atskirtį padaryta, visuomenėje tebėra palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių, ES yra nepriimtinas 119 milijonų žmonių, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis ir iš kurių 25 milijonai yra vaikai (1 iš 4 vaikų), skaičius, taip pat tebėra regioninių skirtumų valstybėse narėse ir visoje Sąjungoje, todėl ES yra labai toli nuo strategijos „Europa 2020“tikslo; kadangi pajamų nelygybė toliau didėja dviejuose trečdaliuose visų ES šalių; kadangi visoje ES 20 proc. turtingiausių namų ūkių gautų pajamų dalis yra 5,1 karto didesnė už 20 proc. skurdžiausių namų ūkių pajamų dalį, o kai kuriose Rytų ir Pietų Europos šalyse šis santykis siekia 6,5 – jis beveik du kartus didesnis už pajamų santykį kai kuriose geriausių rezultatų pasiekusiose Centrinės ir Šiaurės Europos šalyse; kadangi didelė nelygybė tebėra kliūtis lygioms prieigos prie švietimo, mokymo ir socialinės apsaugos galimybėms ir todėl ji daro žalą socialiniam teisingumui, socialinei sanglaudai ir tvariam ekonominiam vystymuisi;

| O. | kadangi Komisijos leidinyje „Užimtumas ir socialinė raida Europoje 2017 m.“nurodoma, kad 2015 m. buvo 118,8 mln. žmonių, kuriems grėsė skurdo ar socialinės atskirties rizika, o tai buvo 1,7 mln. žmonių daugiau nei 2008 m. ir toli nuo strategijos „Europa 2020“tikslo sumažinti 20 mln. žmonių skurdo ar socialinės atskirties riziką, o padėtis skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi – nuo 5 proc. ar mažiau Čekijoje ar Vokietijoje iki maždaug 20 proc. Graikijoje ir Ispanijoje; kadangi 2016 m. vaikų (0–17 m. amžiaus) skurdo ar socialinės atskirties rizikos lygis siekė 26,4 proc. ir buvo didesnis nei suaugusių gyventojų (16–64 m. amžiaus, 24,2 proc.) ir beveik 10 procentinių punktų didesnis nei 18,3 proc. siekęs pagyvenusių žmonių (daugiau kaip 65 m. amžiaus) skurdo ar socialinės atskirties rizikos lygis; kadangi kelia rūpestį didelis Europoje skurdą patiriančių vaikų skaičius – šiuo metu jų yra daugiau kaip 25 mln. ir kadangi vaikams skurdą gali tekti patirti visą gyvenimą ir ši nepalanki padėtis gali būti perduodama iš kartos į kartą; kadangi socialinė politika yra svarbi siekiant sanglaudos ir priartinant ES prie jos piliečių; |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisijos leidinyje „Užimtumas ir socialinė raida Europoje 2017 m.“nurodoma, kad 2015 m. buvo 118,8 mln. žmonių, kuriems grėsė skurdo ar socialinės atskirties rizika, o tai buvo 1,7 mln. žmonių daugiau nei 2008 m. ir toli nuo strategijos „Europa 2020“tikslo sumažinti 20 mln. žmonių skurdo ar socialinės atskirties riziką, o padėtis skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi – nuo 5 proc. ar mažiau Čekijoje ar Vokietijoje iki maždaug 20 proc. Graikijoje ir Ispanijoje; kadangi 2016 m. vaikų (0–17 m. amžiaus) skurdo ar socialinės atskirties rizikos lygis siekė 26,4 proc. ir buvo didesnis nei suaugusių gyventojų (16–64 m. amžiaus, 24,2 proc.) ir beveik 10 procentinių punktų didesnis nei 18,3 proc. siekęs pagyvenusių žmonių (daugiau kaip 65 m. amžiaus) skurdo ar socialinės atskirties rizikos lygis; kadangi kelia rūpestį didelis Europoje skurdą patiriančių vaikų skaičius – šiuo metu jų yra daugiau kaip 25 mln. ir kadangi vaikams skurdą gali tekti patirti visą gyvenimą ir ši nepalanki padėtis gali būti perduodama iš kartos į kartą; kadangi socialinė politika yra svarbi siekiant sanglaudos ir priartinant ES prie jos piliečių;

| P. | kadangi visoje Europoje vis dar didėja dirbančiųjų skurdas, o didžiausias jo lygis fiksuojamas Ispanijoje (13,1 proc.), Graikijoje (14 proc.) ir Rumunijoje (18,6 proc.), o tai rodo, kad vien užimtumo ne visada pakanka žmonėms išvaduoti iš skurdo, ir atspindi skirtingus darbo rinkos modelius, įskaitant darbą ne visą darbo laiką ir (arba) laikiną darbą, darbo užmokesčio dydį, darbo intensyvumą namų ūkiuose ir blogas darbo sąlygas; kadangi darbo užmokesčio augimas ES vis dar yra menkas ir per paskutinius dvejus metus padidėjo mažiau nei 1 proc., o darbuotojų užmokesčio skirtumai ES yra gana dideli ir svyruoja nuo 4,6 eurų už valandą Bulgarijoje iki 43,3 eurų už valandą Liuksemburge; kadangi 18 iš 28 valstybių narių realiojo darbo užmokesčio augimas yra mažesnis nei vidutinis našumo augimas ir netgi mažesnis nei nedarbo lygio mažėjimas; kadangi darbo užmokesčio nustatymas priklauso nacionalinei kompetencijai; |
| --- | --- |

P.

kadangi visoje Europoje vis dar didėja dirbančiųjų skurdas, o didžiausias jo lygis fiksuojamas Ispanijoje (13,1 proc.), Graikijoje (14 proc.) ir Rumunijoje (18,6 proc.), o tai rodo, kad vien užimtumo ne visada pakanka žmonėms išvaduoti iš skurdo, ir atspindi skirtingus darbo rinkos modelius, įskaitant darbą ne visą darbo laiką ir (arba) laikiną darbą, darbo užmokesčio dydį, darbo intensyvumą namų ūkiuose ir blogas darbo sąlygas; kadangi darbo užmokesčio augimas ES vis dar yra menkas ir per paskutinius dvejus metus padidėjo mažiau nei 1 proc., o darbuotojų užmokesčio skirtumai ES yra gana dideli ir svyruoja nuo 4,6 eurų už valandą Bulgarijoje iki 43,3 eurų už valandą Liuksemburge; kadangi 18 iš 28 valstybių narių realiojo darbo užmokesčio augimas yra mažesnis nei vidutinis našumo augimas ir netgi mažesnis nei nedarbo lygio mažėjimas; kadangi darbo užmokesčio nustatymas priklauso nacionalinei kompetencijai;

| Q. | kadangi švietimas yra itin svarbus jaunų žmonių integracijos į darbo rinką veiksnys ir už jį visų pirma atsakingos valstybės narės, nors ir remiamos Komisijos; kadangi, atsižvelgiant į tai, kad aukštąjį išsilavinimą turinčių jaunų žmonių (20–34 m. amžiaus) užimtumo lygis ES yra 82,8 proc. – daugiau nei 10 procentinių punktų didesnis nei aukštesnįjį vidurinį išsilavinimą turinčių jaunų žmonių, kokybiškas švietimas ir mokymas turi būti prieinamas visiems; kadangi profesinis mokymas tampa vis patikimesnis ir Europos jaunų žmonių, ir verslo, kuris pripažįsta jų gebėjimus, akyse; kadangi neformalusis mokymas taip pat teikia europiečiams labai svarbių priemonių darbo rinkai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi švietimas yra itin svarbus jaunų žmonių integracijos į darbo rinką veiksnys ir už jį visų pirma atsakingos valstybės narės, nors ir remiamos Komisijos; kadangi, atsižvelgiant į tai, kad aukštąjį išsilavinimą turinčių jaunų žmonių (20–34 m. amžiaus) užimtumo lygis ES yra 82,8 proc. – daugiau nei 10 procentinių punktų didesnis nei aukštesnįjį vidurinį išsilavinimą turinčių jaunų žmonių, kokybiškas švietimas ir mokymas turi būti prieinamas visiems; kadangi profesinis mokymas tampa vis patikimesnis ir Europos jaunų žmonių, ir verslo, kuris pripažįsta jų gebėjimus, akyse; kadangi neformalusis mokymas taip pat teikia europiečiams labai svarbių priemonių darbo rinkai;

| R. | kadangi, nors skaitmeninės transformacijos sąlygomis darbuotojams reikia turėti bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, nustatyta, kad 44 proc. ES gyventojų jų neturi (19); |
| --- | --- |

R.

kadangi, nors skaitmeninės transformacijos sąlygomis darbuotojams reikia turėti bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, nustatyta, kad 44 proc. ES gyventojų jų neturi (19);

| S. | kadangi, pagal SESV 168 straipsnį, nustatant ir įgyvendinant susijusių krypčių Sąjungos politiką ir veiklą turėtų būti užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga; kadangi tai padėtų užtikrinti socialinę įtrauktį, socialinį teisingumą ir lygybę; kadangi technologijų ir mokslo pažanga, kuri palankiai vertinama 2018 m. metinėje augimo apžvalgoje (MAA), leidžia gauti geresnių, efektyvesnių ir įperkamesnių gydymo būdų ir vaistų; kadangi ši pažanga žmonėms, kenčiantiems nuo tam tikrų chroniškų ligų, padeda pasiekti tinkamą būklę, kad jie galėtų patekti į darbo rinką ar ilgiau dirbti toliau; kadangi šiam tikslui įgyvendinti šiuo metu trukdo didelės kai kurių vaistų kainos; |
| --- | --- |

S.

kadangi, pagal SESV 168 straipsnį, nustatant ir įgyvendinant susijusių krypčių Sąjungos politiką ir veiklą turėtų būti užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga; kadangi tai padėtų užtikrinti socialinę įtrauktį, socialinį teisingumą ir lygybę; kadangi technologijų ir mokslo pažanga, kuri palankiai vertinama 2018 m. metinėje augimo apžvalgoje (MAA), leidžia gauti geresnių, efektyvesnių ir įperkamesnių gydymo būdų ir vaistų; kadangi ši pažanga žmonėms, kenčiantiems nuo tam tikrų chroniškų ligų, padeda pasiekti tinkamą būklę, kad jie galėtų patekti į darbo rinką ar ilgiau dirbti toliau; kadangi šiam tikslui įgyvendinti šiuo metu trukdo didelės kai kurių vaistų kainos;

| T. | kadangi valstybių narių fiskalinė politika yra svarbi stabilizuojant makroekonominę aplinką ir tuo pat metu turi kitų tikslų, pvz., užtikrinti fiskalinį tvarumą ir perskirstymą; |
| --- | --- |

T.

kadangi valstybių narių fiskalinė politika yra svarbi stabilizuojant makroekonominę aplinką ir tuo pat metu turi kitų tikslų, pvz., užtikrinti fiskalinį tvarumą ir perskirstymą;

| U. | kadangi socialinės apsaugos sistemų paslaugų teikimas ir valdymas yra valstybių narių kompetencija, kurią Sąjunga koordinuoja, bet jos nederina; |
| --- | --- |

U.

kadangi socialinės apsaugos sistemų paslaugų teikimas ir valdymas yra valstybių narių kompetencija, kurią Sąjunga koordinuoja, bet jos nederina;

| V. | kadangi bendrosios disponuojamosios namų ūkių pajamos vienam gyventojui įvairiose valstybėse narėse vis dar nesugrįžo į prieš krizę buvusį lygį – jų lygis yra 20–30 procentinių punktų mažesnis nei 2008 m.; |
| --- | --- |

V.

kadangi bendrosios disponuojamosios namų ūkių pajamos vienam gyventojui įvairiose valstybėse narėse vis dar nesugrįžo į prieš krizę buvusį lygį – jų lygis yra 20–30 procentinių punktų mažesnis nei 2008 m.;

| W. | kadangi ES ekonomikos galimybės užtikrinti ilgalaikį ekonomikos augimą yra mažesnės negu mūsų pagrindinių konkurentų; kadangi Komisija apskaičiavo, kad ES potencialus augimas siekia apie 1,4 proc., palyginti su 2 proc. JAV; |
| --- | --- |

W.

kadangi ES ekonomikos galimybės užtikrinti ilgalaikį ekonomikos augimą yra mažesnės negu mūsų pagrindinių konkurentų; kadangi Komisija apskaičiavo, kad ES potencialus augimas siekia apie 1,4 proc., palyginti su 2 proc. JAV;

| X. | kadangi nedeklaruotas darbas neleidžia darbuotojams pasinaudoti savo teisėmis ir skatina socialinį dempingą, sukelia didelių biudžeto problemų ir daro neigiamą poveikį užimtumui, našumui, darbo kokybei, įgūdžių ugdymui ir pensijų teisių sistemos veiksmingumui ir efektyvumui kadangi reikia toliau dėti pastangas siekiant nedeklaruojamą darbą paversti deklaruojamu; |
| --- | --- |

X.

kadangi nedeklaruotas darbas neleidžia darbuotojams pasinaudoti savo teisėmis ir skatina socialinį dempingą, sukelia didelių biudžeto problemų ir daro neigiamą poveikį užimtumui, našumui, darbo kokybei, įgūdžių ugdymui ir pensijų teisių sistemos veiksmingumui ir efektyvumui kadangi reikia toliau dėti pastangas siekiant nedeklaruojamą darbą paversti deklaruojamu;

| Y. | kadangi atokiausi regionai dėl savo ypatumų susiduria su didžiuliais sunkumais, ribojančiais jų ekonomikos augimo galimybes; kadangi šiuose regionuose nedarbo lygis svyruoja nuo 11,2 proc. iki 27,1 proc., o ilgalaikio nedarbo lygis – nuo 54,5 proc. iki 80,9 proc.; kadangi šiuose regionuose jaunimo nedarbo lygis yra didesnis nei 40 proc.; |
| --- | --- |

Y.

kadangi atokiausi regionai dėl savo ypatumų susiduria su didžiuliais sunkumais, ribojančiais jų ekonomikos augimo galimybes; kadangi šiuose regionuose nedarbo lygis svyruoja nuo 11,2 proc. iki 27,1 proc., o ilgalaikio nedarbo lygis – nuo 54,5 proc. iki 80,9 proc.; kadangi šiuose regionuose jaunimo nedarbo lygis yra didesnis nei 40 proc.;

| Z. | kadangi, remiantis Eurofound tyrimais, daugelyje valstybių narių palaipsniui didėja socialinių partnerių dalyvavimas rengiant nacionalines reformų programas, tačiau vis dar labai skiriasi nacionalinių socialinių partnerių dalyvavimo Europos semestro procese kokybė ir efektyvumas ir jo rezultatai; |
| --- | --- |

Z.

kadangi, remiantis Eurofound tyrimais, daugelyje valstybių narių palaipsniui didėja socialinių partnerių dalyvavimas rengiant nacionalines reformų programas, tačiau vis dar labai skiriasi nacionalinių socialinių partnerių dalyvavimo Europos semestro procese kokybė ir efektyvumas ir jo rezultatai;

| AA. | kadangi būsimas Eurofound tyrimas dėl socialinių partnerių dalyvavimo Europos semestre turi parodyti, kaip, įgyvendinant užimtumo 7 gairę dėl darbo rinkų veikimo stiprinimo, vyksta konsolidavimo procesas ir didėja informuotumas; vis dėlto kadangi socialiniai partneriai pabrėžia, kad tinkamą dalyvavimą reikia užtikrinti palengvinant prasmingas ir laiku rengiamas konsultacijas, keitimąsi informacija ir grįžtamosios informacijos teikimą ir plačiau informuojant apie jų požiūrį; |
| --- | --- |

AA.

kadangi būsimas Eurofound tyrimas dėl socialinių partnerių dalyvavimo Europos semestre turi parodyti, kaip, įgyvendinant užimtumo 7 gairę dėl darbo rinkų veikimo stiprinimo, vyksta konsolidavimo procesas ir didėja informuotumas; vis dėlto kadangi socialiniai partneriai pabrėžia, kad tinkamą dalyvavimą reikia užtikrinti palengvinant prasmingas ir laiku rengiamas konsultacijas, keitimąsi informacija ir grįžtamosios informacijos teikimą ir plačiau informuojant apie jų požiūrį;

| 1. | teigiamai vertina 2018 m. metinę augimo apžvalgą kartu su integruotu Europos socialinių teisių ramsčiu, kuris yra svarbi bendros kokybiško užimtumo, tvaraus augimo ir investicijų politikos dalis ir kurio tikslas – didinti produktyvumą ir darbo užmokestį, kurti darbo vietas, mažinti nelygybę ir skurdą ir gerinti socialinę apsaugą bei prieigą prie viešųjų paslaugų ir jų kokybę; pripažįsta, kad metinė augimo apžvalga pagrįsta investavimo strategija, struktūrinėmis reformomis ir atsakingu viešųjų lėšų valdymu, kurie turėtų būti vykdomi kartu įgyvendinant politiką ir priemones, kuriomis įgyvendinami Europos socialinių teisių ramsčio principai ir tikslai; pabrėžia, kad Komisija, įgyvendindama Europos semestrą, turėtų pagerinti politikos koordinavimo procesą siekiant geriau stebėti neigiamas tendencijas, kurios gali didinti nelygybę ir susilpninti socialinę pažangą arba neigiamai veikti socialinį teisingumą, užkirsti joms kelią ir jas koreguoti – tokiomis priemonėmis ekonomikos koordinavimas bus susietas su rezultatais užimtumo ir socialinėje srityje; ragina valstybes nares vadovautis apžvalgoje nustatytais ir prie Bendros užimtumo ataskaitos pridėtais prioritetais, atsižvelgiant į savo nacionalines augimo, tvaraus ekonomikos vystymosi, kokybiško užimtumo, socialinės sanglaudos ir socialinė apsaugos bei įtraukties skatinimo politikos kryptis ir strategijas; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu apsaugoti darbuotojų teises ir stiprinti darbuotojų derybines galias; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reikia įgyvendinti socialiniu ir ekonominiu požiūriu subalansuotas struktūrines reformas, siekiant pasiekti socialinį AAA reitingą pagerinant įtraukios darbo rinkos ir socialinę politiką, kurią įgyvendinant siekiama patenkinti darbuotojų ir pažeidžiamų grupių poreikius, kad būtų skatinamos investicijos ir kuriamos kokybiškos darbo vietos, darbuotojams būtų padedama įgyti jiems reikiamų įgūdžių ir kad būtų skatinamos vienodos galimybės darbo rinkoje, tinkamos darbo sąlygos, padidintas darbo našumas, remiamas darbo užmokesčio augimas ir tvarios bei tinkamos socialinės apsaugos sistemos ir gerinami visų piliečių gyvenimo standartai; pabrėžia, kad reikia įtvirtinti ir verslui, ir darbuotojams palankią aplinką siekiant sukurti daugiau stabilių darbo vietų, kartu derinant socialinius ir ekonominius aspektus ir bendrai priimant sprendimus, kurie papildytų vieni kitus; ragina valstybes nares darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą palaipsniui perkelti kitiems šaltiniams nekeliant grėsmės socialinei apsaugai; ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant pagerinti socialinius standartus ir sumažinti nelygybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad socialinis dialogas ir kolektyvinės derybos yra pagrindinės priemonės darbdaviams ir profesinėms sąjungoms siekiant nustatyti teisingą darbo užmokestį ir darbo sąlygas, taip pat mano, kad tvirta kolektyvinių derybų sistema padidina valstybių narių atsparumą ekonomikos krizės metu; primena, kad teisė rengti kolektyvines derybas – klausimas, susijęs su visais Europos darbuotojais, turintis lemiamą reikšmę demokratijai ir teisinės valstybės principams, įskaitant pagarbą pagrindinėms socialinėms teisėms, ir, kad teisė į kolektyvines derybas Europoje yra pagrindinė teisė, kurią Europos institucijos yra įsipareigojusios gerbti pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnį; atsižvelgdamas į tai ragina remti ir sutvirtinti kolektyvines derybas ir darbuotojų poziciją darbo užmokesčio nustatymo sistemose, kurios itin svarbios siekiant užtikrinti aukštų standartų darbo sąlygas; mano, kad tai turėtų būti daroma siekiant remti bendrą paklausą ir ekonomikos atsigavimą, mažinti darbo užmokesčio skirtumus ir kovoti su dirbančiųjų skurdu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina tvirčiau įsipareigoti kovoti su skurdu ir didėjančia nelygybe ir skatinti socialines investicijas atsižvelgiant į jų ekonominę grąžą ir socialinę naudą; primena, kad ekonomika, kurioje yra daugiau socialinių investicijų, yra atsparesnė sukrėtimams; ragina valstybes nares ir Komisiją vadovaujantis esamomis Stabilumo ir augimo pakto taisyklėmis sudaryti sąlygas viešosioms socialinėms investicijoms ir, jei reikia, daugiau investuoti į socialinę infrastruktūrą ir teikti paramą labiausiai paveiktiems žmonėms, siekiant nelygybę įveikti tinkamai, visų pirma panaudojant socialinės apsaugos sistemas, teikiančias tinkamą ir gerai nukreiptą pajamų paramą; ragina Komisiją atlikti, jei reikia, išsamesnį vertinimą, kurias išlaidų rūšis galima neabejotinai laikyti socialinėmis investicijomis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad svarbu skatinti kultūrų dialogą siekiant palengvinti migrantų, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų patekimą į darbo rinką ir padėti integruotis į visuomenę; išreiškia susirūpinimą dėl vis dar mažo etninių mažumų dalyvavimo darbo rinkoje; todėl ragina valstybes nares tinkamai įgyvendinti Direktyvą 2000/78/EB ir Direktyvą 2000/43/EB; primena, kad naujai atvykę asmenys atsiveža naujų įgūdžių ir žinių, todėl ragina toliau kurti ir skatinti priemones, kuriomis būtų įvairiomis kalbomis teikiama informacija apie esamas formaliojo ir savaiminio mokymosi, profesinio mokymo, mokomosios praktikos ir savanoriškos veiklos galimybes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant padėti patekti į darbo rinką ar joje pasilikti žmonėms, kenčiantiems nuo tam tikrų ligų, pvz., chroniško skausmo; mano, kad darbo rinka turėtų būti pritaikyta prie tokių situacijų ir padaryta lankstesne ir nediskriminuojančia, kad būtų užtikrinta, kad atitinkami žmonės taip pat galėtų prisidėti prie ES ekonomikos plėtojimo, taip mažinant spaudimą socialinės apsaugos sistemoms; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina Komisijos paramą investicijoms, kuriomis gerinamas aplinkos tvarumas, it tai, kad ji pripažįsta šių investicijų teikiamas galimybes visai ekonomikai; sutinka, kad parama perėjimui prie žiedinės ir žaliosios ekonomikos turi didelį naujų darbo vietų kūrimo potencialą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigiamai vertina paskelbtą Tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio ir mano, kad įgyvendinant Europos semestrą turėtų būti remiamas jo 20 pagrindinių ramsčio principų, susijusių su vienodomis galimybėmis ir galimybe įsidarbinti, tinkamomis darbo sąlygomis ir socialine apsauga bei įtrauktimi, kaip atskaitos taško ir rekomendacijos įgyvendinant Europos semestro politikos koordinavimo ciklą, kūrimas siekiant pasiekti Europoje „socialinį AAA reitingą“ir sukurti ekonomikos augimą ir nuspėjamą, tvarią finansinę padėtį, atitinkančią ekonomikos ir užimtumo politikos tikslus, taip siekiant pagrindinių prioritetinių strategijos „Europa 2020“tikslų; pažymi, kad Europos semestro koordinavimo procesas yra esminė Europos socialinės dimensijos, kuria yra paremtas socialinis ramstis, konsolidavimo priemonė; pažymi, kad Europos socialinių teisių ramstis yra pirmasis žingsnis kuriant bendrą požiūrį į apsaugos socialinių teisių apsaugą ir plėtojimą visoje ES, kuris turėtų atsispindėti valstybių narių taikomose priemonėse; todėl ragina Komisiją pateikti konkrečių pasiūlymų dėl socialinių teisių stiprinimo taikant konkrečias specialiai pritaikytas priemones (teisės aktus, politikos formavimo mechanizmus ir finansines priemones) ir siekiant konkrečių rezultatų; pabrėžia pagrindinių teisių viršenybę; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta pastangas stiprinti Europos semestro socialinį aspektą; ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant suderinti socialinius ir ekonominius prioritetus ir pagerinti socialinės srities stebėsenos ir rekomendacijų kokybę; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina naująją suvestinę, apimančią 14 pagrindinių rodiklių, pagal kuriuos tikrinami valstybių narių rezultatai užimtumo ir socialinėje srityje trimis plačiais aspektais, nustatytais socialinių teisių ramsčio dokumente; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad per paskutinius metus, kurių duomenys turimi, vertinant ES vidurkį, rezultatai pagal 11 rodiklių iš 14 pagerėjo, o tai patvirtina, kad ekonomikai atsigaunant padėtis darbo rinkoje ir socialinėje srityje nuolat gerėja; tačiau pažymi, kad reikia imtis veiksmų, kad, kaip nurodė Komisija, būtų užtikrinta teigiama socialinė konvergencija pagal socialiniame ramstyje nustatytus aspektus, ir kad pagrindinių rodiklių analizė rodo, kad 17-oje iš 28 valstybių narių esama bent vienos rūšies „kritinės padėties“; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta, kad, nepaisant to, kad bendra ES ekonomikos ir užimtumo padėtis pagerėjo, gautas pelnas ne visada buvo paskirstytas teisingai, o skurstančių ir socialiai atskirtų žmonių skaičius vis dar yra per didelis; yra susirūpinęs dėl didėjančios nelygybės ES ir jos valstybėse narėse ir dėl didėjančios ne tik ne visą darbo laiką, bet ir visą darbo laiką dirbančių darbuotojų, kuriems kyla skurdo rizika, dalies; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau dėti pastangas siekiant pagerinti šių žmonių sąlygas ir labiau vertinti NVO, su skurdu kovojančių organizacijų ir pačių skurstančių žmonių darbą ir ekspertines žinias, skatinant juos dalyvauti keičiantis gerąja patirtimi; pabrėžia, kad didelė nelygybė mažina ekonomikos gamybos apimtį ir tvaraus augimo potencialą; pabrėžia tai, kad ilgalaikių bedarbių integracija, pasitelkiant individualiai pritaikytas priemones, yra pagrindinis veiksnys kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi ir prisidedant prie nacionalinių socialinės apsaugos sistemų tvarumo; ragina steigti ir plėtoti visų susijusių veikėjų partnerystes, siekiant pateikti priemones, kurių reikia tam, kad būtų efektyviau reaguojama į darbo rinkos poreikius, randami veiksmingi sprendimai ir užkertamas kelias ilgalaikiam nedarbui; pabrėžia, kad reikia įgyvendinti veiksmingą darbo rinkos politiką siekiant sumažinti ilgalaikį nedarbą; mano, kad valstybės narės turėtų labiau padėti darbo neturintiems asmenims, jiems suteikdamos įperkamas, prieinamas ir kokybiškas paslaugas ieškant darbo bei atliekant mokymus ir persikvalifikavimą, tuo pat metu apsaugant asmenis, kurie negali dalyvauti darbo rinkoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją teikiant Europos semestro politikos rekomendacijas atsižvelgti į socialinio vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dar kartą reiškia susirūpinimą dėl skirtingose valstybėse narėse užfiksuoto užimtumo ir nedarbo lygio skirtumų ir ypač perspėja dėl nerimą keliančio nepakankamo užimtumo ir paslėpto nedarbo lygio; ypač reiškia susirūpinimą dėl aukšto jaunimo nedarbo lygi o, kuris ES tebėra aukštas – 11 proc., išskyrus kelias valstybes nares – Austriją, Čekiją, Nyderlandus, Vengriją, Maltą ir Vokietiją; mano, kad itin didelį nerimą kelia tai, kad keliose šalyse nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo bei mokyklos nebaigusių asmenų lygis vis dar išlieka aukštas ir tai kelia nerimą; šiuo atžvilgiu teigiamai vertina tai, kad Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimui 2017–2020 m. laikotarpiu skirtas finansavimas padidintas 2,4 mlrd. EUR; pabrėžia, kad, jei tai būtina, reikėtų apsvarstyti galimybę šiai iniciatyvai skirti papildomų ES lėšų, o valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visos grupės, įskaitant pažeidžiamus asmenis, turėtų galimybę visapusiškai dalyvauti Jaunimo garantijų iniciatyvoje; primena apie Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 5 „Jaunimo nedarbas – ar kas pasikeitė įgyvendinus ES politikas?“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pritaria Komisijos nuomonei, kad „socialinės apsaugos sistemos turėtų užtikrinti teisę į mažiausių pajamų išmokas“; ragina valstybes nares nustatyti pakankamų minimalių pajamų dydį, virš skurdo ribos, vadovaujantis nacionaliniais teisės aktais ir praktika bei įtraukiant socialinius partnerius, taip pat užtikrinti, kad tokios minimalios pajamos bus prieinamos visiems asmenims ir bus skirtos tiems, kuriems labiausiai jų reikia; mano, kad, siekiant veiksmingai kovoti su skurdu, minimalių pajamų sistemos turėtų būti derinamos su prieiga prie kokybiškų ir įperkamų viešųjų gėrybių bei paslaugų ir priemonių, skatinančių lygias galimybes bei padedančių patekti arba sugrįžti į darbo rinką asmenims, esantiems pažeidžiamoje padėtyje, jei tie asmenys gali dirbti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją sukurti Europos socialinės apsaugos numerį, kuris palengvintų keitimąsi informacija ir žmonėms suteiktų įrašus apie jų dabartines ir praeities teises į išmokas ir kuri padėtų neleisti pažeisti darbuotojų teisių; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena Komisijai, kad galimybė naudotis socialinės apsaugos paslaugomis yra labai svarbi kuriant sąžiningas darbo sąlygas ir kad po konsultacijų su socialiniais partneriais būtina parengti konkrečius pasiūlymus, siekiant užtikrinti, kad žmonės, dirbantys visų formų darbą kauptų teises į socialinės apsaugos išmokas, įskaitant tinkamas pensijas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją per Europos socialinį fondą (ESF), Europos strateginių investicijų fondą (ESIF) ir Europos semestrą stiprinti savo pastangas remti visapusišką valstybių narių viešąją politiką, pagrindinį dėmesį skiriant tam, kad būtų sklandžiau pereinama nuo studijų ir (ilgalaikio) nedarbo prie darbo, ir ypač ragina užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendintos nacionalinio masto priemonės, nurodytos Tarybos rekomendacijoje dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką; (20); ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti mokymąsi visą gyvenimą, visų pirma pagyvenusių darbuotojų, siekiant padėti pritaikyti jų gebėjimus ir padidinti jų galimybes įsidarbinti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | yra susirūpinęs dėl vis dar aukšto skurdo lygio Europoje praėjus beveik dešimtmečiui nuo krizės pradžios ir dėl jos sukelto kartų atotrūkio, įskaitant tas valstybes nares, kuriose žmonių, kuriems kyla skurdo ar socialinės atskirties rizika, yra mažiau; yra itin susirūpinęs dėl didėjančio vaikų skurdo ir dirbančiųjų skurdo lygio, užfiksuoto keliose valstybėse narėse nepaisant pastaraisiais metais pastebimo makroekonominio atsigavimo; pastebi, kad padėtis, susijusi su vaikų, dalyvaujančių vaiko priežiūros ir ankstyvojo ugdymo sistemoje yra kritinė daugiau nei trečdalyje valstybių narių; ragina Komisiją remti valstybes nares joms rengiant bei įgyvendinant struktūrines reformas ir įvertinti jų socialinį ir paskirstomąjį poveikį; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prašo Komisijos priimti visas priemones, kurių reikia Europoje skurdui, visų pirma vaikų skurdui, drastiškai sumažinti ir, visų pirma, pateikti konkrečius pasiūlymus, kuriais vaikams tektų didžiausias egzistuojančios skurdo mažinimo politikos dėmesys, vadovaujantis jos rekomendacija „Investicijos į vaikus“ir 2017 m. bei 2018 m. ES biudžetuose nustatytais parengiamaisiais veiksmais ir atitinkamomis EP rezoliucijomis, užtikrinant, kad vaikams, kuriems kyla skurdo rizika, bus suteiktos galimybės gauti nemokamą sveikatos priežiūrą, švietimą, vaiko priežiūrą, deramą būstą ir tinkamą maitinimą; pabrėžia, kad valstybės narės turi priimti nacionalinius vaikų skurdo mažinimo planus, kuriais visų pirma būtų sprendžiamos socialinių pervedimų riboto poveikio skurdo rizikos mažinimui problema; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. metinėje augimo apžvalgoje kaip pagrindinėms paslaugoms skiriamas dėmesys tinkamam socialiniam būstui ir kitai aprūpinimo būstu paramai, įskaitant žmonių apsaugą nuo nepateisinamo priverstinio iškeldinimo ir nuosavybės teisės netekimo esant pažeidžiamomis aplinkybėmis; ragina semestre ir privalomose pateikti rekomendacijose pagerinti benamystės ir su būstu susijusios atskirties stebėseną; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Direktyvos dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje, pakeičiančios dabartinę Direktyvą dėl rašytinės pažymos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad jaunimo ir žemos kvalifikacijos darbuotojų nedarbas yra didesnis nei suaugusiųjų kvalifikuotų darbuotojų; ragina Komisiją ir valstybes nares sparčiau įgyvendinti Naują Europos įgūdžių darbotvarkę, kuria yra skirta kelti specifinių įgūdžių problemų turinčių žmonių kvalifikaciją, kad jie galėtų sugrįžti į darbo rinką; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares labiau stengtis investuoti į įperkamą, prieinamą ir aukštos kokybės švietimą bei mokymą, į inovacijas, kuriomis skatinamas darbo našumo augimas, į aktyvias darbo rinkos politikos priemones, į socialinę įtrauktį ir integraciją į darbo rinką bei į veiksmingesnes ir konkretiems poreikiams pritaikytas viešąsias ir privačias užimtumo tarnybas atsižvelgiant į geografinius ir demografinius pajamų skirtumus atskiruose regionuose ir šalyse, siekiant užtikrinti, kad gauti įgūdžiai atitiks darbo rinkos poreikius, įgalinti žmones ir integruoti juos į darbo rinką bei sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių; šiuo klausimu atkreipia dėmesį į didėjantį skaitmeninių ir kitų bendrųjų įgūdžių poreikį bei primygtinai tvirtina, kad jų vystymas yra neatidėliotinas bei ypač reikalingas ir turėtų įtraukti visas visuomenės grupes, ypatingą dėmesį skiriant žemos kvalifikacijos darbuotojams ir jaunimui; primena iniciatyvų, kuriomis siekiama paremti ilgalaikį švietimo ir profesinio mokymo įstaigose besimokančių asmenų ir jaunų absolventų mobilumą, kuris suteikia galimybę ugdyti kvalifikuotą ir mobilią darbo jėgą augančiuose sektoriuose, svarbą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad abipusis kvalifikacijų pripažinimas bus naudingas mažinant atotrūkį tarp įgūdžių trūkumo Europos darbo rinkoje ir tarp darbo ieškančių asmenų, ypač jaunimo; pažymi, kad neformaliuoju ir savišvietos mokymusi įgyta kvalifikacija ir gebėjimai yra svarbūs, kadangi jie gali padidinti jaunimo ir dėl slaugos veiklos darbo rinkoje nedalyvavusių žmonių galimybes įsidarbinti; todėl pabrėžia, kad labai svarbu sukurti neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, ypač savanoriška veikla, įgytų žinių patvirtinimo sistemą; palankiai vertina tai, kad Komisija šioje metinėje augimo apžvalgoje atsižvelgė tai, kad svarbu pripažinti tuos įgūdžius Europos naujų įgūdžių darbotvarkės tikslais; ragina Komisiją ir valstybes nares pagerinti profesinį mokymą ir sustiprinti mokymąsi darbo vietoje, įskaitant kokybišką pameistrystę; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares remti pameistrystės programas ir visapusiškai naudotis stažuotojams skirtomis programos „ERASMUS +“lėšomis, kad būtų užtikrinta tokio pobūdžio mokymo kokybė, o jis padarytas patraukliu; atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad reikia paskatinti jaunimą atokiausiuose regionuose labiau naudotis šia programa, kaip nurodyta Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su atokiausiais ES regionais“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų įgyvendinant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas dėl švietimo ir jaunimo ir skatinti keitimąsi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares tęsti iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti galimybes gauti geresnį išsilavinimą, įgūdžius ir darbą, ir užtikrinti, kad daugiau dėmesio būtų skiriama žaliajai ir žiedinei ekonomikai įgyvendinant visas su įgūdžiais susijusias priemones; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad į ateitį nukreipta įgūdžių darbotvarkė turėtų apimti tvarumo pamokas ir būti įtraukta į platesnę profesinio raštingumo vis didėjančio Europos visuomenės skaitmeninimo ir robotizavimo sąlygomis, sampratą, susitelkiant ne tik ties ekonomikos augimu bet ir ties besimokančiųjų asmeniniu tobulėjimu ir sveikatos bei gerovės stiprinimu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pritaria 2017 m. lapkričio 14 d. Komisijos komunikatui „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“(COM(2017)0673), kuris apima plataus užmojo tikslus švietimo srityje, ypač dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo ir kalbų mokymo Europoje tobulinimo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad kūrybinės industrijos yra vienos iš versliausių sektorių, o kūrybinis lavinimas ugdo universaliuosius įgūdžius, pavyzdžiui, kūrybinį mąstymą, gebėjimą spręsti problemas, dirbti komandoje ir išradingumą; ragina įtraukti mokymą menų ir kūrybiškumo srityje į gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos mokymo darbotvarkę, nes kūrybiškumas ir novatoriškumas yra glaudžiai tarpusavyje susiję; be to, pabrėžia kultūros ir kūrybinio sektoriaus potencialą išsaugant ir skatinant Europos kultūrinę bei kalbų įvairovę, o taip pat potencialą ekonomikos augimui ir inovacijoms bei užimtumui, ypač jaunimo tarpe; pabrėžia, kad toliau remiant kultūros ir kūrybos sektorių ir į jį investuojant galima iš esmės prisidėti prie investicijų, augimo, inovacijų ir užimtumo gerinimo; todėl ragina Komisiją atsižvelgti į ypatingas viso kultūros ir kūrybos sektoriaus, įskaitant NVO ir smulkiąsias asociacijas, siūlomas galimybes (pvz. Jaunimo užimtumo iniciatyva); |
| --- | --- |

31.

| 32. | primena apie poreikį skatinti mergaites ir jaunas moteris siekti studijų IRT srityje ir ragina valstybes nares skatinti mergaites ir jaunas moteris studijuoti gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos dalykus, apimant ir menus bei humanitarinius mokslus, o taip pat padidinti moterų skaičių gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos srityse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių, laikantis subsidiarumo principo, siekiant patobulinti tinkamai profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai ir lyčių lygybei svarbias paslaugas ir teisės aktus; ragina plėtoti prieinamas, kokybiškas ir įperkamas vaiko priežiūros ir ankstyvojo ugdymo paslaugas ir slaugos paslaugas priklausantiems nuo slaugos, ir sukurti palankias sąlygas tėvams ir artimuosius slaugantiems asmenims, suteikiant jiems galimybę išeiti apmokamų šeimos nario priežiūros atostogų ir dirbti pagal lanksčią darbo laiko tvarką naudojantis naujų technologijų teikiamomis galimybėmis, užtikrinti socialinę apsaugą ir, kai reikalinga, suteikti tinkamą apmokymą; tačiau pabrėžia, kad reikia palengvinti šeimos nariams tenkančią privalomos slaugos naštą ir ragina sukurti reglamentuojamą namų ūkio darbuotojų ir slaugytojų sritį, kuri padės palengvinti profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimą, tuo pat metu prisidedant prie darbo vietų kūrimo; todėl pabrėžia viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės potencialą ir svarbų vaidmenį, kurį atlieka socialinių paslaugų teikėjai ir socialinės ekonomikos įmonės; ypač pabrėžia, kad būtina stebėti pažangą socialinėje ir lyčių politikos srityje, įtraukti lyčių aspektą bei apsvarstyti reformų poveikį bėgant laikui; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti pagyvenusių žmonių, neįgaliųjų ir kitų priklausomų asmenų slaugos tikslus, panašius į Barselonos tikslus, ir stebėsenos priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad jie būtų pasiekti; ragina Komisiją ir valstybes nares siekti visų priežiūros paslaugų kokybinius standartų, įskaitant standartus dėl galimybių gauti paslaugas, jų prieinamumo ir įperkamumo; ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinti Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų (EPSCO) tarybos išvadas dėl savarankiškam gyvenimui skirtos bendruomeninės paramos ir globos plėtojimo ir parengti aiškią strategiją ir užtikrinti dideles investicijas, kad būtų plėtojamos aukštos kokybės bendruomeninės paslaugos ir didinama parama slaugytojams, visų pirma šeimos slaugytojams; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją ir valstybes nares pagerinti darbo kokybę tiek darbo sąlygų, sveikatos ir saugos, tiek darbo užmokesčio, suteikiančio deramas gyvenimo sąlygas ir šeimos planavimą, aspektais; pabrėžia, kad svarbu efektyviai kovoti su nedeklaruojamu darbu, įtraukiant socialinius partnerius ir nustatant tinkamas baudas; primygtinai ragina valstybes nares padvigubinti savo pastangas nedeklaruojamą darbą paversti deklaruojamu darbu, stiprinant darbo inspekcijų mechanizmus ir nustatant priemones, kuriomis darbuotojams būtų suteikiamos galimybės nuo neoficialios ekonomikos pereiti prie oficialios ekonomikos; primena valstybėms narėms, kad esama nedeklaruojamo darbo platformos, kurioje jos turėtų aktyviai dalyvauti ir keistis geriausia patirtimi, siekiant kovoti su nedeklaruojamu darbu, vadinamosiomis pašto dėžučių įmonėmis ir fiktyviu savarankišku darbu, nes šios darbo formos pakerta darbo kokybę ir darbuotojų galimybes naudotis socialinės apsaugos sistemomis bei nacionaliniais viešaisiais finansais, o tai sukuria nesąžiningą Europos įmonių tarpusavio konkurenciją; palankiai vertina naujas Komisijos siūlomas iniciatyvas, pvz., pradėti viešąsias konsultacijas dėl Europos darbo institucijos ir Europos socialinio draudimo numerio; ragina valstybes nares aprūpinti darbo inspekcijas ir kitas atitinkamas valstybines organizacijas pakankamais ištekliais, reikalingais nedeklaruojamo darbo problemoms spręsti, sukurti priemones, kuriomis pasinaudojant darbuotojai galėtų nuo šešėlines ekonomikos pereiti oficialios, o taip pat pagerinti tarpvalstybinį inspekcijų tarnybų bendradarbiavimą ir elektroninį keitimąsi informacija ir duomenimis, siekiant padidinti kontrolės priemonių, skirtų kovoti su socialiniu sukčiavimu ir nedeklaruojamu darbu bei užkirsti jiems kelią, veiksmingumą, ir sumažinti administracinę naštą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad aktyvi darbo rinkos politika būtų veiksminga ir efektyvi ir būtų parengta taip, kad remtų mobilumą tarp sektorių ir darbuotojų perkvalifikavimą, nes tai yra klausimai, kurie taps vis svarbesni, kadangi mūsų darbo rinkos prisitaiko prie skaitmeninių permainų mūsų ekonomikoje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į MVĮ ir socialinių paslaugų ir socialinių įmonių darbo vietų kūrimo potencialą ir visai ekonomikai teikiamas galimybes; kad gyvybiškai svarbu įvertinti didelį pradedančiųjų įmonių bankrotų lygį tam, kad padaryti išvadas dėl to, kaip geriau remti verslumą ateityje, įskaitant socialinės ir žiedinės ekonomikos modelių vystymą ir rėmimą; be to, mano, kad yra gyvybiškai svarbu gerinti aplinką verslui šalinant administracines kliūtis ir koreguojant reikalavimus, gerinant galimybes gauti finansavimą ir remiant MVĮ, verslininkams, savarankiškai dirbantiems asmenims, ypač mažoms įmonėms, pradedančiosioms įmonėms ir socialinės ekonomikos įmonėms palankių apmokestinimo modelių ir supaprastintos mokestinių prievolių vykdymo tvarkos vystymą bei vengti mokesčių slėpimo ir įrašų apie patikimą informaciją, pagal kurią galima nustatyti mokesčio bazes ir jų tikrus savininkus, trūkumo; ragina valstybes nares parengti politikos priemones, kuriomis nuo ankstyvo amžiaus būtų didinamas jaunimo verslumas jiems suteikiant mokomosios praktikos ir lankymosi bendrovėse galimybių bei tinkamų žinių, reikalingų apsisaugoti nuo nesėkmių; todėl primygtinai ragina Komisiją tęsti „Erasmus“jauniesiems verslininkams programas; ragina valstybes nares remti asociacijas ir iniciatyvas, kurios padeda jauniems verslininkams plėtoti novatoriškus projektus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad socialinis verslumas yra auganti sritis, galinti paskatinti ekonomiką ir kartu mažinti nepriteklių, socialinę atskirtį ir kitas socialines problemas; tačiau mano, kad siekiant sukurti labiau į socialinius klausimus orientuotą, integracinę ir tvarią ekonomiką, verslumo ugdymas turėtų apimti socialinį aspektą, įskaitant mokymą apie sąžiningą prekybą, socialines įmones ir alternatyvius verslo modelius, įtraukiant ir kooperatyvus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pažymi, kad socialinės ekonomikos įmonės atliko itin svarbų vaidmenį mažinant krizės poveikį; todėl pabrėžia, kad toms įmonėms reikia teikti didesnę paramą, visų pirma susijusią su įvairių formų finansavimu, įskaitant Europos fondus, ir mažinti joms tenkančią administracinę naštą; pabrėžia, kad joms reikia sukurti teisinę sistemą, pagal kurią ES būtų pripažįstama jų veikla ir būtų išvengiama nesąžiningos konkurencijos; apgailestauja dėl to, kad metinėje augimo apžvalgoje jų veiklos vertinimas neatspindimas, nors to prašė Parlamentas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pripažįsta, kad moterys tebėra nepakankamai atstovaujamos darbo rinkoje; šiuo atžvilgiu mano, kad lanksčios darbo sutartys, įskaitant sutartis dėl savanoriško laikino darbo ar darbo ne visą darbo laiką, gali atlikti svarbų vaidmenį didinant grupių, įskaitant moteris, kurios kitu atveju būtų pašalintos iš darbo rinkos, aktyvumo darbo rinkoje lygį; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant teisingą perėjimą investuoti į mokslinius tyrimus ir skatinti naujų gamybos technologijų ir paslaugų vystymą; atkreipia dėmesį į jų teikiamas galimybes didinti produktyvumą ir tvarumą, kurti naują kokybišką užimtumą ir skatinti ilgalaikį ekonomikos vystymąsi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją ir valstybes nares pagal strategiją „Europa 2020“skatinti investicijas į mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sektorių; teigia, kad investicijos į šį sektorių padeda didinti konkurencingumą ir ekonomikos našumą ir taip skatina stabilių darbo vietų kūrimą ir didesnį darbo užmokestį; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio visuose regionuose, įskaitant kaimo vietoves ir regionus, turinčius didelių ir nuolatinių gamtinių ar demografinių problemų, siekiant skatinti darnų vystymąsi visoje ES; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad viena iš didžiausių kliūčių, varžančių ES ekonomikos vystymąsi, yra demografinis nuosmukis, skirtingu mastu veikiantis ES regionus, o tai reikalauja skirtingų metodų ir įsipareigojimų; ragina Komisiją ir valstybes nares priimti naujas priemones šiai problemai spręsti; pabrėžia, kad demografinio nuosmukio problema turi būti sprendžiama vadovaujantis kompleksiniu požiūriu, kuris turėtų apimti reikiamos infrastruktūros pritaikymą, kokybišką užimtumą, užtikrinančias deramą darbo užmokestį, viešųjų paslaugų skaičiaus didinimą ir savanorišką lanksčią darbo laiko tvarką, kas nekenktų tinkamos darbo vietos garantijoms ir prieinamai socialinei apsaugai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina tai, kad Komisija į savo Europos statistikos programą įtraukė poreikį teikti statistiką apie demografines problemas, pvz., gyventojų skaičiaus mažėjimą ir gyventojų dispersiją; mano, kad šie duomenys padės susidaryti tikslų vaizdą apie problemas, su kuriomis susiduria šie regionai ir leis rasti geresnių sprendimų; ragina Komisiją atsižvelgti į šią statistiką būsimojoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP); |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena, kad reikia pritaikyti pensijų sistemas prie didėjančios tikėtinos gyvenimo trukmės, siekiant užtikrinti šių sistemų tvarumą ir gerą gyvenimo kokybę vyresnio amžiaus asmenims; pabrėžia, kad to galima pasiekti sumažinant ekonominės priklausomybės lygį, įskaitant siūlomas tinkamas darbo sąlygas, kuriomis norintiems dirbti ilgiau būtų sudaroma tokia galimybė ir valstybės narės lygmeniu bei kartu su socialiniais partneriais įvertinant poreikį teisės aktais nustatytą teisinį amžių ir faktinį pensinį amžių priderinti prie ilgėjančios gyvenimo trukmės bei draudimo įmokų laikotarpiu, taip pat apsaugant nuo ankstyvo išėjimo iš darbo rinkos bei į darbo rinką priimant jaunimą ir pabėgėlius bei migrantus; ragina Komisiją remti valstybes nares joms stiprinant valstybines ir profesines pensijų sistemas ir kuriant priežiūros kreditus, skirtus kompensuoti moterims ir vyrams dėl vaikų ir ilgalaikės priežiūros atsakomybių praleistas įmokas, kas būtų priemonė sumažinti moterų ir vyrų pensijų skirtumus ir užtikrinti pakankamas pajamas iš pensijos aukščiau skurdo ribos ir oriai bei nepriklausomai gyventi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti aktyvaus senėjimo, vyresnio amžiaus asmenų socialinės įtraukties ir kartų solidarumo politiką; primena, kad ekonomiškai efektyvesnės sveikatos priežiūros sistemos ir ilgalaikė priežiūra, kuria užtikrinama laiku suteikiama prieiga prie prieinamos kokybiškų sveikatos priežiūros prevencinių ir gydymo paslaugų, taip pat yra labai svarbios našumui; |
| --- | --- |

47.

| 48. | laikosi nuomonės, kad sanglaudos politika, kaip pagrindinė Europos Sąjungos viešojo investavimo politikos sritis, parodė savo veiksmingumą mažinant nelygybę, didinant įtrauktį ir mažinant skurdą, todėl būsimoje daugiametėje finansinėje programoje ji turėtų gauti daugiau lėšų; mano, kad Europos socialinis fondas turėtų būti išlaikytas kaip pagrindinė ES darbuotojų integracijos ir reintegracijos į darbo rinką ir socialinės įtraukties ir kovos su skurdu ir nelygybe rėmimo priemonė, o juo turėtų būti remiamas Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas; ragina Komisiją padidinti ESF finansavimą, siekiant kitos DFP metu paremti Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) privalo remti plėtrą ir užimtumą aukštos rizikos investiciniuose projektuose bei spręsti jaunimo nedarbo ir ilgalaikio nedarbo problemas; tačiau yra susirūpinęs dėl didžiulio skirtumo panaudojant fondą ES-15 ir ES-13 valstybėse narėse; be to, pabrėžia Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) vaidmenį skatinant aukštą užimtumo kokybės ir tvarumo lygį, užtikrinant tinkamą ir deramą socialinę apsaugą ir kovojant su socialine atskirtimi ir skurdu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primygtinai ragina valstybes nares įvertinti, ar jos galėtų sumažinti mokesčius būtiniausioms prekėms, visų pirma maistus, nes šis žingsnis taptų viena iš būtiniausių socialinio teisingumo priemonių; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti pastangas siekti tolesnės neįgaliųjų įtraukties į darbo rinką pašalinant su teisėkūra susijusias kliūtis, kovojant su diskriminacija, pritaikant darbo vietas ir sukuriant paskatų jų įdarbinimui; primena, kad esminės priemonės yra neįgaliesiems pritaikyta darbo aplinka, jų integracija visuose švietimo ir lavinimo lygmenyse bei tikslinė finansinė parama, kurios padėtų jiems visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje ir apskritai visuomenės gyvenime; ragina Komisiją į socialinių rodiklių suvestinę įtraukti neįgaliųjų darbo ir socialinės įtraukties rodiklius; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina tai, kad į naujas gaires dėl valstybių narių užimtumo politikos, pridedamas prie 2018 m. metinės augimo apžvalgos, įtrauktos neįgaliųjų teisės; vis dėlto ragina į šias nuostatas įtraukti konkrečias priemones, kuriomis būtų siekiama nustatytų tikslų, laikantis ES ir valstybių narių įsipareigojimų pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina valstybes nares įgyvendinti priemones, kurių reikia siekiant užtikrinti pabėgėlių ir etninėms mažumoms priklausančių ar migrantų kilmės asmenų socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad darbo jėgos paklausos ir pasiūlos neatitiktis yra problema, su kuria darbdaviai susiduria visuose ES regionuose, įskaitant ir labiausiai išsivysčiusius, ir negali būti išspręsta nesaugiomis arba nestabiliomis darbo vietomis; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti priemones, kuriomis būtų lengvinamas darbuotojų judumas darbo vietų, sektorių ir vietovių lygmeniu, siekiant patenkinti darbo jėgos poreikius tiek mažiau, tiek ir daugiau išsivysčiusiuose regionuose, tuo pat metu užtikrinant stabilumą ir padorias darbo sąlygas bei leidžiant jauniems specialistams tobulėti ir siekti karjeros; pripažįsta, kad darbo jėgos judumas ES viduje tarp valstybių narių padeda patenkinti pasiūlą ir paklausą; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti konkrečioms periferinių ir atokiausių regionų darbuotojų sąlygoms; |
| --- | --- |

54.

| 55. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant daugybės Europos Parlamento prašymų, į metinę augimo apžvalgą vis dar nėra įtraukti atokiausi regionai; primygtinai ragina Komisiją, siekiant užtikrinti jau išsamiai aptartą regionų lygybę ir padidinti konvergenciją, pagerinti SESV 349 straipsnio taikymą ir dėti pastangas siekiant į ES integruoti atokiausius regionus; pabrėžia, kad atokiausiems regionams ir toliau reikia skirti ypatingą dėmesį– ne tik skirti lėšų, bet ir atkreipti dėmesį į poveikį, kurį ES politikos priemonės gali turėti šių regionų socialinei padėčiai ir užimtumo lygiui; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad, nepaisant pagerėjusios padėties darbo rinkoje, 2014–2016 m. laikotarpiu realusis darbo užmokesčio augimas buvo mažesnis nei našumo augimas; primena, kad realiojo darbo užmokesčio augimas, kuris yra didesnio našumo rezultatas, yra itin svarbus kovojant su nelygybe; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia socialinių partnerių, kaip pagrindinių suinteresuotųjų subjektų nacionalinėje socialinio dialogo praktikoje, pilietinėje visuomenėje ir reformų įgyvendinimo procese, vaidmens svarbą ir jų dalyvavimo rengiant reformas, nustatant jų įgyvendinimo eiliškumą ir jas įgyvendinant pridėtinę vertę; pabrėžia, kad, jei socialiniai partneriai bus efektyviai įtraukti š politikos formavimą, jie jausis labiau dalyvavę priimant nacionalines reformas reaguojant į Europos semestro konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir galiausiai jie jausis labiau atsakingi už reformų rezultatus; todėl ragina Komisiją pasiūlyti tinkamo visų susijusių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo gaires; pritaria nuomonei, kad naujų formų darbui globalizuotoje rinkoje reikia naujų formų socialinio ir pilietinio dialogo bei ragina Komisiją ir valstybes nares remti šių naujų socialinio dialogo formų kūrimą ir tokių naujų darbo formų apsaugą; pabrėžia, kad darbuotojai turi būti informuojami apie jų teises ir apsaugoti, jeigu informavimas yra susijęs su piktnaudžiavimo praktikomis; mano, kad, siekiant padidinti konvergenciją, socialinis dialogas turėtų būti vykdomas kiekvienu Europos semestro proceso etapu; pripažįsta, kad valstybės narės turi padėti gyventojams įgyti darbo rinkoje reikiamų įgūdžių; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia tai, kad, pasak Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) ir strategijos „Europa 2020“rodiklių suvestinės, 2016 m. darbo jėgos įgūdžių pasiskirstymai daugiausia atitiko darbo rinkos kvalifikacijos reikalavimus, ir kad darbo vietų pasiūla viršijo visų kvalifikacijos rūšių paklausą ir buvo ypač didelė mažo ir vidutinio lygio kvalifikacijų atveju; pabrėžia, kad CEDEFOP prognozės rodo, kad iki 2025 m. tuo pat metu augs tiek įgūdžių paklausa, tiek pasiūla ir kad darbo jėgos įgūdžių lygis turėtų keistis greičiau nei rinkoje reikalaujamas įgūdžių lygis; ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiai iš naujo įvertinti sunkumus patekti į darbo rinką; yra susirūpinęs dėl padidėjusio per didelės kvalifikacijos lygio (25 proc. 2014 m.); |
| --- | --- |

58.

| 59. | atkreipia dėmesį į tai, jog diskriminacija dėl lyties, pvz., vyrų ir moterų darbo užmokesčio bei užimtumo lygio skirtumas, išlieka didelis, o vidutinis valandinis vyrų darbo užmokestis neatskaičius mokesčių yra maždaug 16 proc. didesnis negu dirbančių moterų; pabrėžia, jog šį atotrūkį lemia tai, kad nepakankamai moterų dirba gerai apmokamuose sektoriuose, kad jos diskriminuojamos darbo rinkoje ir kad didelis skaičius moterų dirba ne visą darbo dieną; primygtinai ragina toliau siekti pažangos, kad būtų mažinamas šis atotrūkis; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją į strategiją „Europa 2020“įtraukti lyčių lygybės ramstį ir visa apimantį lyčių lygybės tikslą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina valstybes nares nustatant kokybinius tikslus ir sukuriant priemones, kuriomis kovojama su išlikusia lyčių nelygybe, į savo nacionalines reformų programas, taip pat stabilumo ir konvergencijos programas įtraukti lyčių aspektą ir vyrų ir moterų lygybės principą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0355.

(3)  OL L 59, 2013 3 2, p. 5.

(4)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 57.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0451.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0418.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0403.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0360.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0260.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0073.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0039.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0010.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0338.

(14)  OL C 35, 2018 1 31, p. 157.

(15)  OL C 366, 2017 10 27, p. 19.

(16)  OL C 265, 2017 8 11, p. 48.

(17)  OL C 75, 2016 2 26, p. 130.

(18)  OL C 65, 2016 2 19, p. 40.

(19)  Europos Komisijos paskelbtas skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksas.

(20)  OL C 67, 2016 2 20, p. 1.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/102 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/102

---

P8_TA(2018)0079

Padėtis Maldyvuose

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Maldyvuose (2018/2630(RSP))

(2019/C 162/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Maldyvuose, ypač į 2004 m. rugsėjo 16 d. (1), 2015 m. balandžio 30 d. (2), 2015 m. gruodžio 17 d. (3) ir 2017 m. spalio 5 d. (4) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Maldyvuose, ypač į 2004 m. rugsėjo 16 d. (1), 2015 m. balandžio 30 d. (2), 2015 m. gruodžio 17 d. (3) ir 2017 m. spalio 5 d. (4) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimus: 2018 m. vasario 2 d. pareiškimą dėl 2018 m. vasario 1 d. Aukščiausiojo Maldyvų teismo sprendimo (5) ir 2018 m. vasario 6 d. pareiškimą dėl padėties Maldyvuose (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimus: 2018 m. vasario 2 d. pareiškimą dėl 2018 m. vasario 1 d. Aukščiausiojo Maldyvų teismo sprendimo (5) ir 2018 m. vasario 6 d. pareiškimą dėl padėties Maldyvuose (6),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 30 d. Europos Sąjungos delegacijos susitarus su ES misijų vadovais reziduojančiais Kolombe ir akredituotais Maldyvams bendrą vietos lygmens pareiškimą dėl atnaujinto parlamentaro Fariso Maumoono suėmimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 30 d. Europos Sąjungos delegacijos susitarus su ES misijų vadovais reziduojančiais Kolombe ir akredituotais Maldyvams bendrą vietos lygmens pareiškimą dėl atnaujinto parlamentaro Fariso Maumoono suėmimo (7),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Maldyvai yra pasirašę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Maldyvai yra pasirašę,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, kurį Maldyvai irgi yra pasirašę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, kurį Maldyvai irgi yra pasirašę,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento delegacijos ryšiams su Pietų Azijos šalimis oficialią misiją Maldyvuose nuo 2017 m. spalio 29 d. iki 31 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento delegacijos ryšiams su Pietų Azijos šalimis oficialią misiją Maldyvuose nuo 2017 m. spalio 29 d. iki 31 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 7 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeid Ra’ado Al Husseino pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 7 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeid Ra’ado Al Husseino pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento Delegacijos su Pietų Azijos šalimis biuro išplatintą pareiškimą dėl padėties Maldyvuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento Delegacijos su Pietų Azijos šalimis biuro išplatintą pareiškimą dėl padėties Maldyvuose,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Maldyvų, kurias Taryba priėmė 2018 m. vasario 26 d. įvykusiame 3598-ame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Maldyvų, kurias Taryba priėmė 2018 m. vasario 26 d. įvykusiame 3598-ame posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus susitikimą su Maldyvų Respublikos užsienio reikalų ministru Mohamedu Asimu 2017 m. rugsėjo 28 d., kuriame jis išreiškė susirūpinimą dėl politinės padėties šalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus susitikimą su Maldyvų Respublikos užsienio reikalų ministru Mohamedu Asimu 2017 m. rugsėjo 28 d., kuriame jis išreiškė susirūpinimą dėl politinės padėties šalyje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 7 d. Tarptautinės teisininkų asociacijos pareiškimą, kuriame reiškiamas rimtas susirūpinimas dėl teisinės valstybės ir teismų nepriklausomumo padėties Maldyvuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 7 d. Tarptautinės teisininkų asociacijos pareiškimą, kuriame reiškiamas rimtas susirūpinimas dėl teisinės valstybės ir teismų nepriklausomumo padėties Maldyvuose,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi pirmieji demokratiniai rinkimai 2008 m. ir naujos konstitucijos priėmimas sukėlė didelius lūkesčius, kad Maldyvai turėtų įveikti autoritarinio režimo dešimtmečius ir pereiti prie demokratinės sistemos, tačiau pastarojo meto įvykiai kelia didelę grėsmę šios perspektyvos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

A.

kadangi pirmieji demokratiniai rinkimai 2008 m. ir naujos konstitucijos priėmimas sukėlė didelius lūkesčius, kad Maldyvai turėtų įveikti autoritarinio režimo dešimtmečius ir pereiti prie demokratinės sistemos, tačiau pastarojo meto įvykiai kelia didelę grėsmę šios perspektyvos įgyvendinimui;

| B. | kadangi opozicinių partijų nariai, nepriklausomi žurnalistai ir žmogaus teisių gynėjai praneša apie vis stiprėjančius valdžios institucijų, policijos ir ekstremistų grupuočių grasinimus ir išpuolius; kadangi rūpestį kelia itin politizuotos Maldyvų teisminės institucijos, kurios daug metų piktnaudžiavo įgaliojimais ir veikė esamos valdančiosios partijos naudai ir prieš opozicijos politikus; kadangi yra vis daugiau įrodymų, rodančių, kad Prezidento Abdullos Yameeno Abdulio Gayou (toliau – Prezidentas A. Yameen) politiniams priešininkams iškelti kaltinimai galėjo būti politiškai motyvuoti; kadangi buvęs prezidentas Maumoon Abdul Gayoom 2018 m. vasario mėn. buvo suimtas; |
| --- | --- |

B.

kadangi opozicinių partijų nariai, nepriklausomi žurnalistai ir žmogaus teisių gynėjai praneša apie vis stiprėjančius valdžios institucijų, policijos ir ekstremistų grupuočių grasinimus ir išpuolius; kadangi rūpestį kelia itin politizuotos Maldyvų teisminės institucijos, kurios daug metų piktnaudžiavo įgaliojimais ir veikė esamos valdančiosios partijos naudai ir prieš opozicijos politikus; kadangi yra vis daugiau įrodymų, rodančių, kad Prezidento Abdullos Yameeno Abdulio Gayou (toliau – Prezidentas A. Yameen) politiniams priešininkams iškelti kaltinimai galėjo būti politiškai motyvuoti; kadangi buvęs prezidentas Maumoon Abdul Gayoom 2018 m. vasario mėn. buvo suimtas;

| C. | kadangi pirmasis prezidento rinkimų turas turi įvykti 2018 m. rugsėjo mėn.; kadangi prezidentas paragino tarptautinę bendruomenę stebėti rinkimų procesą; |
| --- | --- |

C.

kadangi pirmasis prezidento rinkimų turas turi įvykti 2018 m. rugsėjo mėn.; kadangi prezidentas paragino tarptautinę bendruomenę stebėti rinkimų procesą;

| D. | kadangi 2018 m. vasario 1 d. Maldyvų Aukščiausiasis Teismas priėmė sprendimą panaikinti baudžiamąsias bylas prieš žymius politikus ir pripažino, kad teismo procesai prieš juos buvo nesąžiningi; kadangi pagal nutartį buvo reikalaujama nedelsiant į laisvę paleisti devynis asmenis, iš kurių aštuoni buvo politiniai opozicijos lyderiai ir tarp kurių buvo ištremtas Mohamed Nasheed, ir grąžinti įgaliojimus 12 suspenduotų parlamento narių; kadangi vyriausybė turės daugumą Parlamente tol, kol 12 parlamento narių neatgaus savo įgaliojimų; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2018 m. vasario 1 d. Maldyvų Aukščiausiasis Teismas priėmė sprendimą panaikinti baudžiamąsias bylas prieš žymius politikus ir pripažino, kad teismo procesai prieš juos buvo nesąžiningi; kadangi pagal nutartį buvo reikalaujama nedelsiant į laisvę paleisti devynis asmenis, iš kurių aštuoni buvo politiniai opozicijos lyderiai ir tarp kurių buvo ištremtas Mohamed Nasheed, ir grąžinti įgaliojimus 12 suspenduotų parlamento narių; kadangi vyriausybė turės daugumą Parlamente tol, kol 12 parlamento narių neatgaus savo įgaliojimų;

| E. | kadangi 2018 m. vasario 5 d., po Aukščiausiojo Teismo sprendimo, Prezidentas A. Yameen paskelbė 15 dienų nepaprastąją padėtį; kadangi, paskelbus nepaprastąją padėtį, buvo sustabdyta daug Konstitucijoje įtvirtintų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, įskaitant teisę į taikius susirinkimus ir laisvę nebūti neteisėtai sulaikytam ir suimtam; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2018 m. vasario 5 d., po Aukščiausiojo Teismo sprendimo, Prezidentas A. Yameen paskelbė 15 dienų nepaprastąją padėtį; kadangi, paskelbus nepaprastąją padėtį, buvo sustabdyta daug Konstitucijoje įtvirtintų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, įskaitant teisę į taikius susirinkimus ir laisvę nebūti neteisėtai sulaikytam ir suimtam;

| F. | kadangi buvo sulaikyti du Aukščiausiojo Teismo teisėjai, įskaitant Teismo pirmininką, o likę pirmininkaujantys teisėjai buvo priversti panaikinti pradinę nutartį; kadangi akivaizdžiai nekreipiant dėmesio į teisminių institucijų nepriklausomumą, teismų sistemos nariai ir politiniai oponentai buvo savavališkai sulaikyti; |
| --- | --- |

F.

kadangi buvo sulaikyti du Aukščiausiojo Teismo teisėjai, įskaitant Teismo pirmininką, o likę pirmininkaujantys teisėjai buvo priversti panaikinti pradinę nutartį; kadangi akivaizdžiai nekreipiant dėmesio į teisminių institucijų nepriklausomumą, teismų sistemos nariai ir politiniai oponentai buvo savavališkai sulaikyti;

| G. | kadangi nepaisant šimtų piliečių taikaus protesto, 2018 m. vasario 20 d. parlamentas dar 30 dienų pratęsė nepaprastąją padėtį – Maldyvų generalinis prokuroras šį veiksmą pripažino antikonstituciniu, tačiau jį patvirtino Aukščiausiasis Teismas; kadangi, nors nebuvo kvorumo, parlamente priverstinai nubalsuota už nepaprastosios padėties pratęsimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi nepaisant šimtų piliečių taikaus protesto, 2018 m. vasario 20 d. parlamentas dar 30 dienų pratęsė nepaprastąją padėtį – Maldyvų generalinis prokuroras šį veiksmą pripažino antikonstituciniu, tačiau jį patvirtino Aukščiausiasis Teismas; kadangi, nors nebuvo kvorumo, parlamente priverstinai nubalsuota už nepaprastosios padėties pratęsimą;

| H. | kadangi Užsienio reikalų Taryba susirūpinusi stebėjo pastaruoju metu pablogėjusią padėtį Maldyvuose ir išplatino raginimus visiems šalies subjektams, visų pirma teisėsaugos pajėgoms, elgtis santūriai; kadangi 40 šalių, įskaitant visas ES valstybes nares, vardu 2018 m. kovo 8 d. 37-ojoje Žmogaus teisių tarybos sesijoje buvo pristatytas bendras pareiškimas, kuriame Maldyvų vyriausybė buvo raginama atkurti konstitucines teises ir teismų nepriklausomumą ir reiškiama parama tinkamam šalies parlamento funkcionavimui ir primygtinai raginama vyriausybė paleisti politinius kalinius ir jų šeimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi Užsienio reikalų Taryba susirūpinusi stebėjo pastaruoju metu pablogėjusią padėtį Maldyvuose ir išplatino raginimus visiems šalies subjektams, visų pirma teisėsaugos pajėgoms, elgtis santūriai; kadangi 40 šalių, įskaitant visas ES valstybes nares, vardu 2018 m. kovo 8 d. 37-ojoje Žmogaus teisių tarybos sesijoje buvo pristatytas bendras pareiškimas, kuriame Maldyvų vyriausybė buvo raginama atkurti konstitucines teises ir teismų nepriklausomumą ir reiškiama parama tinkamam šalies parlamento funkcionavimui ir primygtinai raginama vyriausybė paleisti politinius kalinius ir jų šeimas;

| I. | kadangi pilietinės visuomenės aktyvistai ir žmogaus teisių gynėjai Maldyvuose ir toliau susiduria su ekstremistų grasinimais ir bauginimais, taip pat teisminių institucijų persekiojimu, kaip Maldyvų demokratijos tinklo vykdomosios direktorės Shahindha Ismail atveju, prieš kurią nukreipti spaudos straipsniai, grasinimai mirtimi ir policijos tyrimas dėl jos pasisakymų prie religinį fundamentalizmą ir radikalizacijos propagavimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi pilietinės visuomenės aktyvistai ir žmogaus teisių gynėjai Maldyvuose ir toliau susiduria su ekstremistų grasinimais ir bauginimais, taip pat teisminių institucijų persekiojimu, kaip Maldyvų demokratijos tinklo vykdomosios direktorės Shahindha Ismail atveju, prieš kurią nukreipti spaudos straipsniai, grasinimai mirtimi ir policijos tyrimas dėl jos pasisakymų prie religinį fundamentalizmą ir radikalizacijos propagavimą;

| J. | kadangi Prezidentas A. Yameen ne kartą pareiškė savo ketinimą atnaujinti valstybės sankcionuojamą mirties bausmės vykdymo praktiką ir taip nutraukti 60 metų trunkantį moratoriumą; kadangi pagal Maldyvų teisę, priešingai nei pagal tarptautinę teisę, leidžiama nuteisti nepilnamečius mirties bausme, bausmės vykdymą atidedant iki kol nepilnametis sulauks 18 metų amžiaus; kadangi Maldyvų Aukščiausiasis Teismas bent jau trijose bylose, t. y. Husseino Humaamo Ahmedo, Ahmedo Murratho ir Mohamedo Nabeelo, patvirtino mirties nuosprendžius nuteistiems asmenims, kurių teismai neatitiko tarptautiniu lygių pripažintų normų ir kuriems dabar gresia artėjantis mirties bausmės įvykdymas; |
| --- | --- |

J.

kadangi Prezidentas A. Yameen ne kartą pareiškė savo ketinimą atnaujinti valstybės sankcionuojamą mirties bausmės vykdymo praktiką ir taip nutraukti 60 metų trunkantį moratoriumą; kadangi pagal Maldyvų teisę, priešingai nei pagal tarptautinę teisę, leidžiama nuteisti nepilnamečius mirties bausme, bausmės vykdymą atidedant iki kol nepilnametis sulauks 18 metų amžiaus; kadangi Maldyvų Aukščiausiasis Teismas bent jau trijose bylose, t. y. Husseino Humaamo Ahmedo, Ahmedo Murratho ir Mohamedo Nabeelo, patvirtino mirties nuosprendžius nuteistiems asmenims, kurių teismai neatitiko tarptautiniu lygių pripažintų normų ir kuriems dabar gresia artėjantis mirties bausmės įvykdymas;

| K. | kadangi pastaraisiais metais Maldyvai pakrypo radikaliojo islamo link; kadangi nerimą kelia tai, jog didėja radikalių islamistų karingumas, taip pat tai, kad daug radikalizuotų jaunų vyrų ir moterų tariamai prisijungė prie ISIS; |
| --- | --- |

K.

kadangi pastaraisiais metais Maldyvai pakrypo radikaliojo islamo link; kadangi nerimą kelia tai, jog didėja radikalių islamistų karingumas, taip pat tai, kad daug radikalizuotų jaunų vyrų ir moterų tariamai prisijungė prie ISIS;

| L. | kadangi Tarptautinė žurnalistų federacija, organizacija „Žurnalistai be sienų“ir Žurnalistų gynimo komitetas 2018 m. vasario 15 d. paskelbė pareiškimą, kuriame išreiškė didelį savo susirūpinimą dėl žiniasklaidai ir spaudos laisvei Maldyvuose taikomų apribojimų ir joms kylančių grėsmių; kadangi 2018 m. vasario 4 d. valdančiosios Maldyvų pažangos partijos lyderio pavaduotojas Abdul Raheem Abdullah paragino saugumo pajėgas nedelsiant nutraukti Raajje TV veiklą, apkaltindamas šią televiziją tuo, kad ji eterio laiką skiria opozicijos lyderiams; |
| --- | --- |

L.

kadangi Tarptautinė žurnalistų federacija, organizacija „Žurnalistai be sienų“ir Žurnalistų gynimo komitetas 2018 m. vasario 15 d. paskelbė pareiškimą, kuriame išreiškė didelį savo susirūpinimą dėl žiniasklaidai ir spaudos laisvei Maldyvuose taikomų apribojimų ir joms kylančių grėsmių; kadangi 2018 m. vasario 4 d. valdančiosios Maldyvų pažangos partijos lyderio pavaduotojas Abdul Raheem Abdullah paragino saugumo pajėgas nedelsiant nutraukti Raajje TV veiklą, apkaltindamas šią televiziją tuo, kad ji eterio laiką skiria opozicijos lyderiams;

| M. | kadangi ES su Maldyvais palaiko ilgalaikius santykius, ypač tokiose srityse, kaip kova su klimato kaita, taip pat šimtai tūkstančių Europos turistų kasmet keliauja į Maldyvus; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES su Maldyvais palaiko ilgalaikius santykius, ypač tokiose srityse, kaip kova su klimato kaita, taip pat šimtai tūkstančių Europos turistų kasmet keliauja į Maldyvus;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl rimtos ir blogėjančios politinės ir žmogaus teisių padėties Maldyvuose ir vis labiau autoritarinio Prezidento A. Yameeno ir jo vyriausybės valdymo; teigiamai vertina 2018 m. vasario 26 d. Tarybos išvadas dėl Maldyvų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Maldyvų vyriausybę nedelsiant atšaukti nepaprastąją padėtį, gerbti institucijas ir jų kompetencijos sritis, kaip numatyta Konstitucijoje, taip pat paisyti visų žmonių pagrindinių teisių, įskaitant teisę į saviraiškos laisvę ir susirinkimų laisvę, taip pat teisinės valstybės principų; išreiškia didėjantį susirūpinimą dėl naujausių vyriausybės veiksmų, kuriais smarkiai kenkiama demokratijai ir prieštaraujama Maldyvų konstitucijai ir šalies tarptautiniams įsipareigojimams žmogaus teisių srityje; smerkia žurnalistų, tinklaraštininkų ir žmogaus teisių gynėjų Maldyvuose patiriamą bauginimą ir grasinimus; primygtinai ragina Maldyvų valdžios institucijas šalyje užtikrinti visų pilietinės visuomenės aktyvistų, žmogaus teisių gynėjų ir žiniasklaidos darbuotojų saugumą, suteikti jiems galimybę atlikti savo darbą saugiai ir netrukdomiems, tirti jų patiriamus grasinimus ir grasintojus patraukti baudžiamojon atsakomybėn; apgailestauja, kad imamasi represijų prieš politinius oponentus, Maldyvuose, ir ragina vyriausybę panaikinti visus kaltinimus visiems dėl politinių motyvų kalinaniems asmenims ir nedelsiant bei besąlygiškai juos paleisti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Maldyvų Aukščiausiojo Teismo 2018 m. vasario 1 d. sprendimą panaikinti baudžiamuosius procesus prieš vadovaujančius politikus ir į pareigas grąžinti 12 Parlamento narių; ragina Maldyvų valdžios institucijas šį sprendimą vykdyti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | griežtai smerkia bet kokius veiksmus, kuriais kišamasi į Maldyvų Aukščiausiojo Teismo darbą, ir pirmininkaujančių teisėjų areštus; ragina nedelsiant ir besąlygiškai juos paleisti į laisvę; yra susirūpinęs dėl to, kad Maldyvuose vis labiau nesilaikoma vykdomosios, teisminės ir kitų valdžių atskyrimo principo; ragina atsakingas valdžios institucijas nedelsiant imtis priemonių siekiant atkurti ir išlaikyti Konstitucijoje įtvirtintus principus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | dar kartą ragina vyriausybę užtikrinti visišką teismų sistemos nepriklausomumą ir nešališkumą ir užtikrinti visų piliečių teisę į teisingą ir skaidrų teisingumą, nepriklausomą nuo politinės įtakos; griežtai smerkia bet kokius veiksmus, kuriais kišamasi į Maldyvų Aukščiausiojo Teismo darbą, ir veiksmus prieš teismines institucijas ir teisėjus; ragina vyriausybę užtikrinti, kad teisininkai galėtų atlikti visas savo profesines funkcijas nebauginami, netrukdomi, nepersekiojami ar nepatirdami nederamo kišimosi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | dar kartą ragina Maldyvų vyriausybę pradėti įtraukų dialogą su visų politinių partijų lyderiais; primena, kad toks dialogas padeda užtikrinti patikimus, skaidrius ir įtraukius rinkimus; mano, kad ES turėtų toliau aktyviai remti JT vykdomą šio dialogo lengvinimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina regioninius dalyvius bendradarbiauti su ES šalimis siekiant Maldyvuose užtikrinti politinį ir demokratinį stabilumą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad vienintelis būdas spręsti blogėjančios demokratijos, žmogaus teisių ir laisvių padėties Maldyvuose klausimą yra tikro dialogo, įtraukiančio visas politines partijas ir kitus pilietinės visuomenės vadovus, procesas; taip pat mano, kad, kaip žengdama pirmą žingsnį siekiant susitaikymo vyriausybė turi paleisti visus šiuo metu kalėjime laikomus opozicijos politikus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pakartoja, kad ES visais atvejais be išimties griežtai nepritaria mirties bausmei; griežtai smerkia pranešimą dėl mirties bausmės atnaujinimo Maldyvuose ir primygtinai ragina Maldyvų vyriausybę ir parlamentą laikytis mirties bausmės moratoriumo, kuris galioja jau daugiau kaip 60 metų; ragina visame pasaulyje panaikinti mirties bausmę ir ragina vyriausybę panaikinti visus su mirties bausme susijusius kaltinimus nepilnamečiams ir uždrausti mirties bausmės vykdymą nepilnamečiams nusikaltėliams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | griežtai kritikuoja tai, kad nemusulmoniško tikėjimo praktikavimas Maldyvuose yra griežtai baudžiamas; yra susirūpinęs dėl to, kad Maldyvuose Religijos vienybės aktas naudojamas siekiant apriboti žodžio laisvę; |
| --- | --- |

10.

| 11. | išreiškia susirūpinimą dėl dabartinės padėties poveikio iš užsienio kilusių gyventojų ir lankytojų saugumui; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, ES delegaciją Maldyvuose ir valstybių narių delegacijas glaudžiai koordinuoti savo teikiamas rekomendacijas kelionių klausimais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina nedelsiant ir be jokių sąlygų paleisti visus savavališkai suimtus asmenis, kurių daugelis yra žurnalistai ir taikūs protestuotojai; smerkia bet kokį valdžios institucijų jėgos naudojimą; ragina Maldyvų valdžios institucijas, visų pirma teisėsaugos institucijas, elgtis santūriai; ragina valdžios institucijas atlikti tyrimus dėl visų už įvykdytus nusikaltimus atsakingų įtariamųjų ir patraukti juos atsakomybėn; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina ES visapusiškai pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, kuriomis skatinama laikytis žmogaus teisių ir demokratijos principų Maldyvuose, įskaitant, kai įmanoma, ES šiai šaliai teikiamos finansinės pagalbos nutraukimą, kol nebus vėl laikomasi teisinės valstybės ir demokratijos principų; ragina Tarybą pradėti taikyti tikslines priemones ir sankcijas prieš šioje šalyje žmogaus teises pažeidžiančius asmenis ir įšaldyti turtą užsienyje, taip pat taikyti draudimą keliauti tam tikriems Maldyvų vyriausybės nariams ir pagrindiniams jų rėmėjams, priklausantiems Maldyvų verslo bendruomenei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Maldyvų vyriausybę iš pagrindų reformuoti teismų sistemą, įtvirtinti Teismų tarnybos komisijos nešališkumą, grąžinti generalinio prokuroro nepriklausomumą ir laikytis tinkamo teisinio proceso bei gerbti teisę į teisingą, nešališką ir nepriklausomą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta, kad pagal Konstituciją rinkimai turi būti surengti 2018 m.; pabrėžia, kad nedelsiant reikia imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad rinkimai būtų skaidrūs ir patikimi, kad būtų suteikta reali pasirinkimo galimybė ir kad šalys galėtų laisvai vykdyti rinkiminę kampaniją; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Maldyvų vyriausybei. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL C 140 E, 2005 6 9, p. 165.

(2)  OL C 346, 2016 9 21, p. 60.

(3)  OL C 399, 2017 11 24, p. 134.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0383.

(5)  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/39275/statement-spokesperson-decision-supreme-court-maldives_en

(6)  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/39413/statement-spokesperson-situation-maldives_en

(7)  https://eeas.europa.eu/delegations/sri-lanka/39021/joint-local-statement-renewed-arrest-mp-faris-maumoon_en

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/107

---

P8_TA(2018)0080

Žmogaus teisių gynėjų suėmimas Sudane, ypač Sacharovo premijos laureato Saliho Mahmoudo Osmano atvejis

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių gynėjų suėmimo Sudane, ypač Sacharovo premijos laureato Saliho Mahmoudo Osmano atvejo (2018/2631(RSP))

(2019/C 162/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sudano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sudano,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 9 d. savo Pirmininko pavaduotojo, atsakingo už Sacharovo premijos tinklą, ir Žmogaus teisių pakomitečio pirmininko pareiškimą dėl Sacharovo premijos laureato Saliho Mahmoudo Osmano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 9 d. savo Pirmininko pavaduotojo, atsakingo už Sacharovo premijos tinklą, ir Žmogaus teisių pakomitečio pirmininko pareiškimą dėl Sacharovo premijos laureato Saliho Mahmoudo Osmano,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 11 d. vietos lygiu paskelbtą ES atstovybių ir ES valstybių narių ambasadų vadovų pranešimą dėl neseniai vykusių protestų Chartume, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 11 d. vietos lygiu paskelbtą ES atstovybių ir ES valstybių narių ambasadų vadovų pranešimą dėl neseniai vykusių protestų Chartume,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2400 (2018), priimtą 2018 m. vasario 8 d. įvykusiame jos 7728-ajame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2400 (2018), priimtą 2018 m. vasario 8 d. įvykusiame jos 7728-ajame posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 31 d. JT Saugumo Tarybos pirmininko pareiškimą, susijusį su Saugumo Tarybos svarstymu dėl punkto „Generalinio sekretoriaus pranešimai dėl Sudano ir Pietų Sudano“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 31 d. JT Saugumo Tarybos pirmininko pareiškimą, susijusį su Saugumo Tarybos svarstymu dėl punkto „Generalinio sekretoriaus pranešimai dėl Sudano ir Pietų Sudano“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 9 d. Chartume paskelbtą JT nuolatinio koordinatoriaus ir humanitarinės pagalbos koordinatoriaus Sudane pareiškimą dėl humanitarinės pagalbos darbuotojo pagrobimo Darfūre, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 9 d. Chartume paskelbtą JT nuolatinio koordinatoriaus ir humanitarinės pagalbos koordinatoriaus Sudane pareiškimą dėl humanitarinės pagalbos darbuotojo pagrobimo Darfūre,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 5 straipsnį ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 7 straipsnį, kuriuose nustatyta, kad niekas negali būti kankinamas arba patirti žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 5 straipsnį ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 7 straipsnį, kuriuose nustatyta, kad niekas negali būti kankinamas arba patirti žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 27 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai (vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja) pareiškimą dėl Sudano vyriausybės paskelbto keturių mėnesių vienašališko karo veiksmų nutraukimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 27 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai (vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja) pareiškimą dėl Sudano vyriausybės paskelbto keturių mėnesių vienašališko karo veiksmų nutraukimo,

| — | atsižvelgdamas į persvarstytą Kotonu partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į persvarstytą Kotonu partnerystės susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi padėtis Pietų Sudane toliau kelia pavojų tarptautinei taikai ir regiono saugumui; kadangi Sudano valdžios institucijos vykdė represijas prieš taikius protestus, pilietinę visuomenę ir žmogaus teisių gynėjus; |
| --- | --- |

A.

kadangi padėtis Pietų Sudane toliau kelia pavojų tarptautinei taikai ir regiono saugumui; kadangi Sudano valdžios institucijos vykdė represijas prieš taikius protestus, pilietinę visuomenę ir žmogaus teisių gynėjus;

| B. | kadangi, ryšium su pavieniais protestais, kurie prasidėjo 2018 m. sausio 7 d. dėl išaugusių maisto ir vaistų kainų, Sudano žvalgybos ir saugumo tarnybos (NISS) areštavo ir nelaisvėje laiko 140 opozicijos partijos narių, žmogaus teisų gynėjų, studentų ir moterų teisių aktyvistų; kadangi į protestus reaguota Sudano ginkluotosioms pajėgoms panaudojant pernelyg didelę jėgą, dėl kurios žuvo vienas ir sužeista keletas kitų protestuotojų, be to, visoje šalyje vykdytos represijos prieš žurnalistus ir aktyvistus; kadangi 2018 m. sausio ir vasario mėn. susirėmimai yra naujausi nuolatinių pažeidimų šalyje pavyzdžiai; |
| --- | --- |

B.

kadangi, ryšium su pavieniais protestais, kurie prasidėjo 2018 m. sausio 7 d. dėl išaugusių maisto ir vaistų kainų, Sudano žvalgybos ir saugumo tarnybos (NISS) areštavo ir nelaisvėje laiko 140 opozicijos partijos narių, žmogaus teisų gynėjų, studentų ir moterų teisių aktyvistų; kadangi į protestus reaguota Sudano ginkluotosioms pajėgoms panaudojant pernelyg didelę jėgą, dėl kurios žuvo vienas ir sužeista keletas kitų protestuotojų, be to, visoje šalyje vykdytos represijos prieš žurnalistus ir aktyvistus; kadangi 2018 m. sausio ir vasario mėn. susirėmimai yra naujausi nuolatinių pažeidimų šalyje pavyzdžiai;

| C. | kadangi tarp suimtųjų yra politinių oponentų ir trys savavališkai suimti ir sulaikyti Sudano kongreso partijos lyderiai; kadangi tarp kitų areštuotų oponentų yra ir Sudano komunistų partijos politinis sekretorius Mohamed Muhtar al-Khatib; Nacionalinės Umma partijos pirmininko pavaduotojas Mohamed Abdalla Aldoma; Sudano nacionalinio aljanso vienas iš pagrindinių narių Mohamed Farouk Salman; taip pat du Sudano komunistinių partijos centrinio komiteto nariai Mohieldeen Eljalad ir Sidgi Kaballo; |
| --- | --- |

C.

kadangi tarp suimtųjų yra politinių oponentų ir trys savavališkai suimti ir sulaikyti Sudano kongreso partijos lyderiai; kadangi tarp kitų areštuotų oponentų yra ir Sudano komunistų partijos politinis sekretorius Mohamed Muhtar al-Khatib; Nacionalinės Umma partijos pirmininko pavaduotojas Mohamed Abdalla Aldoma; Sudano nacionalinio aljanso vienas iš pagrindinių narių Mohamed Farouk Salman; taip pat du Sudano komunistinių partijos centrinio komiteto nariai Mohieldeen Eljalad ir Sidgi Kaballo;

| D. | kadangi Sudano NISS pajėgos Darfūro advokatų asociacijos narį, Demokratinės teisininkų asociacijos narį, žmogaus teisių gynėją Salihą Mahmoudą Osmaną, kuris skatino teisinės valstybės sukūrimą ir gynė teisės reformą per Sudano Nacionalinę asamblėją ir taip pat yra 2007 m. Sacharovo premijos laureatas, 2018 m. vasario 1 d. suėmė jo advokatų kontoroje; kadangi jis neseniai buvo perkeltas į Dabako kalėjimą, 20 km į šiaurę nuo Chartumo, o valdžios institucijos atsisakė pateikti informaciją apie jo sveikatą ir neleido jo aplankyti jo advokatui ir šeimai; |
| --- | --- |

D.

kadangi Sudano NISS pajėgos Darfūro advokatų asociacijos narį, Demokratinės teisininkų asociacijos narį, žmogaus teisių gynėją Salihą Mahmoudą Osmaną, kuris skatino teisinės valstybės sukūrimą ir gynė teisės reformą per Sudano Nacionalinę asamblėją ir taip pat yra 2007 m. Sacharovo premijos laureatas, 2018 m. vasario 1 d. suėmė jo advokatų kontoroje; kadangi jis neseniai buvo perkeltas į Dabako kalėjimą, 20 km į šiaurę nuo Chartumo, o valdžios institucijos atsisakė pateikti informaciją apie jo sveikatą ir neleido jo aplankyti jo advokatui ir šeimai;

| E. | kadangi po to, kai buvo sulaikytas Salih Mahmoud Osman, ES delegacijos Sudane vadovas ėmėsi veiksmų Sudano užsienio reikalų ministerijoje ir ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais Stavros Lamblinis 2018 m. vasario 27 d. kreipėsi į JT Žmogaus teisių tarybą jos 37-ajame posėdyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi po to, kai buvo sulaikytas Salih Mahmoud Osman, ES delegacijos Sudane vadovas ėmėsi veiksmų Sudano užsienio reikalų ministerijoje ir ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais Stavros Lamblinis 2018 m. vasario 27 d. kreipėsi į JT Žmogaus teisių tarybą jos 37-ajame posėdyje;

| F. | kadangi šio masinio arešto aukomis taip pat tapo daug moterų teisių gynėjų; kadangi moterų teisių gynėjos patiria seksualinį smurtą, baudžiamąjį persekiojimą ir vyriausybės saugumo pajėgų nustatytas smurtines bausmes; kadangi moterų organizacijos yra atidžiai prižiūrimos ir rengia kampanijas prieš įstatymus, kurais paprastai diskriminuojamos moterys; |
| --- | --- |

F.

kadangi šio masinio arešto aukomis taip pat tapo daug moterų teisių gynėjų; kadangi moterų teisių gynėjos patiria seksualinį smurtą, baudžiamąjį persekiojimą ir vyriausybės saugumo pajėgų nustatytas smurtines bausmes; kadangi moterų organizacijos yra atidžiai prižiūrimos ir rengia kampanijas prieš įstatymus, kurais paprastai diskriminuojamos moterys;

| G. | kadangi 2018 m. vasario mėn. viduryje po netinkamo elgesio sulaikymo metu Sudano vyriausybė paskelbė apie sulaikytų 80 asmenų paleidimą, įskaitant Rawą Jaafarą Bakhitą, Nahidą Jabrallahą, Amelą Habani, Hananą Hassaną Khalifą ir Mohamedą Abdallą Aldomą; kadangi NISS vadovas nustatė sąlygą, kad kiti sulaikytieji bus paleisti, jeigu pažadės neberengti protestų; kadangi šie pareiškimai prieštarauja Sudano tarptautiniams įsipareigojimams žmogaus teisių srityje; tačiau kadangi keletas žinomų žmogaus teisių gynėjų ir opozicijos politinių aktyvistų, įskaitant Osmaną Salihą ir nuo 2018 m. sausio 18 d. Chartume nelaisvėje laikomą žmogaus teisių gynėją Amjeedą Fareedą, lieka kalėti; kadangi sulaikytieji nebuvo kaltinami jokiais nusikaltimais ir nebuvo paduoti į teismą; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2018 m. vasario mėn. viduryje po netinkamo elgesio sulaikymo metu Sudano vyriausybė paskelbė apie sulaikytų 80 asmenų paleidimą, įskaitant Rawą Jaafarą Bakhitą, Nahidą Jabrallahą, Amelą Habani, Hananą Hassaną Khalifą ir Mohamedą Abdallą Aldomą; kadangi NISS vadovas nustatė sąlygą, kad kiti sulaikytieji bus paleisti, jeigu pažadės neberengti protestų; kadangi šie pareiškimai prieštarauja Sudano tarptautiniams įsipareigojimams žmogaus teisių srityje; tačiau kadangi keletas žinomų žmogaus teisių gynėjų ir opozicijos politinių aktyvistų, įskaitant Osmaną Salihą ir nuo 2018 m. sausio 18 d. Chartume nelaisvėje laikomą žmogaus teisių gynėją Amjeedą Fareedą, lieka kalėti; kadangi sulaikytieji nebuvo kaltinami jokiais nusikaltimais ir nebuvo paduoti į teismą;

| H. | kadangi žmogaus teisių gynėjai ir pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant teisininkus ir advokatų asociacijas, atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant demokratiją, žmogaus teises, teisinę valstybę, stabilumą ir darnų vystymąsi; |
| --- | --- |

H.

kadangi žmogaus teisių gynėjai ir pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant teisininkus ir advokatų asociacijas, atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant demokratiją, žmogaus teises, teisinę valstybę, stabilumą ir darnų vystymąsi;

| I. | kadangi pilietinės visuomenės organizacijų ir politinių opozicijos partijų veikla yra griežtai ribojama, ir NISS neleidžia pilietinės visuomenės organizacijoms ir opozicijos partijoms rengti daugelio renginių; kadangi tarptautinės NVO reguliariai išstumiamos iš šalies ir vyriausybė joms daro spaudimą ir jas baugina; |
| --- | --- |

I.

kadangi pilietinės visuomenės organizacijų ir politinių opozicijos partijų veikla yra griežtai ribojama, ir NISS neleidžia pilietinės visuomenės organizacijoms ir opozicijos partijoms rengti daugelio renginių; kadangi tarptautinės NVO reguliariai išstumiamos iš šalies ir vyriausybė joms daro spaudimą ir jas baugina;

| J. | kadangi 2010 m. Nacionaliniu saugumo įstatymu ir 2015 m. sausio 5 d. priimtu Konstitucijos 151 pakeitimu NISS buvo suteikti platūs sulaikymo ir laisvės atėmimo įgaliojimai, sudarant galimybę įtariamuosius areštuotus laikyti iki keturių su puse mėnesio be jokios teisminės peržiūros galimybės; kadangi tvirtinama, kad šie įgaliojimai yra naudojami siekiant savavališkai suimti ir sulaikyti asmenis, kurie daugeliu atvejų yra kankinami ir su jais kitaip netinkamai elgiamasi; kadangi pagal tą pačią teisę NISS pareigūnai yra persekiojami nuo patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už bet kokius jiems einant savo pareigas atliekamus veiksmus, ir tai sukūrė bendro nebaudžiamumo kultūrą; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2010 m. Nacionaliniu saugumo įstatymu ir 2015 m. sausio 5 d. priimtu Konstitucijos 151 pakeitimu NISS buvo suteikti platūs sulaikymo ir laisvės atėmimo įgaliojimai, sudarant galimybę įtariamuosius areštuotus laikyti iki keturių su puse mėnesio be jokios teisminės peržiūros galimybės; kadangi tvirtinama, kad šie įgaliojimai yra naudojami siekiant savavališkai suimti ir sulaikyti asmenis, kurie daugeliu atvejų yra kankinami ir su jais kitaip netinkamai elgiamasi; kadangi pagal tą pačią teisę NISS pareigūnai yra persekiojami nuo patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už bet kokius jiems einant savo pareigas atliekamus veiksmus, ir tai sukūrė bendro nebaudžiamumo kultūrą;

| K. | kadangi 2016 m. gegužės mėn. Sudano vyriausybė atmetė JT rekomendacijas, kuriose raginama panaikinti 2010 m. nacionalinio saugumo įstatymo nuostatas dėl nebaudžiamumo ir organizuoti nepriklausomus tyrimus siekiant pagal tarptautinę teisę patraukti baudžiamojon atsakomybėn už NISS, ginkluotųjų pajėgų ir policijos padarytus nusikaltimus ir žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2016 m. gegužės mėn. Sudano vyriausybė atmetė JT rekomendacijas, kuriose raginama panaikinti 2010 m. nacionalinio saugumo įstatymo nuostatas dėl nebaudžiamumo ir organizuoti nepriklausomus tyrimus siekiant pagal tarptautinę teisę patraukti baudžiamojon atsakomybėn už NISS, ginkluotųjų pajėgų ir policijos padarytus nusikaltimus ir žmogaus teisių pažeidimus;

| L. | kadangi keli sulaikyti žmogaus teisių gynėjai buvo kankinami ir su jais buvo netinkamai elgiamasi; kadangi NISS sulaikytiems asmenims ypač gresia netinkamo elgesio pavojus; kadangi žinoma, kad NISS su sulaikytaisiais elgiasi netinkamai ir juos kankina; |
| --- | --- |

L.

kadangi keli sulaikyti žmogaus teisių gynėjai buvo kankinami ir su jais buvo netinkamai elgiamasi; kadangi NISS sulaikytiems asmenims ypač gresia netinkamo elgesio pavojus; kadangi žinoma, kad NISS su sulaikytaisiais elgiasi netinkamai ir juos kankina;

| M. | kadangi nenutrūkstamas vyriausybės pajėgų, vyriausybę palaikančių nereguliarios kariuomenės grupuočių ir antivyriausybinių ginkluotųjų grupuočių smurtas leidžia tęstis persekiojimams, savavališkiems suėmimams, kalinimui be teisės susirašinėti ir bendrauti bei tariamiems žmogaus teisių gynėjų kankinimams, kuriuos vykdo Sudano karinės ir saugumo pajėgos; |
| --- | --- |

M.

kadangi nenutrūkstamas vyriausybės pajėgų, vyriausybę palaikančių nereguliarios kariuomenės grupuočių ir antivyriausybinių ginkluotųjų grupuočių smurtas leidžia tęstis persekiojimams, savavališkiems suėmimams, kalinimui be teisės susirašinėti ir bendrauti bei tariamiems žmogaus teisių gynėjų kankinimams, kuriuos vykdo Sudano karinės ir saugumo pajėgos;

| N. | kadangi Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) paskelbė, kad sušvelnins JAV sankcijas – tai svarbus žingsnis dedant bendras pastangas iš naujo integruoti Sudaną į tarptautinę bendruomenę – ir leido suprasti, kad ES yra pasirengusi lydėti Sudaną vykstant šiam procesui; kadangi per pačią pirmąją Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio komandiruotę į Sudaną, įvykusią 2017 m. gruodžio mėn., Sudano vyriausybė pareiškė esanti pasiryžusi atnaujinti santykius su tarptautine bendruomene; kadangi Salih Mahmoud Osman ne kartą lankėsi ES institucijose, įskaitant Europos Parlamentą, kad pareikštų stipriai abejojąs ES ketinimu atnaujinti santykius su Sudanu; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) paskelbė, kad sušvelnins JAV sankcijas – tai svarbus žingsnis dedant bendras pastangas iš naujo integruoti Sudaną į tarptautinę bendruomenę – ir leido suprasti, kad ES yra pasirengusi lydėti Sudaną vykstant šiam procesui; kadangi per pačią pirmąją Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio komandiruotę į Sudaną, įvykusią 2017 m. gruodžio mėn., Sudano vyriausybė pareiškė esanti pasiryžusi atnaujinti santykius su tarptautine bendruomene; kadangi Salih Mahmoud Osman ne kartą lankėsi ES institucijose, įskaitant Europos Parlamentą, kad pareikštų stipriai abejojąs ES ketinimu atnaujinti santykius su Sudanu;

| O. | kadangi Sudano valdžios institucijos neleido Mohamedui Aldomai išvykti į kelionę ir 2018 m. kovo 8 d. – jam būnant pakeliui į Kairą medicininio gydymo tikslais – paėmė jo pasą, o sulaikytam jam teko patirti netinkamą elgesį; |
| --- | --- |

O.

kadangi Sudano valdžios institucijos neleido Mohamedui Aldomai išvykti į kelionę ir 2018 m. kovo 8 d. – jam būnant pakeliui į Kairą medicininio gydymo tikslais – paėmė jo pasą, o sulaikytam jam teko patirti netinkamą elgesį;

| P. | kadangi pagal pasaulio spaudos laisvės indeksą Sudanas užima 174 vietą iš 180; kadangi spaudos ir žiniasklaidos laisvės toliau griežtai varžomos valdžios institucijų veiksmais bei Spaudos ir leidinių aktu, kuriame numatyti tokie apribojimai, kaip cenzūra, laikraščių poėmis ir konfiskavimas, žiniasklaidos priemonių uždarymas ir interneto išjungimas; kadangi laikraščiai reguliariai cenzūruojami ir konfiskuojami juos jau išspausdinus, o tai reiškia, kad be politinių sankcijų dar taikomos ir ekonominės; |
| --- | --- |

P.

kadangi pagal pasaulio spaudos laisvės indeksą Sudanas užima 174 vietą iš 180; kadangi spaudos ir žiniasklaidos laisvės toliau griežtai varžomos valdžios institucijų veiksmais bei Spaudos ir leidinių aktu, kuriame numatyti tokie apribojimai, kaip cenzūra, laikraščių poėmis ir konfiskavimas, žiniasklaidos priemonių uždarymas ir interneto išjungimas; kadangi laikraščiai reguliariai cenzūruojami ir konfiskuojami juos jau išspausdinus, o tai reiškia, kad be politinių sankcijų dar taikomos ir ekonominės;

| Q. | kadangi toliau ribojama teisė į religijos laisvę ir įstatymu kriminalizuojama apostazė, šventvagystė ir atsivertimas iš islamo į kitas religijas; kadangi 2018 m. vasario 21 d. žurnalistė Shamael al-Nur, dirbanti dienraštyje „Al-Tayyar“, buvo apkaltinta apostaze už tai, kad parašė vedamąjį straipsnį apie nacionalinių išlaidų sveikatai mažinimą, o tuo kaltinamam asmeniui Sudane gresia mirties bausmė; |
| --- | --- |

Q.

kadangi toliau ribojama teisė į religijos laisvę ir įstatymu kriminalizuojama apostazė, šventvagystė ir atsivertimas iš islamo į kitas religijas; kadangi 2018 m. vasario 21 d. žurnalistė Shamael al-Nur, dirbanti dienraštyje „Al-Tayyar“, buvo apkaltinta apostaze už tai, kad parašė vedamąjį straipsnį apie nacionalinių išlaidų sveikatai mažinimą, o tuo kaltinamam asmeniui Sudane gresia mirties bausmė;

| R. | kadangi 2009 m. kovo 4 d. ir 2010 m. liepos 12 d. Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) išdavė arešto orderius Sudano Prezidentui Omarui Hassanui Ahmadui al-Bashirui; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2009 m. kovo 4 d. ir 2010 m. liepos 12 d. Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) išdavė arešto orderius Sudano Prezidentui Omarui Hassanui Ahmadui al-Bashirui;

| 1. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl užsitęsusio žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės aktyvistų persekiojimo Sudane, visų pirma apimančio saviraiškos laisvės, laisvės rengti demonstracijas, susirinkimų laisvės ir religijos laisvės pažeidimus, taip pat dėl režimo nepalaikančių žmogaus teisių gynėjų, žurnalistų ir NVO bauginimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti Sacharovo premijos laureatą Salihą Mahmoudą Osmaną ir visus kitus žmogaus teisių gynėjus, pilietinės visuomenės ir opozicijos aktyvistus, kurie laikomi tik dėl to, kad teisėtai ir taikiai dirbo savo darbą, siekdami apginti žmogaus teises ir demokratiją; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kuo griežčiausiai smerkia visų sulaikytų asmenų atžvilgiu taikomą kankinimo ir netinkamo elgesio su jais praktiką; primygtinai laikosi nuomonės, kad visų sulaikytųjų sąlygos turi atitikti tarptautinius standartus, įskaitant JT bet kokia forma sulaikytų ar įkalintų visų asmenų apsaugos principų sąvadą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Sudano valdžios institucijas ištirti smurto naudojimo prieš taikius demonstrantus, kankinimo ir netinkamo elgesio atvejus bei užtikrinti, kad nusikaltimų vykdytojai stotų prieš teismą; pabrėžia, kad jokia tariama informacija, išgauta kankinimu ir netinkamu elgesiu, neturi būti laikoma priimtinu įrodymu vykstant teismo procesui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl tikslinių veiksmų ir smurto visų žmogaus teisių gynėjų ir aktyvistų atžvilgiu Sudane ir ragina valdžios institucijas visomis aplinkybėmis užtikrinti, kad jie galėtų vykdyti savo teisėtą veiklą nebijodami represijų ir nevaržomi jokių apribojimų, įskaitant teisminį persekiojimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Sudano vyriausybę nedelsiant liautis pažeidinėjus politinės opozicijos partijų ir žmogaus teisių gynėjų teises į saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų laisves; ragina gerbti ir saugoti pagrindines visų Sudano gyventojų žmogaus teises; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiškia susirūpinimą dėl nuolatinio ir dažno moterų teisių pažeidinėjimo Sudane, ypač kai tai susiję su Baudžiamojo kodekso 152 straipsniu; ragina Sudano valdžios institucijas nedelsiant pasirašyti ir ratifikuoti Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad yra toliau įsipareigojęs taikyti žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia pavojus, apsaugos mechanizmą; ragina EIVT toliau gerinti tai, kaip ji įgyvendina ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, visapusiškai panaudojant visas Sudane jai prieinamas priemones; pabrėžia, kad ES delegacijos savo vietos kvietimuose teikti pasiūlymus pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP) turi teikti prioritetą žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia didžiausias pavojus, rėmimui ir taip užtikrinti veiksmingą bei tikslinę pagalbą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prašo EIVT ir ES delegacijos Sudane pateikti Parlamentui informaciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant užtikrinti žmogaus teisės gynėjų apsaugą ir paramą jiems; ragina ES ir valstybes nares veikti vieningai, siekiant paremti žmogaus teisių gynėjus, kuriems gresia pavojus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja, jog nepaprastai svarbu, kad pagrindiniai įstatymai, įskaitant 2010 m. Nacionalinio saugumo aktą ir įstatymus, kuriais reglamentuojama žiniasklaida ir pilietinės visuomenės veikla, būtų peržiūrėti ir reformuoti, siekiant suderinti juos su tarptautiniais standartais, kuriuos taikant skatinamos saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų laisvės; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena Sudanui įsipareigojimus, kuriuos ši šalis yra prisiėmusi kaip JT narė, ir ragina jį laikytis JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1593 (2005), kurioje raginama bendradarbiauti su TBT; pakartoja savo reikalavimą Sudano Prezidentui Omarui al-Bashirui laikytis tarptautinės teisės vadovaujantis konvencijomis ir sutartimis, kurių šalis yra Sudanas, ir remia TBT vaidmenį siekiant jam pateikti kaltinimus karo nusikaltimais, nusikaltimais žmoniškumui ir genocidu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Sudaną užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms vadovaujantis Visuotine žmogaus teisių deklaracija ir JT deklaracija dėl žmogaus teisių gynėjų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kaip ir Salih Mahmoud Osman, reiškia susirūpinimą dėl to, kad migracija, kuriai šiuo metu skiriamas didžiausias dėmesys, gali nukreipti ES dėmesį nuo žmogaus teisių klausimų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | todėl ragina EIVT ir vėl imtis skelbti pareiškimus reaguojant į paplitusius žmogaus teisių pažeidimus, daromus valstybės ir nereguliarios kariuomenės subjektų, taip pat pareiškimus dėl to, kad mažėja erdvės pilietinei visuomenei, siekiant parodyti, jog ES tebėra giliai susirūpinusi dėl žmogaus teisių padėties Sudane; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ryžtingai ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti, kad įgyvendinant projektus su Sudano valdžios institucijomis būtų laikomasi principo nepakenkti, o tai reikštų, kad bendradarbiavimas su subjektais, atsakingais už žmogaus teisių pažeidimus, nebūtų įmanomas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kviečia ES ir jos valstybes nares teikti paramą Sudane tiems, kurie tikrai siekia permainų, ir teikti pilietinės visuomenės organizacijoms techninę pagalbą bei rengti pajėgumų ugdymo programas, siekiant gerinti jų veiklą, skirtą žmogaus teisėms propaguoti, bei gebėjimus, susijusius su teisinės valstybės principu, ir sudaryti jiems sąlygas veiksmingiau prisidėti prie žmogaus teisių padėties Sudane gerinimo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina ES ir jos valstybes nares toliau laikytis savo įsipareigojimo remti Afrikos Sąjungos pastangas užtikrinti taiką Sudanui ir Sudano gyventojams; atsižvelgdamas į tai reiškia savo paramą Afrikos Sąjungos ir Jungtinių Tautų operacijos Darfūre (UNAMID) įgaliojimų atnaujinimui iki 2018 m. birželio mėn.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sudano vyriausybei, Afrikos Sąjungai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams ir Panafrikos Parlamentui. |
| --- | --- |

18.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/112 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/112

---

P8_TA(2018)0081

Žudymas iš gailesčio Ugandoje

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žudymo iš gailesčio Ugandoje (2018/2632(RSP))

(2019/C 162/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, kurią Uganda yra pasirašiusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, kurią Uganda yra pasirašiusi,

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą), ypač į jo 8 straipsnio 4 dalį dėl nediskriminavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą), ypač į jo 8 straipsnio 4 dalį dėl nediskriminavimo,

| — | atsižvelgdamas į Ugandos Respublikos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ugandos Respublikos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. priimtą Tarptautinę vaiko teisių konvenciją, ypač jos 2 ir 6 straipsnius, kuriuose aiškiai nustatytas diskriminacijos, be kita ko, dėl negalios, draudimo principas ir teisė į gyvybę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. priimtą Tarptautinę vaiko teisių konvenciją, ypač jos 2 ir 6 straipsnius, kuriuose aiškiai nustatytas diskriminacijos, be kita ko, dėl negalios, draudimo principas ir teisė į gyvybę,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. priimtą Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, ypač į jos 32 straipsnį, kuriame nustatyta, kad visos šalys turi įtraukti negalios aspektus ir neįgaliuosius į savo tarptautinio bendradarbiavimo pastangas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. priimtą Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, ypač į jos 32 straipsnį, kuriame nustatyta, kad visos šalys turi įtraukti negalios aspektus ir neįgaliuosius į savo tarptautinio bendradarbiavimo pastangas,

| — | atsižvelgdamas į naujausias 2014 m. balandžio 14 d. ir 2014 m. liepos 14 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos rezoliucijas dėl neįgaliųjų žmogaus teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausias 2014 m. balandžio 14 d. ir 2014 m. liepos 14 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos rezoliucijas dėl neįgaliųjų žmogaus teisių,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 19 straipsnį, Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 6 straipsnį ir Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 14 straipsnį, kuriuose draudžiama visų formų diskriminacija, taip pat į jos 21 ir 26 straipsnius, kuriuose įtvirtinamos neįgaliųjų teisės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 19 straipsnį, Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 6 straipsnį ir Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 14 straipsnį, kuriuose draudžiama visų formų diskriminacija, taip pat į jos 21 ir 26 straipsnius, kuriuose įtvirtinamos neįgaliųjų teisės,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 23 d. priimtą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl neįgaliųjų įtraukties besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 23 d. priimtą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl neįgaliųjų įtraukties besivystančiose šalyse,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulinę ataskaitą dėl negalios, kurią 2011 m. birželio mėn. paskelbė Pasaulio sveikatos organizacija ir Pasaulio bankas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulinę ataskaitą dėl negalios, kurią 2011 m. birželio mėn. paskelbė Pasaulio sveikatos organizacija ir Pasaulio bankas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 8 d. Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pranešimą „Neįgaliųjų teisių komitetas svarsto Ugandos ataskaitą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 8 d. Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pranešimą „Neįgaliųjų teisių komitetas svarsto Ugandos ataskaitą“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijas 65/186 ir 64/131 dėl tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo neįgaliesiems iki 2015 m. ir vėliau, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijas 65/186 ir 64/131 dėl tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo neįgaliesiems iki 2015 m. ir vėliau,

| — | atsižvelgdamas į ES rekomendacijų dokumentą dėl negalios ir vystymosi ES delegacijoms ir tarnyboms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES rekomendacijų dokumentą dėl negalios ir vystymosi ES delegacijoms ir tarnyboms,

| — | atsižvelgdamas į Darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus, patvirtintus Niujorke 2015 m. rugsėjo 25 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus, patvirtintus Niujorke 2015 m. rugsėjo 25 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 1 d. Ugandos vertinimo ataskaitą dėl Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo „Užtikrinimas, kad nė vienas nebūtų užmirštas“, pateiktą Jungtinių Tautų aukšto lygio politiniam forumui Niujorke, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 1 d. Ugandos vertinimo ataskaitą dėl Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo „Užtikrinimas, kad nė vienas nebūtų užmirštas“, pateiktą Jungtinių Tautų aukšto lygio politiniam forumui Niujorke,

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl negalios ir vystymosi (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl negalios ir vystymosi (1),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ugandos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ugandos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Ugandoje žudymas iš vadinamojo gailesčio yra tokia praktika, kai neįgalių vaikų tėvai nužudo tuos vaikus arba leidžia jiems mirti iš bado ar dėl medicininės pagalbos nesuteikimo, nes mano, kad tokiems vaikams geriau mirti, negu kentėti dėl skausmingos ir nepagydomos negalios; |
| --- | --- |

A.

kadangi Ugandoje žudymas iš vadinamojo gailesčio yra tokia praktika, kai neįgalių vaikų tėvai nužudo tuos vaikus arba leidžia jiems mirti iš bado ar dėl medicininės pagalbos nesuteikimo, nes mano, kad tokiems vaikams geriau mirti, negu kentėti dėl skausmingos ir nepagydomos negalios;

| B. | kadangi Uganda yra ne vienintelė šalis, kovojanti su tokia problema; kadangi daugelis besivystančių šalių padarė didelę (nors ir ne visą) pažangą įtraukdamos neįgaliuosius į vystymosi projektus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Uganda yra ne vienintelė šalis, kovojanti su tokia problema; kadangi daugelis besivystančių šalių padarė didelę (nors ir ne visą) pažangą įtraukdamos neįgaliuosius į vystymosi projektus;

| C. | kadangi kai kurie tėvai tiki, kad žudymas iš vadinamojo gailesčio yra būtinas, kad neįgalūs vaikai būtų išgelbėti nuo didelių kančių gyvenime; kadangi nepaisant kai kurių motinų ar išgyvenusiųjų liudijimų ši praktika tebėra tabu; |
| --- | --- |

C.

kadangi kai kurie tėvai tiki, kad žudymas iš vadinamojo gailesčio yra būtinas, kad neįgalūs vaikai būtų išgelbėti nuo didelių kančių gyvenime; kadangi nepaisant kai kurių motinų ar išgyvenusiųjų liudijimų ši praktika tebėra tabu;

| D. | kadangi socialinė stigma Ugandoje tokia didelė, kad bendruomenė atmeta tokias motinas ir vaikus – dėl to jiems priskiriamas žemas socialinis statusas ir neleidžiama visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime; kadangi ilgus metus pastangas dėjusioms ir pasiaukojusioms dėl neįgalaus vaiko priežiūros motinoms daromas spaudimas nužudyti savo vaiką; |
| --- | --- |

D.

kadangi socialinė stigma Ugandoje tokia didelė, kad bendruomenė atmeta tokias motinas ir vaikus – dėl to jiems priskiriamas žemas socialinis statusas ir neleidžiama visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime; kadangi ilgus metus pastangas dėjusioms ir pasiaukojusioms dėl neįgalaus vaiko priežiūros motinoms daromas spaudimas nužudyti savo vaiką;

| E. | kadangi įsitikinimai, susiję su vaikais, kurie gimė neįgalūs, jiems kelia didesnę smurto ir nužudymo grėsmę nei vaikams, kurie neturi negalios; kadangi neįgalūs vaikai ir toliau patiria įvairių formų smurtą, diskriminaciją ir atskirtį dėl neigiamų nuostatų, prietarų, apleistumo ir socialinių normų bei praktikos; kadangi didžiausią grėsmę neįgaliems vaikams kelia klaidingi įsitikinimai, susiję su jų būkle, įskaitant įsitikinimą, kad tokio vaiko buvimas šalia sukels negalią ir kitiems vaikams; |
| --- | --- |

E.

kadangi įsitikinimai, susiję su vaikais, kurie gimė neįgalūs, jiems kelia didesnę smurto ir nužudymo grėsmę nei vaikams, kurie neturi negalios; kadangi neįgalūs vaikai ir toliau patiria įvairių formų smurtą, diskriminaciją ir atskirtį dėl neigiamų nuostatų, prietarų, apleistumo ir socialinių normų bei praktikos; kadangi didžiausią grėsmę neįgaliems vaikams kelia klaidingi įsitikinimai, susiję su jų būkle, įskaitant įsitikinimą, kad tokio vaiko buvimas šalia sukels negalią ir kitiems vaikams;

| F. | kadangi klanai ir giminės daro motinoms pernelyg didelį spaudimą, bando suprasti negalios priežastį ir dėl jos kaltina motiną; kadangi kai kuriais atvejais motinos išvarytos iš vyro namų už tai, kad pagimdė neįgalų vaiką; |
| --- | --- |

F.

kadangi klanai ir giminės daro motinoms pernelyg didelį spaudimą, bando suprasti negalios priežastį ir dėl jos kaltina motiną; kadangi kai kuriais atvejais motinos išvarytos iš vyro namų už tai, kad pagimdė neįgalų vaiką;

| G. | kadangi gydytojai ir medicinos darbuotojai nesupranta arba nesugeba paaiškinti vaiko negalios pobūdžio ir priežasties ir kadangi sveikatos priežiūros sistema neturi pakankamai priemonių daugelio rūšių negalioms, kurias galima sumažinti ar netgi išgydyti, diagnozuoti ir gydyti; kadangi tai, jog iš neįgalių vaikų atimamos pagrindinės teisės, tokios kaip teisė į sveikatos priežiūrą, mokslą, pagalbą ir reabilitaciją, labai sumažina jų gebėjimą vystyti visą savo potencialą; |
| --- | --- |

G.

kadangi gydytojai ir medicinos darbuotojai nesupranta arba nesugeba paaiškinti vaiko negalios pobūdžio ir priežasties ir kadangi sveikatos priežiūros sistema neturi pakankamai priemonių daugelio rūšių negalioms, kurias galima sumažinti ar netgi išgydyti, diagnozuoti ir gydyti; kadangi tai, jog iš neįgalių vaikų atimamos pagrindinės teisės, tokios kaip teisė į sveikatos priežiūrą, mokslą, pagalbą ir reabilitaciją, labai sumažina jų gebėjimą vystyti visą savo potencialą;

| H. | kadangi Uganda yra viena iš 162 valstybių, pasirašiusių Neįgaliųjų teisių konvenciją; kadangi 2008 m. rugsėjo 25 d. Uganda be išlygų ratifikavo konvenciją ir jos fakultatyvų protokolą; kadangi Uganda pati įsipareigojo suteikti neįgaliesiems tokias pačias teises kaip ir visiems kitiems piliečiams; |
| --- | --- |

H.

kadangi Uganda yra viena iš 162 valstybių, pasirašiusių Neįgaliųjų teisių konvenciją; kadangi 2008 m. rugsėjo 25 d. Uganda be išlygų ratifikavo konvenciją ir jos fakultatyvų protokolą; kadangi Uganda pati įsipareigojo suteikti neįgaliesiems tokias pačias teises kaip ir visiems kitiems piliečiams;

| I. | kadangi 2016 m. balandžio mėn. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komitetas peržiūrėjo Ugandos duomenis apie tai, kaip įgyvendinama Neįgaliųjų teisių konvencija, parengtos pastabos ir rekomendacijos, kuriose teigiama, jog komitetas su susirūpinimu pažymi, kad teisės aktai ir politika nesuteikia neįgalių vaikų teisių apsaugos, kad nėra informacijos apie kurčių vaikų, taip pat kurčių ir aklų vaikų padėtį ir kad susirūpinimą kelia priemonės, kuriomis turėtų būti siekiama užtikrinti jų apsaugą ir įtrauktį į visuomenę; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2016 m. balandžio mėn. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komitetas peržiūrėjo Ugandos duomenis apie tai, kaip įgyvendinama Neįgaliųjų teisių konvencija, parengtos pastabos ir rekomendacijos, kuriose teigiama, jog komitetas su susirūpinimu pažymi, kad teisės aktai ir politika nesuteikia neįgalių vaikų teisių apsaugos, kad nėra informacijos apie kurčių vaikų, taip pat kurčių ir aklų vaikų padėtį ir kad susirūpinimą kelia priemonės, kuriomis turėtų būti siekiama užtikrinti jų apsaugą ir įtrauktį į visuomenę;

| J. | kadangi Ugandos vyriausybė yra priėmusi kelis bendrus įstatymus ir politikos priemones, į kuriuos įtrauktos nuostatos dėl negalios; kadangi šalyje yra specialiai su negalia susijusių teisės aktų; kadangi negalios apibrėžtis vienuose teisės aktuose skiriasi nuo apibrėžčių kituose; |
| --- | --- |

J.

kadangi Ugandos vyriausybė yra priėmusi kelis bendrus įstatymus ir politikos priemones, į kuriuos įtrauktos nuostatos dėl negalios; kadangi šalyje yra specialiai su negalia susijusių teisės aktų; kadangi negalios apibrėžtis vienuose teisės aktuose skiriasi nuo apibrėžčių kituose;

| K. | kadangi dvi didžiausios kliūtys įtraukti neįgaliuosius į visuomenę Ugandoje yra jų nematymas ir neigiamas požiūris į juos; kadangi neįgalūs vaikai yra šeimos, o ypač motinų, socialinės atskirties priežastis, nes neįgalūs vaikai laikomi šeimos gėdos ir silpnumo priežastimi; |
| --- | --- |

K.

kadangi dvi didžiausios kliūtys įtraukti neįgaliuosius į visuomenę Ugandoje yra jų nematymas ir neigiamas požiūris į juos; kadangi neįgalūs vaikai yra šeimos, o ypač motinų, socialinės atskirties priežastis, nes neįgalūs vaikai laikomi šeimos gėdos ir silpnumo priežastimi;

| L. | kadangi kai kuriuose Ugandos kaimo rajonuose yra mažai valstybinės paramos įstaigų neįgalių vaikų tėvams ir kadangi dėl to šeimoms, ypač vienišoms motinoms, dažnai sunku tinkamai rūpintis savo neįgaliu vaiku; |
| --- | --- |

L.

kadangi kai kuriuose Ugandos kaimo rajonuose yra mažai valstybinės paramos įstaigų neįgalių vaikų tėvams ir kadangi dėl to šeimoms, ypač vienišoms motinoms, dažnai sunku tinkamai rūpintis savo neįgaliu vaiku;

| M. | kadangi neturima jokių oficialių duomenų, nes nei policija, nei teismai Ugandoje šio reiškinio netiria; kadangi duomenų stoka padaro kovą su žudymo iš vadinamojo gailesčio praktika sudėtingą; |
| --- | --- |

M.

kadangi neturima jokių oficialių duomenų, nes nei policija, nei teismai Ugandoje šio reiškinio netiria; kadangi duomenų stoka padaro kovą su žudymo iš vadinamojo gailesčio praktika sudėtingą;

| N. | kadangi pilietinės visuomenės grupių ir žmogaus teisių gynėjų veikla itin svarbi siekiant užtikrinti atstumtų ir pažeidžiamų grupių teises; kadangi nevyriausybinės organizacijos Ugandoje susiduria su dideliais sunkumais ir kliūtimis teikti paslaugas neįgaliems vaikams ir jų tėvams; kadangi neteisingi įsitikinimai, susiję su neįgaliais vaikais, labai trukdo vystymosi pastangoms ir žmogaus teisių stebėtojų veiklai Ugandoje; |
| --- | --- |

N.

kadangi pilietinės visuomenės grupių ir žmogaus teisių gynėjų veikla itin svarbi siekiant užtikrinti atstumtų ir pažeidžiamų grupių teises; kadangi nevyriausybinės organizacijos Ugandoje susiduria su dideliais sunkumais ir kliūtimis teikti paslaugas neįgaliems vaikams ir jų tėvams; kadangi neteisingi įsitikinimai, susiję su neįgaliais vaikais, labai trukdo vystymosi pastangoms ir žmogaus teisių stebėtojų veiklai Ugandoje;

| O. | kadangi neįgaliųjų asociacijoms tenka svarbus vaidmuo siekiant supažindinti politikus ir visuomenę su specifiniais neįgaliųjų interesais ir apie juos informuoti; kadangi trūksta informacijos, kurią pateikus visuomenė galėtų sužinoti apie kultūrinę praktiką, kuri stigmatizuoja neįgaliuosius ir neleidžia jiems vystytis ir naudotis tokiomis pačiomis teisėmis kaip visi kiti visuomenės nariai; |
| --- | --- |

O.

kadangi neįgaliųjų asociacijoms tenka svarbus vaidmuo siekiant supažindinti politikus ir visuomenę su specifiniais neįgaliųjų interesais ir apie juos informuoti; kadangi trūksta informacijos, kurią pateikus visuomenė galėtų sužinoti apie kultūrinę praktiką, kuri stigmatizuoja neįgaliuosius ir neleidžia jiems vystytis ir naudotis tokiomis pačiomis teisėmis kaip visi kiti visuomenės nariai;

| 1. | griežtai smerkia nepateisinamą ir nežmonišką neįgalių vaikų ir naujagimių žudymą; reiškia be galo didelį susirūpinimą dėl neįgalių vaikų žudymo iš vadinamojo gailesčio Ugandoje ir kitose šalyse, kuriose tai vyksta; ragina nutraukti tokius smurto, žiaurumo ir vaikų kankinimo aktus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Ugandos ir kitų šalių, kuriose vaikai žudomi iš vadinamojo gailesčio ir vyksta ritualiniai vaikų žudymai, valdžios institucijas įsipareigoti kovoti su žalingais prietaringais įsitikinimais, dėl kurių nesiliaujama žudyti vaikų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad pirmoji valstybės pareiga – apsaugoti savo piliečius, įskaitant pažeidžiamas grupes; primena Ugandos valdžios institucijoms jų pareigą laikytis šalies konstitucijos, o ypač jos 21, 32 straipsnių ir 35 straipsnio 1 dalies, kurioje nustatyta, kad neįgalieji turi teisę į pagarbą ir žmogaus orumą ir kad valstybė ir visuomenė privalo imtis tinkamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad jie realizuotų visą savo protinį ir fizinį potencialą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena konkrečią Ugandos parlamento pareigą neįgaliesiems, įtvirtintą Konstitucijos 35 straipsnio 2 dalyje, pagal kurią parlamentas turėtų priimti teisės aktus, tinkamus neįgaliesiems apsaugoti; ragina Ugandos vyriausybę remti visus veiksmus, kurių imamasi siekiant gerinti neįgaliųjų pilietines ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina remti neįgaliųjų šeimas, kad jos galėtų auginti savo vaikus namuose; ragina Ugandos vyriausybę sukurti kokybiškos paramos paslaugas neįgalių vaikų šeimoms visoje šalyje, įskaitant pakankamą finansinę paramą ir išmokas šeimoms, kad jos galėtų gerai rūpintis savo neįgaliais vaikais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad visuomenė žinotų ir būtų informuota apie neįgaliųjų padėtį, ir rengti mokymus, siekiant teikti paramą, informaciją ir konsultacijas neįgalių vaikų tėvams ir globėjams, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos šiems vaikams dalyvauti visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Ugandos vyriausybę užtikrinti, kad gydytojai, tiesiogiai susiduriantys su neįgaliaisiais ir jų medicininėmis problemomis, turėtų tinkamą išsilavinimą ir išmanytų tokių pacientų poreikius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad 2007 m. aktu įsteigta Lygių galimybių komisija, kuri siekia skatinti lygias galimybes atstumtoms grupėms, įskaitant neįgaliuosius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad pagal 1995 m. Ugandos Respublikos Konstituciją įsteigta Ugandos žmogaus teisių komisija (UHRC); primena, kad jos funkcija, be kita ko, yra supažindinti visuomenę su šios Konstitucijos kaip pagrindinio Ugandos gyventojų įstatymo nuostatomis, užtikrinti, kad visuomenė jų nepamirštų, ir stebėti, kad vyriausybė laikytųsi tarptautinių žmogaus teisių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina UHRC parengti konkretų nacionalinį planą, pagal kurį būtų vykdoma stebėjimo funkcija ir skatinamas labiau struktūruotas ir institucionalizuotas bendravimas su visomis neįgaliųjų organizacijomis šalyje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų užregistruoti visi gimę vaikai, įskaitant neįgaliuosius; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Ugandos valdžios institucijas dėti daugiau pastangų didinti informuotumą apie neįgalių vaikų teises ir orumą Ugandoje; pabrėžia, kad šioje srityje, siekiant įveikti stigmatizavimą, svarbus vaidmuo tenka švietimui; tvirtai pabrėžia, kad neįgaliųjų asociacijoms tenka labai svarbus vaidmuo didinant informuotumą apie neįgaliųjų įtrauktį ir jų patiriamus sunkumus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad žiniasklaida turėtų imtis aktyvesnio vaidmens siekiant panaikinti stereotipus ir skatinti įtrauktį; ragina tarptautinio, nacionalinio ir vietos masto sprendimus priimančius asmenis užtikrinti ir skatinti informuotumo didinimą per žiniasklaidą, švietimo politiką ir visuomenės informavimo kampanijas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reiškia didelį susirūpinimą dėl dažnėjančių fizinių išpuolių prieš žmogaus teisių gynėjus ir pilietinės visuomenės grupes, tokias kaip „Human Rights Awareness and Promotion Forum“; primygtinai ragina Ugandos valdžios institucijas užtikrinti žmogaus teisių gynėjų saugumą, persekioti už tokius išpuolius prieš juos ir sudaryti jiems sąlygas vykdyti savo veiklą nepatiriant grasinimų ir trukdžių; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti Ugandos vyriausybės, NVO ir pilietinės visuomenės pastangas parengti ir įgyvendinti politikos priemones, skirtas neįgaliųjų poreikiams ir teisėms, pagrįstas nediskriminavimo ir socialinės įtraukties principais, ir užtikrinti lygias galimybes gauti sveikatos priežiūros ir kitas socialines paslaugas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina besivystančias ir išsivysčiusias šalis keistis gerąja patirtimi; prašo Komisijos drauge su kitomis tarptautinės paramos teikėjomis sukurti platformą, siekiant keistis gerąja neįgalių vaikų įtraukties patirtimi; ragina Komisiją iki galo įvykdyti įsipareigojimus pagal Neįgaliųjų teisių konvencijos 32 straipsnį; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina ES pasinaudoti vystomosios pagalbos programų, konkrečiai paramos biudžetui programų, teikiamais politiniais svertais, kad Ugandoje būtų sustiprinta žmogaus teisių gynyba ir skatinimas; ragina Komisiją patikrinti, ar galima teikti geresnę pagalbą, suteikus finansavimą ar koordinuojant veiksmus su vietos institucijomis, siekiant gerinti medicininę pagalbą neįgaliems vaikams, kad būtų suteikta skubiai reikalinga pagalba jų šeimoms; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad įtraukties politikos priemonės turėtų būti propaguojamos visuose atitinkamuose Jungtinių Tautų ir tarptautiniuose forumuose, nes šiuo metu negalios klausimas visai nenagrinėjamas daugelyje aukšto lygio tarptautinių diskusijų ir jam turi būti suteiktas prioritetas politinėje darbotvarkėje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Ugandos Respublikos prezidentui, Ugandos parlamento pirmininkei, Afrikos Sąjungai ir jos institucijoms. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 336.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/116 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/116

---

P8_TA(2018)0083

EB ir Komorų žvejybos partnerystės susitarimo denonsavimas (rezoliucija)

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo denonsuojamas Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimas, projekto (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE) – 2017/2266(INI))

(2019/C 162/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14423/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14423/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą (1),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0447/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0447/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 15 d. teisėkūros rezoliuciją (2) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 15 d. teisėkūros rezoliuciją (2) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (NNN žvejybos reglamentą) (3), ypač į jo 8 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (NNN žvejybos reglamentą) (3), ypač į jo 8 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0055/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0055/2018),

| A. | kadangi Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos (toliau – Komorai) partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatyta, kad bet kuri šalis gali jį nutraukti, esant svarbioms aplinkybėms, pavyzdžiui, šalims nesilaikant įsipareigojimų kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos (toliau – Komorai) partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatyta, kad bet kuri šalis gali jį nutraukti, esant svarbioms aplinkybėms, pavyzdžiui, šalims nesilaikant įsipareigojimų kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba;

| B. | kadangi neteisėta žvejyba kelia didelę grėsmę pasaulio jūrų ištekliams, atsižvelgiant į tai, kad nuskurdinami žuvų ištekliai, naikinamos jūrų buveinės, sąžiningi žvejai pastatomi į nepalankią padėtį ir atimamas pakrantės bendruomenių pragyvenimo šaltinis, visų pirma besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

B.

kadangi neteisėta žvejyba kelia didelę grėsmę pasaulio jūrų ištekliams, atsižvelgiant į tai, kad nuskurdinami žuvų ištekliai, naikinamos jūrų buveinės, sąžiningi žvejai pastatomi į nepalankią padėtį ir atimamas pakrantės bendruomenių pragyvenimo šaltinis, visų pirma besivystančiose šalyse;

| C. | kadangi ES turėtų imtis visų galimų priemonių siekdama užtikrinti, kad su trečiosiomis šalimis sudaryti tausios žvejybos susitarimai būtų abipusiškai naudingi ES ir atitinkamoms trečiosioms šalims, įskaitant jų vietos gyventojus ir žvejybos sektorius; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES turėtų imtis visų galimų priemonių siekdama užtikrinti, kad su trečiosiomis šalimis sudaryti tausios žvejybos susitarimai būtų abipusiškai naudingi ES ir atitinkamoms trečiosioms šalims, įskaitant jų vietos gyventojus ir žvejybos sektorius;

| D. | kadangi svarbiausias protokolo, kuriuo sudaromas Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimas, tikslas – sustiprinti abiem šalims naudingą ES ir Komorų bendradarbiavimą žuvininkystės sektoriuje nustatant partnerystės sistemą, pagal kurią būtų vykdoma tausios žvejybos politika ir tausiai naudojami žvejybos ištekliai Komorų išskirtinėje ekonominėje zonoje, taip pat būtų užtikrinta tam tikra esamo žuvų išteklių pertekliaus kvota, atitinkanti ES laivynų interesus; |
| --- | --- |

D.

kadangi svarbiausias protokolo, kuriuo sudaromas Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimas, tikslas – sustiprinti abiem šalims naudingą ES ir Komorų bendradarbiavimą žuvininkystės sektoriuje nustatant partnerystės sistemą, pagal kurią būtų vykdoma tausios žvejybos politika ir tausiai naudojami žvejybos ištekliai Komorų išskirtinėje ekonominėje zonoje, taip pat būtų užtikrinta tam tikra esamo žuvų išteklių pertekliaus kvota, atitinkanti ES laivynų interesus;

| E. | kadangi pirmasis EEB ir Komorų žvejybos susitarimas sudarytas 1988 m. ir kadangi nuo tada pagal to susitarimo įgyvendinimo protokolus EEB (ES valstybių narių) laivynams suteikiamos žvejybos galimybės; |
| --- | --- |

E.

kadangi pirmasis EEB ir Komorų žvejybos susitarimas sudarytas 1988 m. ir kadangi nuo tada pagal to susitarimo įgyvendinimo protokolus EEB (ES valstybių narių) laivynams suteikiamos žvejybos galimybės;

| F. | kadangi, kaip teigiama Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) ataskaitoje „Mažiausiai išsivysčiusių šalių žvejybos eksportas ir ekonominis vystymasis“, sektoriaus bendradarbiavimas nepasistūmėjo į priekį ir tebėra menkas, turi labai mažą poveikį žvejybos sektoriui, iškrovimo sąlygoms, stebėjimui ir kontrolės pajėgumui, mokslinių tyrimų plėtrai ar techniniam žvejų ir stebėtojų mokymui; kadangi kaina, kurią ES moka Komorams už žuvies (tunų) toną sudaro maždaug 15 proc. apytikrės didmeninės kainos už toną; |
| --- | --- |

F.

kadangi, kaip teigiama Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) ataskaitoje „Mažiausiai išsivysčiusių šalių žvejybos eksportas ir ekonominis vystymasis“, sektoriaus bendradarbiavimas nepasistūmėjo į priekį ir tebėra menkas, turi labai mažą poveikį žvejybos sektoriui, iškrovimo sąlygoms, stebėjimui ir kontrolės pajėgumui, mokslinių tyrimų plėtrai ar techniniam žvejų ir stebėtojų mokymui; kadangi kaina, kurią ES moka Komorams už žuvies (tunų) toną sudaro maždaug 15 proc. apytikrės didmeninės kainos už toną;

| G. | kadangi 2015 m. spalio 1 d. Komorams pranešta, kad Komorai gali būti paskelbti nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, nes nevykdo tinkamos su Komorų vėliava plaukiojančių laivų kontrolės; kadangi ES 2017 m. gegužės mėn. paskelbė Komorus nebendradarbiaujančia šalimi ir 2017 m. liepos mėn. įtraukė juos į tokių šalių sąrašą, t. y. skyrė Komorams vadinamą raudonąją kortelę, tačiau šalis vis tiek nesiėmė reikiamų taisomųjų priemonių, kad išspręstų nurodytas problemas ir kovotų su NNN žvejyba; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2015 m. spalio 1 d. Komorams pranešta, kad Komorai gali būti paskelbti nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, nes nevykdo tinkamos su Komorų vėliava plaukiojančių laivų kontrolės; kadangi ES 2017 m. gegužės mėn. paskelbė Komorus nebendradarbiaujančia šalimi ir 2017 m. liepos mėn. įtraukė juos į tokių šalių sąrašą, t. y. skyrė Komorams vadinamą raudonąją kortelę, tačiau šalis vis tiek nesiėmė reikiamų taisomųjų priemonių, kad išspręstų nurodytas problemas ir kovotų su NNN žvejyba;

| H. | kadangi ankstesniojo susitarimo dėl žvejybos su Komorais protokolo galiojimas baigėsi 2016 m. gruodžio 30 d. ir jis nebuvo atnaujintas, nes Komorai nesiėmė jokių kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba veiksmų; kadangi pagal protokolą kasmet buvo skiriamas 600 000 EUR finansinis paketas, iš kurio 300 000 buvo skiriama Komorų žuvininkystės politikai remti siekiant jų vandenyse skatinti tvarumą ir tinkamai valdyti žuvininkystės išteklius; |
| --- | --- |

H.

kadangi ankstesniojo susitarimo dėl žvejybos su Komorais protokolo galiojimas baigėsi 2016 m. gruodžio 30 d. ir jis nebuvo atnaujintas, nes Komorai nesiėmė jokių kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba veiksmų; kadangi pagal protokolą kasmet buvo skiriamas 600 000 EUR finansinis paketas, iš kurio 300 000 buvo skiriama Komorų žuvininkystės politikai remti siekiant jų vandenyse skatinti tvarumą ir tinkamai valdyti žuvininkystės išteklius;

| I. | kadangi ES yra tvirtai įsipareigojusi kovoti su neteisėta žvejyba ir bet kokio pobūdžio su ja susijusiu verslu ir šis įsipareigojimas nustatytas NNN reglamente; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES yra tvirtai įsipareigojusi kovoti su neteisėta žvejyba ir bet kokio pobūdžio su ja susijusiu verslu ir šis įsipareigojimas nustatytas NNN reglamente;

| J. | kadangi ES ir jos valstybės narės bendradarbiauja su Komorais keliuose sektoriuose; kadangi ES partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo denonsavimas gali būti atšauktas (jeigu imamasi reikiamų taisomųjų priemonių) ir kadangi šio susitarimo denonsavimas neužkerta kelio deryboms ateityje dėl kito susitarimo ir bet kokios kitos formos partnerystės žuvininkystės sektoriuje; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES ir jos valstybės narės bendradarbiauja su Komorais keliuose sektoriuose; kadangi ES partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo denonsavimas gali būti atšauktas (jeigu imamasi reikiamų taisomųjų priemonių) ir kadangi šio susitarimo denonsavimas neužkerta kelio deryboms ateityje dėl kito susitarimo ir bet kokios kitos formos partnerystės žuvininkystės sektoriuje;

| K. | kadangi kova su NNN žvejyba nėra priklausoma vien nuo nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių nustatymo: priešingai, ji reikalauja, kad būtų rastos priemonės išaiškėjančioms problemoms spręsti; kadangi, jei Komorai negaus pagalbos iš išorės, jie negalės gerinti savo jūrų valdymo politikos, visų pirma žvejybos išteklių srityje, įskaitant iškrovimo sąlygas, stebėjimo ir kontrolės pajėgumus, mokslinių tyrimų plėtrą ir techninius žvejų ir stebėtojų mokymus; |
| --- | --- |

K.

kadangi kova su NNN žvejyba nėra priklausoma vien nuo nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių nustatymo: priešingai, ji reikalauja, kad būtų rastos priemonės išaiškėjančioms problemoms spręsti; kadangi, jei Komorai negaus pagalbos iš išorės, jie negalės gerinti savo jūrų valdymo politikos, visų pirma žvejybos išteklių srityje, įskaitant iškrovimo sąlygas, stebėjimo ir kontrolės pajėgumus, mokslinių tyrimų plėtrą ir techninius žvejų ir stebėtojų mokymus;

| L. | kadangi į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT) pirmą kartą įtrauktas atskiras tikslas, susijęs su jūrų ir jūrų išteklių išsaugojimu ir tausiu naudojimu (14-as tikslas); |
| --- | --- |

L.

kadangi į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT) pirmą kartą įtrauktas atskiras tikslas, susijęs su jūrų ir jūrų išteklių išsaugojimu ir tausiu naudojimu (14-as tikslas);

| 1. | apgailestauja dėl to, kad Komorai nesiėmė reikiamų taisomųjų priemonių nustatytoms problemoms išspręsti ir kovoti su NNN žvejyba, nors buvo įspėti ES; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja, kad labai svarbi veiksminga vėliavos valstybės vykdoma kontrolė, nes tokios kontrolės stoka yra pagrindinė NNN žvejybos priežastis; mano, kad Komorai turėtų vykdyti pagal tarptautinę teisę prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su laivų, kurie plaukioja su jų vėliava, priežiūra ir kontrole; yra tvirtai įsitikinęs, kad tokia kontrolės stoka ir leidimas žvejoti sudaro tokiems laivams sąlygas nebaudžiamiems vykdyti NNN žvejybą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad Komorai turėtų toliau bendradarbiauti su ES ir pasinaudoti šia galimybe imtis reikiamų priemonių, siekdami gerinti savo gebėjimus kovoti su neteisėta žvejyba; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl to, kad per beveik 30 metų, kai galiojo ES ir Komorų partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimai, į kuriuos įėjo bendradarbiavimui ir Komorų žuvininkystės sektoriaus plėtrai skirta dalis, nebuvo įmanoma pasiekti apčiuopiamesnių sektoriaus plėtros rezultatų, be kita ko, tokiose srityse kaip stebėjimo ir kontrolės pajėgumai, mokslinių tyrimų plėtra ir techniniai žvejų ir stebėtojų mokymai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad turimos vystomojo bendradarbiavimo priemonės, ypač Europos plėtros fondas (EPF), turėtų būti veiksmingiau suderintos su bendra parama pajėgumų plėtotei žuvininkystės sektoriuje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad pagal žuvininkystės sektoriaus partnerystės su ES susitarimo protokolą ir kitus tarptautinius susitarimus ir siekdami Darbotvarkės iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslų Komorai savo išskirtinėje ekonominėje zonoje privalo laikytis gero valdymo principų žuvininkystės srityje, vykdyti atsakingą žvejybą, išlaikyti žuvų išteklius ir saugoti jūros ekosistemą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad reikia kovoti su NNN žvejyba visame pasaulyje ir sukurti paskatas valstybėms rimtai žvelgti į savo pareigas ir įgyvendinti reikiamas savo žuvininkystės sektorių reformas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, jog kova su NNN žvejyba neturi būti priklausoma vien nuo nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių nustatymo ir jog, siekiant iš tiesų kovoti su visų rūšių neteisėta žvejyba, būtina rasti būdus padėti šalims – visų pirma mažoms besivystančioms salų valstybėms, kurioms priklauso ir Komorai – kad jos galėtų pakeisti savo jūrų valdymo politiką; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pritaria Komisijai ir Tarybai, kad reikia taikyti NNN žvejybos reglamento 38 straipsnio 8 dalyje nurodytas priemones, pagal kurias denonsuojami visi galiojantys dvišaliai žvejybos susitarimai su Komorais ir numatomas susitarimo nutraukimas, jeigu nebus vykdomi įsipareigojimai kovoti su NNN žvejyba; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į kitas pasekmes, paminėtas NNN žvejybos reglamento 38 straipsnio 8 dalyje, be kita ko, susijusias su frachtavimo, perregistravimo kitoje šalyje ir privačių susitarimų draudimu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vis dėlto mano, kad šis denonsavimas negali nutraukti ES ir Komorų bendradarbiavimo žuvininkystės sektoriuje; primygtinai ragina Komisiją stengtis užtikrinti, kad šie santykiai būtų kuo greičiau atnaujinti, laikantis prielaidos, kad žvejų bendruomenės ir mažos apimties tradicinė žvejyba turėtų būti laikomos svarbiausiais šios šalies vystymosi elementais ir tuo tikslu turėtų būti teikiama investicijų ir techninė pagalba šiose srityse:






  — | žvejybos administracinė ir valdymo sistema, teisėkūra, instituciniai mechanizmai, žmogiškųjų išteklių (žvejų, mokslininkų, inspektorių ir kitų) pajėgumų plėtotė ir Komorų tradicinių įrankių ir žuvų komercinės ir kultūrinės vertės didinimas; |
| --- | --- | --- |

11.

—

žvejybos administracinė ir valdymo sistema, teisėkūra, instituciniai mechanizmai, žmogiškųjų išteklių (žvejų, mokslininkų, inspektorių ir kitų) pajėgumų plėtotė ir Komorų tradicinių įrankių ir žuvų komercinės ir kultūrinės vertės didinimas;

| — | stebėjimo ir mokslinių tyrimų pajėgumai, pakrančių apsaugos pajėgumai ir inspektavimo, kontrolės ir kokybės kontrolės pajėgumai; |
| --- | --- |

—

stebėjimo ir mokslinių tyrimų pajėgumai, pakrančių apsaugos pajėgumai ir inspektavimo, kontrolės ir kokybės kontrolės pajėgumai;

| — | žuvų šaldymo, paskirstymo ir perdirbimo įrenginių statymas; |
| --- | --- |

—

žuvų šaldymo, paskirstymo ir perdirbimo įrenginių statymas;

| — | iškrovimo ir saugumo infrastruktūros uostuose ir prieplaukose statyba ir atnaujinimas; |
| --- | --- |

—

iškrovimo ir saugumo infrastruktūros uostuose ir prieplaukose statyba ir atnaujinimas;

| — | Komorų mažos apimties žvejybos laivyno atnaujinimas siekiant padidinti saugą, pajėgumą ilgiau žvejoti jūroje ir žvejybos pajėgumą; |
| --- | --- |

—

Komorų mažos apimties žvejybos laivyno atnaujinimas siekiant padidinti saugą, pajėgumą ilgiau žvejoti jūroje ir žvejybos pajėgumą;

| 12. | ragina įtraukti sąlygą, pagal kurią, jei Komorai ištaisytų savo trūkumus, procedūra būtų sustabdyta, vadinamoji raudonoji kortelė nebebūtų taikoma, o ES laivynas, savo ruožtu, galėtų grįžti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją imtis tinkamų veiksmų, kad būtų galima grįžti prie įprastų sąlygų, gerinant kovos su NNN žvejyba priemonių efektyvumą ir leidžiant ES laivynui grįžti į žvejybos zoną po pakartotinų derybų dėl naujojo protokolo sąlygų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją ir Tarybą, kiekvieną pagal savo kompetenciją, nedelsiant visapusiškai informuoti Parlamentą apie pokyčius, jeigu tokių būtų šiame procese; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Komorų Sąjungos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OL L 290, 2006 10 20, p. 7.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0082.

(3)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/119

---

P8_TA(2018)0090

Padėtis Sirijoje

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Sirijoje (2018/2626(RSP))

(2019/C 162/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sirijos, ypač į 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl ES Sirijos strategijos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sirijos, ypač į 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl ES Sirijos strategijos (1),

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir visas kitas Jungtinių Tautų sutartis bei priemones, susijusias su žmogaus teisėmis, įskaitant Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir visas kitas Jungtinių Tautų sutartis bei priemones, susijusias su žmogaus teisėmis, įskaitant Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1949 m. Ženevos konvencijas ir jų papildomus protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1949 m. Ženevos konvencijas ir jų papildomus protokolus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pareiškimus, ypač į 2017 m. liepos 9 d. pareiškimą dėl ugnies nutraukimo Sirijoje, 2017 m. lapkričio 25 d. pareiškimą dėl Sirijos opozicijos konferencijos Rijade ir 2018 m. vasario 23 d. pareiškimą dėl žudynių Rytų Gutoje, taip pat į jos pastabas atvykus į Užsienio reikalų tarybos 2018 m. vasario 26 d. posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pareiškimus, ypač į 2017 m. liepos 9 d. pareiškimą dėl ugnies nutraukimo Sirijoje, 2017 m. lapkričio 25 d. pareiškimą dėl Sirijos opozicijos konferencijos Rijade ir 2018 m. vasario 23 d. pareiškimą dėl žudynių Rytų Gutoje, taip pat į jos pastabas atvykus į Užsienio reikalų tarybos 2018 m. vasario 26 d. posėdį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini ir Komisijos nario Ch. Stylianideso bendrus pareiškimus: 2017 m. spalio 3 d. pareiškimą dėl neseniai Sirijoje įvykdytų išpuolių, 2018 m. vasario 20 d. pareiškimą dėl humanitarinės padėties Rytų Gutoje ir Idlibe ir 2018 m. kovo 6 d. pareiškimą dėl padėties Rytų Gutoje ir kitose Sirijos vietovėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini ir Komisijos nario Ch. Stylianideso bendrus pareiškimus: 2017 m. spalio 3 d. pareiškimą dėl neseniai Sirijoje įvykdytų išpuolių, 2018 m. vasario 20 d. pareiškimą dėl humanitarinės padėties Rytų Gutoje ir Idlibe ir 2018 m. kovo 6 d. pareiškimą dėl padėties Rytų Gutoje ir kitose Sirijos vietovėse,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini per 2018 m. vasario 6 d. plenarinę sesiją padarytą pareiškimą dėl žmogaus teisių padėties Turkijoje ir padėties Afrine (Sirija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini per 2018 m. vasario 6 d. plenarinę sesiją padarytą pareiškimą dėl žmogaus teisių padėties Turkijoje ir padėties Afrine (Sirija),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 9 d. Tarybos sprendimą 2011/273/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Sirijai (2) ir į 2018 m. vasario 26 d. Tarybos sprendimą į sankcijų sąrašą įtraukti du naujus ministrus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 9 d. Tarybos sprendimą 2011/273/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Sirijai (2) ir į 2018 m. vasario 26 d. Tarybos sprendimą į sankcijų sąrašą įtraukti du naujus ministrus,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 14 d. Komisijos bei Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES strategijos dėl Sirijos elementai“(JOIN(2017)0011) ir 2017 m. balandžio 3 d. Tarybos išvadas dėl Sirijos – jie kartu sudaro naują ES strategiją dėl Sirijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 14 d. Komisijos bei Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES strategijos dėl Sirijos elementai“(JOIN(2017)0011) ir 2017 m. balandžio 3 d. Tarybos išvadas dėl Sirijos – jie kartu sudaro naują ES strategiją dėl Sirijos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 5 d. konferencijos „Parama Sirijos ir viso regiono ateičiai“pirmininkų pareiškimą ir į ankstesnes Londone, Kuveite, Berlyne ir Helsinkyje vykusias konferencijas dėl padėties Sirijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 5 d. konferencijos „Parama Sirijos ir viso regiono ateičiai“pirmininkų pareiškimą ir į ankstesnes Londone, Kuveite, Berlyne ir Helsinkyje vykusias konferencijas dėl padėties Sirijoje,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra’ad Al Husseino pareiškimus dėl padėties Sirijoje, padarytus Ženevos Žmogaus teisių tarybai (JT ŽTT), visų pirma į 2018 m. vasario 26 d. ir 2018 m. kovo 2 d. pareiškimus ir į 2018 m. kovo 7 d. žodžiu pateiktą naujausią informaciją apie jo Biuro veiklą ir naujausius žmogaus teisių pokyčius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra’ad Al Husseino pareiškimus dėl padėties Sirijoje, padarytus Ženevos Žmogaus teisių tarybai (JT ŽTT), visų pirma į 2018 m. vasario 26 d. ir 2018 m. kovo 2 d. pareiškimus ir į 2018 m. kovo 7 d. žodžiu pateiktą naujausią informaciją apie jo Biuro veiklą ir naujausius žmogaus teisių pokyčius,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 20 ir vasario 24 d. Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus atstovo spaudai pateiktus pareiškimus dėl Rytų Gutos Sirijos Arabų Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 20 ir vasario 24 d. Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus atstovo spaudai pateiktus pareiškimus dėl Rytų Gutos Sirijos Arabų Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją ir visas JT konvencijas, kurias Sirija yra pasirašiusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją ir visas JT konvencijas, kurias Sirija yra pasirašiusi,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Sirijos, ypač į 2015 m. gruodžio 18 d. Rezoliuciją 2254 (2015), 2017 m. gruodžio 19 d. Rezoliuciją 2393 (2017) dėl leidimo Sirijoje teikti tarpvalstybinę ir konflikto zonų ribas peržengiančią pagalbą ir 2018 m. vasario 24 d. Rezoliuciją 2401 (2018) dėl karo veiksmų nutraukimo Sirijoje 30 dienų, kad būtų galima pristatyti humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Sirijos, ypač į 2015 m. gruodžio 18 d. Rezoliuciją 2254 (2015), 2017 m. gruodžio 19 d. Rezoliuciją 2393 (2017) dėl leidimo Sirijoje teikti tarpvalstybinę ir konflikto zonų ribas peržengiančią pagalbą ir 2018 m. vasario 24 d. Rezoliuciją 2401 (2018) dėl karo veiksmų nutraukimo Sirijoje 30 dienų, kad būtų galima pristatyti humanitarinę pagalbą;

| — | atsižvelgdamas į JT ŽTT įsteigtos Nepriklausomos tarptautinės tyrimų Sirijos Arabų Respublikoje komisijos ataskaitas ir į JT ŽTT rezoliucijas dėl Sirijos Arabų Respublikos, ypač į 2018 m. kovo 5 d. rezoliuciją dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Rytų Gutoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT ŽTT įsteigtos Nepriklausomos tarptautinės tyrimų Sirijos Arabų Respublikoje komisijos ataskaitas ir į JT ŽTT rezoliucijas dėl Sirijos Arabų Respublikos, ypač į 2018 m. kovo 5 d. rezoliuciją dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Rytų Gutoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. A-71/248, kuria įsteigiamas Tarptautinis, nešališkas ir nepriklausomas pagalbos pagal tarptautinę teisę tiriant Sirijos Arabų Respublikoje nuo 2011 m. kovo mėn. įvykdytus pačius sunkiausius nusikaltimus ir vykdant už juos atsakingų asmenų baudžiamąjį persekiojimą mechanizmas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. A-71/248, kuria įsteigiamas Tarptautinis, nešališkas ir nepriklausomas pagalbos pagal tarptautinę teisę tiriant Sirijos Arabų Respublikoje nuo 2011 m. kovo mėn. įvykdytus pačius sunkiausius nusikaltimus ir vykdant už juos atsakingų asmenų baudžiamąjį persekiojimą mechanizmas,

| — | atsižvelgdamas į Romos statutą ir Tarptautinio Teisingumo Teismo ir ad hoc tribunolų steigiamuosius dokumentus, įskaitant Tarptautinį baudžiamąjį tribunolą buvusiajai Jugoslavijai, Tarptautinį baudžiamąjį tribunolą Ruandai ir Specialųjį tribunolą Libanui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Romos statutą ir Tarptautinio Teisingumo Teismo ir ad hoc tribunolų steigiamuosius dokumentus, įskaitant Tarptautinį baudžiamąjį tribunolą buvusiajai Jugoslavijai, Tarptautinį baudžiamąjį tribunolą Ruandai ir Specialųjį tribunolą Libanui,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 6 d. Irano, Rusijos ir Turkijos pasirašytą memorandumą dėl deeskalacijos zonų sukūrimo Sirijos Arabų Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 6 d. Irano, Rusijos ir Turkijos pasirašytą memorandumą dėl deeskalacijos zonų sukūrimo Sirijos Arabų Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į JT gyventojų fondo 2017 m. paskelbtą ataskaitą „Balsai iš Sirijos 2018 m. – humanitarinių poreikių apžvalgos vertinimo išvados“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT gyventojų fondo 2017 m. paskelbtą ataskaitą „Balsai iš Sirijos 2018 m. – humanitarinių poreikių apžvalgos vertinimo išvados“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 5 d.„Carnegie“Artimųjų Rytų centro pareiškimą dėl Romoje, kaip pranešama, įvykusio Sirijos nacionalinio saugumo biuro vadovo Ali Mamlouko, kuris yra įtrauktas į ES sankcijų sąrašą, susitikimo su Italijos vidaus reikalų ministru ir Informacijos ir išorės saugumo agentūros direktoriumi; tuo akivaizdžiai pažeidžiamas 2011 m. gegužės 9 d. Tarybos sprendimas 2011/273/BUSP dėl Sirijai taikomų ribojamųjų priemonių; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 5 d.„Carnegie“Artimųjų Rytų centro pareiškimą dėl Romoje, kaip pranešama, įvykusio Sirijos nacionalinio saugumo biuro vadovo Ali Mamlouko, kuris yra įtrauktas į ES sankcijų sąrašą, susitikimo su Italijos vidaus reikalų ministru ir Informacijos ir išorės saugumo agentūros direktoriumi; tuo akivaizdžiai pažeidžiamas 2011 m. gegužės 9 d. Tarybos sprendimas 2011/273/BUSP dėl Sirijai taikomų ribojamųjų priemonių;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi pilietinis konfliktas Sirijoje tęsiasi septynerius metus, nepaisant pakartotinių tarptautinės bendruomenės pastangų pasiekti susitarimą dėl ugnies nutraukimo ir padėti pagrindus tam, kad sprendimas būtų pasiektas derybų būdu; kadangi dėl to šalyje išlieka dramatiška humanitarinė padėtis; kadangi 13 mln. žmonių, įskaitant 6 mln. vaikų, reikalinga vienokia ar kitokia humanitarinė pagalba; kadangi 6,1 mln. asmenų yra perkelti šalies viduje, 3 mln. civilių gyvena apgultose vietovėse, o daugiau kaip 5 mln. įregistruoti kaip kaimyniniuose regionuose gyvenantys Sirijos pabėgėliai; kadangi per konfliktą žuvo ne mažiau kaip 400 000 sirų; |
| --- | --- |

A.

kadangi pilietinis konfliktas Sirijoje tęsiasi septynerius metus, nepaisant pakartotinių tarptautinės bendruomenės pastangų pasiekti susitarimą dėl ugnies nutraukimo ir padėti pagrindus tam, kad sprendimas būtų pasiektas derybų būdu; kadangi dėl to šalyje išlieka dramatiška humanitarinė padėtis; kadangi 13 mln. žmonių, įskaitant 6 mln. vaikų, reikalinga vienokia ar kitokia humanitarinė pagalba; kadangi 6,1 mln. asmenų yra perkelti šalies viduje, 3 mln. civilių gyvena apgultose vietovėse, o daugiau kaip 5 mln. įregistruoti kaip kaimyniniuose regionuose gyvenantys Sirijos pabėgėliai; kadangi per konfliktą žuvo ne mažiau kaip 400 000 sirų;

| B. | kadangi teritorijos ir miestai, pavyzdžiui, Idlibas, Rytų Guta, Jarmukas, Fua ir Kefraja, jau seniai kenčia nuo blokados – jos padariniai civiliams gyventojams yra labai sunkūs, nes dėl Sirijos režimo prieš jos gyventojus vykdomų karinių puolimų ir bombardavimų padedant Rusijai ir Iranui negalima tvariu būdu tiekti humanitarinės pagalbos; kadangi Rytų Guta jau penkerius metus gyvena Sirijos režimo ir jo sąjungininkų apsiausties sąlygomis – civiliai gyventojai (įskaitant vaikus), mokyklos ir medicinos įstaigos kenčia nuo atakų iš oro, apšaudymo artilerijos ugnimi ir cheminių ginklų naudojimo; dėl to regione mirė šimtai žmonių; kadangi Rytų Guto teroristinės grupuotės kaltinamos civilių rajonų Damaske apšaudymu; |
| --- | --- |

B.

kadangi teritorijos ir miestai, pavyzdžiui, Idlibas, Rytų Guta, Jarmukas, Fua ir Kefraja, jau seniai kenčia nuo blokados – jos padariniai civiliams gyventojams yra labai sunkūs, nes dėl Sirijos režimo prieš jos gyventojus vykdomų karinių puolimų ir bombardavimų padedant Rusijai ir Iranui negalima tvariu būdu tiekti humanitarinės pagalbos; kadangi Rytų Guta jau penkerius metus gyvena Sirijos režimo ir jo sąjungininkų apsiausties sąlygomis – civiliai gyventojai (įskaitant vaikus), mokyklos ir medicinos įstaigos kenčia nuo atakų iš oro, apšaudymo artilerijos ugnimi ir cheminių ginklų naudojimo; dėl to regione mirė šimtai žmonių; kadangi Rytų Guto teroristinės grupuotės kaltinamos civilių rajonų Damaske apšaudymu;

| C. | kadangi padėtis Rytų Gutoje yra tokia kritiška, jog JT generalinis sekretorius António Guterres ją apibūdino kaip „pragarą žemėje“; kadangi Rytų Gutos gyventojams dėl blokados nuo 2018 m. vasario 14 d. nutrauktas bet kokios formos pagalbos teikimas, o iš teritorijoje gyvenančių 400 000 žmonių tik 7 200 žmonių pasiekė vienas pagalbos konvojus; kadangi JT pagalbos konvojus 2018 m. kovo 5 d. pagaliau atvyko į Dumą ir 27 500 žmonių pasieks pagalba maistu ir medikamentais; kadangi Sirijos režimas iš konvojaus išėmė svarbiausius medicinos produktus; |
| --- | --- |

C.

kadangi padėtis Rytų Gutoje yra tokia kritiška, jog JT generalinis sekretorius António Guterres ją apibūdino kaip „pragarą žemėje“; kadangi Rytų Gutos gyventojams dėl blokados nuo 2018 m. vasario 14 d. nutrauktas bet kokios formos pagalbos teikimas, o iš teritorijoje gyvenančių 400 000 žmonių tik 7 200 žmonių pasiekė vienas pagalbos konvojus; kadangi JT pagalbos konvojus 2018 m. kovo 5 d. pagaliau atvyko į Dumą ir 27 500 žmonių pasieks pagalba maistu ir medikamentais; kadangi Sirijos režimas iš konvojaus išėmė svarbiausius medicinos produktus;

| D. | kadangi 2018 m. vasario 24 d. JT Saugumo Taryba priėmė rezoliuciją Nr. 2401, kurioje ji paragino visas konflikto šalis nedelsiant nutraukti karo veiksmus mažiausiai 30 dienų, kad būtų galima saugiai, netrukdomai ir nuolat teikti humanitarinę pagalbą ir evakuoti kritinės būklės ligonius ir sužeistuosius laikantis taikytinos tarptautinės teisės; kadangi Sirijos režimas ir Rusijos bei Irano pajėgos neįgyvendino JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 2401, nepaisydami pakartotinių tarptautinės bendruomenės raginimų; kadangi kariuomenė regiono „išlaisvinimu“naudojasi kaip pretekstu toliau pulti civilius; kadangi Rusija per pastaruosius metus vetavo 11 JT Saugumo Tarybos rezoliucijų, įskaitant 2017 m. lapkričio mėn. rezoliuciją dėl JT ir Cheminio ginklo uždraudimo organizacijos (ChGUO) bendro tyrimo mechanizmo atnaujinimo, taip pat aktyviai prisidėjo ribojant rezoliucijų turinį; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2018 m. vasario 24 d. JT Saugumo Taryba priėmė rezoliuciją Nr. 2401, kurioje ji paragino visas konflikto šalis nedelsiant nutraukti karo veiksmus mažiausiai 30 dienų, kad būtų galima saugiai, netrukdomai ir nuolat teikti humanitarinę pagalbą ir evakuoti kritinės būklės ligonius ir sužeistuosius laikantis taikytinos tarptautinės teisės; kadangi Sirijos režimas ir Rusijos bei Irano pajėgos neįgyvendino JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 2401, nepaisydami pakartotinių tarptautinės bendruomenės raginimų; kadangi kariuomenė regiono „išlaisvinimu“naudojasi kaip pretekstu toliau pulti civilius; kadangi Rusija per pastaruosius metus vetavo 11 JT Saugumo Tarybos rezoliucijų, įskaitant 2017 m. lapkričio mėn. rezoliuciją dėl JT ir Cheminio ginklo uždraudimo organizacijos (ChGUO) bendro tyrimo mechanizmo atnaujinimo, taip pat aktyviai prisidėjo ribojant rezoliucijų turinį;

| E. | kadangi šios atakos ir civilių vertimas badauti nusiaubiant apgyvendintas teritorijas, priverstinis gyventojų perkėlimas, taip pat siekiant demografinių pokyčių, yra naudojami kaip taktinės karo priemonės, kurios prilygsta akivaizdiems tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimams; kadangi trukdymas vykdyti evakuaciją ir teikti humanitarinę pagalbą ir medicininę priežiūrą yra šiurkštus tarptautinės humanitarinės teisės ir kelių JT Saugumo Tarybos rezoliucijų pažeidimas; |
| --- | --- |

E.

kadangi šios atakos ir civilių vertimas badauti nusiaubiant apgyvendintas teritorijas, priverstinis gyventojų perkėlimas, taip pat siekiant demografinių pokyčių, yra naudojami kaip taktinės karo priemonės, kurios prilygsta akivaizdiems tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimams; kadangi trukdymas vykdyti evakuaciją ir teikti humanitarinę pagalbą ir medicininę priežiūrą yra šiurkštus tarptautinės humanitarinės teisės ir kelių JT Saugumo Tarybos rezoliucijų pažeidimas;

| F. | kadangi Turkijai pradėjus operaciją „Alyvmedžio šakelė“(angl. Olive Branch) kurdų kontroliuojamoje Afrino provincijoje prie konflikto Sirijoje prisidėjo naujas matmuo – tai sukėlė papildomų humanitarinių problemų ir nerimo dėl neigiamo poveikio trapiai vidaus pusiausvyrai Sirijoje ir (arba) pastangoms derybomis rasti sprendimą; pabrėžia, kad jau užregistruotas didelis skaičius civilių aukų ir kad šimtų civilių gyventojų gyvybei gresia pavojus; kadangi Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė ES vardu aiškiai išreiškė savo susirūpinimą ir paragino Turkijos vyriausybę nutraukti puolimą, taip pat pabrėžė, kad reikia sutelkti pastangas siekiant nugalėti į JT sąrašą įtrauktas teroristines organizacijas; |
| --- | --- |

F.

kadangi Turkijai pradėjus operaciją „Alyvmedžio šakelė“(angl. Olive Branch) kurdų kontroliuojamoje Afrino provincijoje prie konflikto Sirijoje prisidėjo naujas matmuo – tai sukėlė papildomų humanitarinių problemų ir nerimo dėl neigiamo poveikio trapiai vidaus pusiausvyrai Sirijoje ir (arba) pastangoms derybomis rasti sprendimą; pabrėžia, kad jau užregistruotas didelis skaičius civilių aukų ir kad šimtų civilių gyventojų gyvybei gresia pavojus; kadangi Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė ES vardu aiškiai išreiškė savo susirūpinimą ir paragino Turkijos vyriausybę nutraukti puolimą, taip pat pabrėžė, kad reikia sutelkti pastangas siekiant nugalėti į JT sąrašą įtrauktas teroristines organizacijas;

| G. | kadangi pažeidimai, kuriuos Sirijos konflikto metu padarė B. al-Assado režimas ir jo sąjungininkai bei teroristų grupės, apima tikslinius ir nesirinktinai vykdomus išpuolius prieš civilius, taip pat naudojant cheminį ginklą, neteismines egzekucijas, kankinimą ir netinkamą elgesį, priverstinius dingimus, masinius ir savavališkus areštus, kolektyvines bausmes, išpuolius prieš medicinos personalą ir maisto, vandens ir medicininės pagalbos tiekimo nutraukimą; kadangi už šiuos nusikaltimus atsakingi asmenys iki šiol nenubausti; |
| --- | --- |

G.

kadangi pažeidimai, kuriuos Sirijos konflikto metu padarė B. al-Assado režimas ir jo sąjungininkai bei teroristų grupės, apima tikslinius ir nesirinktinai vykdomus išpuolius prieš civilius, taip pat naudojant cheminį ginklą, neteismines egzekucijas, kankinimą ir netinkamą elgesį, priverstinius dingimus, masinius ir savavališkus areštus, kolektyvines bausmes, išpuolius prieš medicinos personalą ir maisto, vandens ir medicininės pagalbos tiekimo nutraukimą; kadangi už šiuos nusikaltimus atsakingi asmenys iki šiol nenubausti;

| H. | kadangi ISIL / „Da'esh“ir kiti džihadistų judėjimai vykdo žiaurumus ir daro sunkius tarptautinės pažeidimus, įskaitant brutalias egzekucijas ir lytinę prievartą, grobimą, kankinimą, prievartinį atvertimą į kitą religiją bei moterų ir mergaičių ėmimą vergovėn; kadangi verbuojami ir teroristinei veiklai naudojami vaikai; kadangi didelį susirūpinimą kelia tai, kad ekstremistų valdomose teritorijose civiliais naudojamasi kaip gyvaisiais skydais; kadangi šie nusikaltimai prilygsta karo nusikaltimams, nusikaltimams žmoniškumui ir genocidui; |
| --- | --- |

H.

kadangi ISIL / „Da'esh“ir kiti džihadistų judėjimai vykdo žiaurumus ir daro sunkius tarptautinės pažeidimus, įskaitant brutalias egzekucijas ir lytinę prievartą, grobimą, kankinimą, prievartinį atvertimą į kitą religiją bei moterų ir mergaičių ėmimą vergovėn; kadangi verbuojami ir teroristinei veiklai naudojami vaikai; kadangi didelį susirūpinimą kelia tai, kad ekstremistų valdomose teritorijose civiliais naudojamasi kaip gyvaisiais skydais; kadangi šie nusikaltimai prilygsta karo nusikaltimams, nusikaltimams žmoniškumui ir genocidui;

| I. | kadangi šiuo metu situacija tokia, kad demokratinė opozicija yra nusilpusi, o civiliai įkalinti tarp džihadistų teroristų ir islamo fundamentalistų bei B. Assado režimo rėmėjų; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo metu situacija tokia, kad demokratinė opozicija yra nusilpusi, o civiliai įkalinti tarp džihadistų teroristų ir islamo fundamentalistų bei B. Assado režimo rėmėjų;

| J. | kadangi 2018 m. vasario 26 d. Taryba, atsižvelgdama į grėsmingą padėtį šalyje, įtraukė Sirijos vyriausybės pramonės ministrą ir informacijos ministrą į asmenų, kuriems taikomos prieš Sirijos režimą nukreiptos ES ribojamosios priemonės, sąrašą; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2018 m. vasario 26 d. Taryba, atsižvelgdama į grėsmingą padėtį šalyje, įtraukė Sirijos vyriausybės pramonės ministrą ir informacijos ministrą į asmenų, kuriems taikomos prieš Sirijos režimą nukreiptos ES ribojamosios priemonės, sąrašą;

| K. | kadangi tarptautinės bendruomenės ir atskirų valstybių pareiga – reikalauti atsakomybės iš tų, kurie atsakingi už tarptautinių žmogaus teisių ir humanitarinės teisės pažeidimus, įvykdytus per Sirijos konfliktą, taip pat ir taikant visuotinės jurisdikcijos principą bei nacionalinės teisės nuostatas; kadangi tai galima padaryti arba pasinaudojant esamomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis teisių gynimo priemonėmis, įskaitant nacionalinius teismus ir tarptautinius tribunolus, arba kreipiantis į ad hoc tarptautinius baudžiamuosius tribunolus, kurie dar turi būti įsteigti; kadangi, be tokios asmeninės baudžiamosios atsakomybės tam tikromis sąlygomis valstybės gali būti traukiamos baudžiamojon atsakomybėn ir už tai, kad nevykdo įsipareigojimų, prisiimtų pagal tarptautines sutartis bei konvencijas, priklausančias Tarptautinio Teisingumo Teismo jurisdikcijai, įskaitant 1984 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir 1948 m. Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį; |
| --- | --- |

K.

kadangi tarptautinės bendruomenės ir atskirų valstybių pareiga – reikalauti atsakomybės iš tų, kurie atsakingi už tarptautinių žmogaus teisių ir humanitarinės teisės pažeidimus, įvykdytus per Sirijos konfliktą, taip pat ir taikant visuotinės jurisdikcijos principą bei nacionalinės teisės nuostatas; kadangi tai galima padaryti arba pasinaudojant esamomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis teisių gynimo priemonėmis, įskaitant nacionalinius teismus ir tarptautinius tribunolus, arba kreipiantis į ad hoc tarptautinius baudžiamuosius tribunolus, kurie dar turi būti įsteigti; kadangi, be tokios asmeninės baudžiamosios atsakomybės tam tikromis sąlygomis valstybės gali būti traukiamos baudžiamojon atsakomybėn ir už tai, kad nevykdo įsipareigojimų, prisiimtų pagal tarptautines sutartis bei konvencijas, priklausančias Tarptautinio Teisingumo Teismo jurisdikcijai, įskaitant 1984 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir 1948 m. Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį;

| L. | kadangi ES tebėra įsipareigojusi sėkmingai baigti derybas, kurios vyksta globojant JT specialiajam pasiuntiniui Sirijai ir yra žinomos Ženevos proceso pavadinimu; kadangi ES toliau remia šį procesą – taip pat ir surengdama antrąją konferenciją „Parama Sirijos ir viso regiono ateičiai“Briuselyje, kuri turėtų vykti 2018 m. balandžio 24 ir 25 d.; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES tebėra įsipareigojusi sėkmingai baigti derybas, kurios vyksta globojant JT specialiajam pasiuntiniui Sirijai ir yra žinomos Ženevos proceso pavadinimu; kadangi ES toliau remia šį procesą – taip pat ir surengdama antrąją konferenciją „Parama Sirijos ir viso regiono ateičiai“Briuselyje, kuri turėtų vykti 2018 m. balandžio 24 ir 25 d.;

| M. | kadangi Ženevoje prasidėjusios derybos po 9-ojo raundo, kuris 2018 m. sausio 25 ir 26 d. vyko Vienoje, iki šiol nepasistūmėjo siekiant rasti taikų krizės Sirijoje sprendimą; kadangi 2017 m. gegužės 4 d. Rusija, Iranas ir Turkija Kazachstane pasiekė susitarimą dėl keturių deeskalacijos zonų sukūrimo, tačiau šių zonų nebuvo paisoma ir jos nebuvo saugomos laiduotojų; kadangi 2018 m. sausio 30 d. Sočyje įvykusiame Sirijos nacionalinio dialogo kongrese buvo paskelbta apie Konstitucinio komiteto sukūrimą, tačiau tam pritarė ne visos šalys; |
| --- | --- |

M.

kadangi Ženevoje prasidėjusios derybos po 9-ojo raundo, kuris 2018 m. sausio 25 ir 26 d. vyko Vienoje, iki šiol nepasistūmėjo siekiant rasti taikų krizės Sirijoje sprendimą; kadangi 2017 m. gegužės 4 d. Rusija, Iranas ir Turkija Kazachstane pasiekė susitarimą dėl keturių deeskalacijos zonų sukūrimo, tačiau šių zonų nebuvo paisoma ir jos nebuvo saugomos laiduotojų; kadangi 2018 m. sausio 30 d. Sočyje įvykusiame Sirijos nacionalinio dialogo kongrese buvo paskelbta apie Konstitucinio komiteto sukūrimą, tačiau tam pritarė ne visos šalys;

| N. | kadangi padėtis Sirijoje ir visapusiško, tikro bei įtraukaus politinio perėjimo nebuvimas toliau trukdo iki galo įgyvendinti ES strategiją dėl Sirijos, o pirmiausia – suteikti nemažą pagalbą, kurią Sąjunga gali skirti šaliai atkurti; |
| --- | --- |

N.

kadangi padėtis Sirijoje ir visapusiško, tikro bei įtraukaus politinio perėjimo nebuvimas toliau trukdo iki galo įgyvendinti ES strategiją dėl Sirijos, o pirmiausia – suteikti nemažą pagalbą, kurią Sąjunga gali skirti šaliai atkurti;

| O. | kadangi nuo tada, kai prasidėjo karas, ES ir jos valstybės narės yra mobilizavusios per 10,4 mlrd. EUR humanitariniams poreikiams, susijusiems su krize Sirijoje, užtikrinti tiek viduje, tiek išorėje, kaimyniniame regione, taigi ES yra didžiausia paramos teikėja; kadangi ES taip pat skyrė didelę paramą pabėgėlius priimančioms kaimyninėms šalims ir gyrė jų pastangas; |
| --- | --- |

O.

kadangi nuo tada, kai prasidėjo karas, ES ir jos valstybės narės yra mobilizavusios per 10,4 mlrd. EUR humanitariniams poreikiams, susijusiems su krize Sirijoje, užtikrinti tiek viduje, tiek išorėje, kaimyniniame regione, taigi ES yra didžiausia paramos teikėja; kadangi ES taip pat skyrė didelę paramą pabėgėlius priimančioms kaimyninėms šalims ir gyrė jų pastangas;

| 1. | dar kartą ir kuo griežčiausiai smerkia visus žiaurumus ir plačiai paplitusius žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, įvykdytus per konfliktą, visų pirma veiksmus, kuriuos įvykdė B. Assado režimo pajėgos – taip pat ir padedamos savo sąjungininkių Rusijos ir Irano – bei į JT sąrašą įtrauktos teroristinės organizacijos; apgailestauja, kad per septynerius metus trunkantį konfliktą Sirijoje bombardavimai, apšaudymai artilerijos ugnimi ir kiti kariniai veiksmai pasiglemžė mažiausiai 400 000 gyvybių ir kad dar tūkstančiai buvo sužeisti, taip pat kad milijonai buvo perkelti, o ilgai trunkančios tankiai gyvenamų vietovių apgultys užkirto galimybes civiliams gauti vandens, maisto, naudotis sanitarinėmis sąlygomis ir sveikatos priežiūros paslaugomis; reiškia didžiulį susirūpinimą dėl daug kur šalyje įsigalinčio smurto, kaip, pvz., Rytų Gutos, Afrino ir Idlibo atvejais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nepaprastai apgailestauja dėl žlugusių daugkartinių regioninių ir tarptautinių mėginimų nutraukti karą ir ragina iš naujo imtis intensyvaus visuotinio bendradarbiavimo, kad būtų rastas taikus ir ilgalaikis konflikto sprendimas; pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė nepakankamai rėmė demokratinę opoziciją; pakartoja JT vadovaujamo Ženevos proceso viršenybę ir palaiko JT specialiojo pasiuntinio Sirijai Staffano de Misturos pastangas užtikrinti tikrą ir įtraukų politinį perėjimą vadovaujantis JT Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2254, dėl kurio turėtų derėtis visos Sirijos šalys, remiant svarbiausiems tarptautiniams ir regioniniams subjektams; pabrėžia, kad svarbu rasti konflikto politinį sprendimą; ir toliau yra įsipareigojęs remti Sirijos vienybę, suverenitetą, teritorinį vientisumą ir nepriklausomybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kuo griežčiausiai smerkia smurtą Rytų Gutoje, užsitęsusį nepaisant to, kad buvo vieningai priimta JT Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2401, ir skubiai ragina visas šalis – visų pirma B. Assado režimą, Rusiją ir Iraną – nedelsiant visapusiškai įgyvendinti ir gerbti šią rezoliuciją užtikrinant skubų, saugų, nevaržomą ir nepertraukiamą humanitarinės pagalbos tiekimą, kritinės būklės sergančiųjų ir sužeistųjų evakuaciją bei mažesnes Sirijos žmonių kančias; visapusiškai remia raginimą visoms konflikto šalims nedelsiant bent 30 dienų iš eilės nutraukti karo veiksmus; pakartoja raginimą visoms šalims – visų pirma Sirijos valdžios institucijoms – laikytis savo atsakomybės saugoti Sirijos gyventojus ir nedelsiant sustabdyti visus išpuolius prie civilius Sirijoje; ragina ugnies nutraukimo laiduotojus deeskalacijos zonose visapusiškai vykdyti savo pareigas siekiant, kad liautųsi smurtas ir nusikaltimų vykdymas ir kad būtų galima bei užtikrinama nevaržoma prieiga į šias zonas; atkreipia dėmesį į trijų Astanos proceso šalių sprendimą balandžio mėn. surengti naują aukščiausiojo lygio susitikimą padėčiai Sirijoje ir galimiems veiksmams regione aptarti; pabrėžia, kad šie veiksmai jokiu būdu neturėtų prieštarauti ar kenkti JT remiamoms deryboms / Ženevos procesui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena Sirijos, Rusijos ir Irano režimams, kad pagal tarptautinę teisę jie atsakingi už pasibaisėtinus nusikaltimus, kuriuos toliau vykdo Sirijoje, ir kad šių nusikaltimų vykdytojai – nesvarbu, ar tai valstybės, ar asmenys – turės atsakyti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | labai apgailestauja dėl to, kad Rusija ne kartą vetavo pastangas Saugumo Taryboje ir kad iki 2017 m. lapkričio 17 d., kai baigė galioti Cheminio ginklo uždraudimo organizacijos (ChGUO) ir JT bendras tyrimo mechanizmas, nebuvo pasiektas susitarimas dėl jo įgaliojimų atnaujinimo; mano, kad toks nuolatinės Saugumo Tarybos, kuriai tenka ypatinga atsakomybė palaikyti tarptautinę taiką ir saugumą, narės elgesys yra gėdingas; pabrėžia, kad, pasaulio akimis, trukdymas atlikti tarptautinius tyrimus – didesnis nei bet kuris kitas kaltės ženklas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra labai susirūpinęs dėl Turkijos intervencijos Sirijos teritorijose, kurias kontroliuoja kurdų pajėgos; toliau yra nepaprastai susirūpinęs dėl padėties Afrine eskalacijos, įskaitant galimą Turkijos pajėgų ir B. Assado ar Rusijos pajėgų konfrontaciją bei didėjančią įtampą santykių su JAV požiūriu; ragina Turkijos vyriausybę išvesti savo pajėgas ir imtis konstruktyvaus vaidmens Sirijos konflikto metu, nes tai svarbu ir Turkijos nacionaliniams interesams; pakartoja Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės poziciją, kad naujų frontų Sirijoje atidarymas neatitinka Turkijos saugumo interesų, ir įspėja, kad humanitarinė padėtis šalyje negali dar labiau blogėti; reikalauja visapusiškai laikytis humanitarinės teisės nuostatų, įskaitant nuostatas dėl civilių apsaugos, ir ragina nutraukti ugnį visoje Sirijoje, taigi ir Afrine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja, kad remia Tarptautinės kovos su „Da’esh“koalicijos pastangas; pabrėžia, kad koalicija ir Sirijos partnerių pajėgos padarė ženklią pažangą įgyvendindamos kampaniją, kurios tikslas – nugalėti „Da’esh“Sirijoje; primena, kad visos priemonės, kurių imamasi siekiant kovoti su „Da’esh“ir kitomis JT Saugumo Tarybos pripažįstamomis teroristinėmis grupuotėmis, turi griežtai atitikti tarptautinės teisės nuostatas; ragina valstybes nares ir jų sąjungininkus užtikrinti skaidrumą, atskaitomybę ir visapusišką tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės laikymąsi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dar kartą ragina sudaryti sąlygas saugiai, laiku ir nekliudomai teikti humanitarinę pagalbą visoje Sirijos teritorijoje ir palankiai vertina JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2393, kuria buvo atnaujintas leidimas teikti tarpvalstybinę ir konflikto zonų ribas peržengiančią humanitarinę pagalbą dar 12 mėnesių (iki 2019 m. sausio 10 d.); ragina JT ir jos įgyvendinančius partnerius ir toliau imtis veiksmų siekiant didinti humanitarinės pagalbos pristatymą sunkiai pasiekiamose ir apgultose teritorijose, be kita ko, kiek galima veiksmingiau naudojant sienos perėjimo punktus, nustatytus JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 2165 (2014); remia reikalavimą, kad humanitariniai išminavimo darbai skubiai būtų paspartinti visoje Sirijoje, ir primena visoms konflikto šalims, kad ligoninių ir medicinos darbuotojai yra tiesiogiai saugomi pagal tarptautinę humanitarinę teisę; smerkia įvairius seksualinės prievartos ir netinkamo elgesio atvejus, kurie, kaip nustatyta, vyko tarptautinės pagalbos organizacijose, įskaitant asmenų, kurie JT ir gerai žinomų tarptautinių organizacijų vardu teikia pagalbą, vykdomą seksualinį Sirijos pabėgėlių išnaudojimą; tvirtai teigia, kad tokie veiksmai neturi būti toleruojami; primygtinai ragina atlikti išsamų tyrimą ir pabrėžia, kad visi kaltininkai turi būti nubausti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad negali būti jokios tolerancijos žiauriems Sirijoje įvykdytiems nusikaltimams ir už juos turi būti baudžiama; tai galioja ir nusikaltimams prieš religines, etnines ir kitas grupes ir mažumas; pakartoja savo raginimą atlikti nepriklausomą, nešališką, išsamų ir patikimą tyrimą ir patraukti atsakingus asmenis baudžiamojon atsakomybėn, ir remia Tarptautinio, nešališko ir nepriklausomo mechanizmo (IIIM) dėl įvykdytų tarptautinių nusikaltimų Sirijos Arabų Respublikoje nuo 2012 m. kovo mėn. veiklą; džiaugdamasis atkreipia dėmesį į ES sprendimą suteikti 1,5 mln. EUR finansinę paramą šiam mechanizmui pagal priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP); vis dėlto pabrėžia, kad paramos reikės ir po 18 mėnesių truksiančios programos; pabrėžia, jog svarbu, kad valstybės narės laikytųsi prisiimtų įsipareigojimų, ir tikisi, kad IIIM finansavimo klausimas bus aptariamas ir išspręstas per antrą Briuselio konferenciją dėl paramos Sirijos ir viso regiono ateičiai; taip pat ragina remti pilietinės visuomenės organizacijas ir NVO, kurios renka ir padeda išsaugoti žmogaus teisių ir humanitarinės teisės pažeidimų įrodymus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tebėra įsitikinęs, kad veiksmingo Sirijos konflikto sprendimo ar tvarios taikos nepavyks pasiekti tol, kol už padarytus nusikaltimus atsakingi asmenys nebus patraukti atsakomybėn, ir ragina parengti ES atskaitomybės strategiją dėl itin žiaurių Sirijoje įvykdytų nusikaltimų; pakartoja, kad pritaria visuotinės jurisdikcijos principo taikymui sprendžiant nebaudžiamumo problemą ir palankiai vertina veiksmus, kurių šiuo tikslu ėmėsi kelios ES valstybės narės; taip pat palankiai vertina valstybių narių iniciatyvas savo nacionalinėje teisėje įtvirtinti nuostatas, susijusias su šiurkščiais tarptautinės teisės pažeidimais; dar kartą ragina ES ir jos valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su panašių pažiūrų šalimis, ištirti galimybę sukurti Sirijos karo nusikaltimų teismą, kol Sirijos klausimų nepavyksta perduoti TBT; atkreipia dėmesį į svarbų Europos ryšių palaikymo centrų darbą asmenų, atsakingų už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus atžvilgiu, ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę bei Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinį direktoratą remti šį tinklą ir įtraukti jį ateityje vykdant su atsakomybės užtikrinimu Sirijoje susijusią veiklą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reikalauja, kad visi gerbtų Sirijos etninių ir religinių grupių ir mažumų, įskaitant krikščionis ir visus perkeltus asmenis, teisę toliau oriai, lygiateisiškai ir saugiai gyventi savo istorinėse ir tradicinėse tėvų žemėse arba į jas sugrįžti bei visapusiškai ir nevaržomai praktikuoti savo religiją ir įsitikinimus, nepatiriant prievartos, smurto ar diskriminacijos; remia religijų dialogą, kad būtų skatinamas abipusis supratimas ir kovojama su fundamentalizmu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toliau nerimauja dėl žmogaus teisių gynėjos ir Sacharovo premijos laureatės Razanos Zaitouneh dingimo; pranešama, kad ją 2013 m. gruodžio mėn. Dumoje pagrobė ginkluota grupuotė „Jaysh al-Islam“; ragina sudaryti ES specialiosios paskirties grupę, kuri koordinuotų ir stiprintų pastangas siekiant išsiaiškinti jos buvimo vietą ir užtikrinti, kad ji būtų paleista į laisvę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę dėti visas pastangas, kad būtų atnaujintos taikos derybos, kuriose tarpininkauja JT, ir reikalauti aktyviau dalyvauti šiose derybose, pasinaudojant ES finansiniais pajėgumais ir noru skirti didelius išteklius Sirijos atstatymui; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę labiau įtraukti ir aktyviau remti Sirijos pilietinę visuomenę ir tuos, kurie siekia sukurti demokratinę, pliuralistinę ir įtraukią Siriją, ir pradėti tai daryti antrojoje Briuselio konferencijoje, kuri bus surengta 2018 m. balandžio 24–25 d.; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę kartu su Sirijos gyventojais parengti vietos strategijas, skirtas įvairiems Sirijos regionams atstatyti; pabrėžia, kad ES turėtų apsvarstyti visas įmanomas galimybes, kaip dirbti su tarptautiniais partneriais, įskaitant pagalbos iš oro tiekimą ir neskraidymo zonų nustatymą remiantis JT Saugumo Tarybos rezoliucija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad ES surengs antrąją Briuselio konferenciją, kurioje bus siekiama pareikšti ir praktiškai suteikti visokeriopą politinę ir ekonominę tarptautinės bendruomenės paramą Ženevos procesui dėl Sirijos žmonių, kuriems reikia pagalbos, ir Sirijos pabėgėlius priėmusių šalių; pripažįsta, kad Jordanija, Libanas ir Turkija parodė įspūdingą solidarumą su pabėgėliais, ir ragina ES ir valstybes nares padidinti finansinę paramą, kuria siekiama patenkinti neatidėliotinus pabėgėlių ir juos priimančių bendruomenių poreikius; ragina nepradėti jokių atstatymo veiksmų, kol padedant JT nebus sudarytas politinis susitarimas, kuriame dalyvaus visos šalys; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę visapusiškiau įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas į šią konferenciją; šiomis aplinkybėmis ragina sustiprinti paramą taikioms ir demokratinėms Sirijos pilietinės visuomenės organizacijoms ir žmogaus teisių gynėjams, įskaitant „Madad“fondą, Priemonei, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonei; ragina tarptautinę bendruomenę įvykdyti likusius įsipareigojimus dėl humanitarinės pagalbos Sirijoje ir kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad ES pastangos teikiant humanitarinę pagalbą Sirijoje ir planuojant šios šalies ateitį yra pagirtinos; primena, kad, kaip numatyta ES strategijoje, ES neįsipareigojo besąlygiškai teikti pagalbos Sirijos atstatymui, bet įsipareigojo ją teikti tik tada, kai bus ryžtingai pradėtas visapusiškas, patikimas ir įtraukus politinis pereinamasis procesas, dėl kurio, remiantis JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2254 ir Ženevos komunikatu, vyks Sirijos konflikto šalių derybos; pabrėžia, kad B.-al Assado režimui, V. Putino Rusijai ir Iranui tenka pagrindinė atsakomybė už ekonominius jų karinės intervencijos padarinius; pažymi, kad bet kokie atstatymo įsipareigojimai, grindžiami principu „iš apačios į viršų“ir sėkmingu galių suteikimu vietos veikėjams sykiu nušalinant žinomas teroristines grupuotes, turi būti nukreipti į taiką ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

15.

| 16. | griežtai smerkia vaikų naudojimą kariniuose veiksmuose arba teroro aktuose; pabrėžia, kad labai svarbu apsaugoti vaikus ir teikti prioritetą jų galimybei gauti išsilavinimą, įskaitant tokių galimybių suteikimą kaimyninėse šalyse esantiems pabėgėlių vaikams, taip pat remti šių traumas patyrusių vaikų psichologinę reabilitaciją; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad, kaip pranešama, 2017 m. į Siriją grįžo apie 66 000 pabėgėlių, ir pabrėžia, kad reikia visapusiškai laikytis negrąžinimo principo; pabrėžia, kad Sirija yra nesaugi sugrįžusiems pabėgėliams, ir reikalauja, kad ES neremtų tokių grįžimų; dar kartą ragina valstybes nares laikytis prisiimtų įsipareigojimų, įskaitant Niujorko deklaracijoje pateiktus įsipareigojimus, ir užtikrinti atsakomybės pasidalijimą, kad pabėgėliai iš Sirijos karo zonų rastų apsaugą ne tik artimiausiame kaimyniniame regione, bet ir galėtų pasinaudoti perkėlimo ir humanitarinio priėmimo programomis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. vasario 26 d. į asmenų, kuriems taikomos ES ribojamosios priemonės prieš Sirijos režimą, sąrašą buvo įtraukti du Sirijos ministrai, kurie buvo paskirti 2018 m. sausio mėn. ir yra atsakingi už represinius veiksmus prieš Sirijos gyventojus; primygtinai ragina visas valstybes nares užtikrinti visapusišką atitiktį Tarybos sprendimui 2013/255/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Sirijai, visų pirma dėl sąraše nurodytų asmenų turto įšaldymo ir asmenų, kurie turi naudos iš Sirijos režimo arba jį remia, priėmimo apribojimų; smerkia naujausiose ataskaitose pateiktus faktus apie šio sprendimo pažeidimus ir primena valstybėms narėms jų pareigą pagal tarptautinę teisę areštuoti ir įkalinti jų teritorijoje esančius asmenis, kurie yra atsakingi už žiaurius nusikaltimus; ragina nustatyti tikslines sankcijas Rusijos ir Irano pareigūnams už tai, kad jie vykdė tikslingus ir tyčinius veiksmus prieš Rytų Gutos ir likusios Sirijos teritorijos civilius gyventojus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos Pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinėms Tautoms, Tarptautinės paramos Sirijai grupės nariams ir visoms su konfliktu Sirijoje susijusioms šalims ir pasirūpinti, kad šis tekstas būtų išverstas į arabų kalbą. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0227.

(2)  OL L 121, 2011 5 10, p. 11.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/125 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/125

---

P8_TA(2018)0091

JAV grėsmė ES paramai ūkiams pagal BŽŪP (Ispanijos alyvuogių atvejis)

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JAV priemonių, nukreiptų prieš ES paramą ūkiams pagal BŽŪP (Ispanijos alyvuogių atvejis) (2018/2566(RSP))

(2019/C 162/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į JAV Prekybos departamento preliminarų sprendimą, kuriame padarius išvadą, kad dėl Ispanijos alyvuogėms teikiamos ES pagalbos jų produktai į JAV gali būti importuojami žemesnėmis nei rinkos kainomis, šiems produktams nustatytas tarifas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JAV Prekybos departamento preliminarų sprendimą, kuriame padarius išvadą, kad dėl Ispanijos alyvuogėms teikiamos ES pagalbos jų produktai į JAV gali būti importuojami žemesnėmis nei rinkos kainomis, šiems produktams nustatytas tarifas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą „JAV puolimas, nukreiptas prieš ES paramą ūkiams pagal BŽŪP (Ispanijos alyvuogių atvejis)“ (O-000006/2018 – B8-0007/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą „JAV puolimas, nukreiptas prieš ES paramą ūkiams pagal BŽŪP (Ispanijos alyvuogių atvejis)“ (O-000006/2018 – B8-0007/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi sprendimas Ispanijos bendrovių eksportuojamoms alyvuogėms taikyti kintančio procentinio lygio tarifus grindžiamas nuostata, jog pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) šiam sektoriui teikiama pagalba galėtų būti laikoma nesąžininga konkurencija su JAV gamintojais; |
| --- | --- |

A.

kadangi sprendimas Ispanijos bendrovių eksportuojamoms alyvuogėms taikyti kintančio procentinio lygio tarifus grindžiamas nuostata, jog pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) šiam sektoriui teikiama pagalba galėtų būti laikoma nesąžininga konkurencija su JAV gamintojais;

| B. | kadangi šiuo sprendimu keliamas klausimas dėl pagalbos žemės ūkiui programų nesąžiningumo ir neteisėtumo bendrai, o tai daro poveikį visiems naudos gavėjams pagal BŽŪP; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo sprendimu keliamas klausimas dėl pagalbos žemės ūkiui programų nesąžiningumo ir neteisėtumo bendrai, o tai daro poveikį visiems naudos gavėjams pagal BŽŪP;

| C. | kadangi kyla didelių abejonių dėl to, ar JAV tyrėjų naudojama formulė, pagal kurią apskaičiuojamas preliminarus antidempingo skirtumas, yra suderinama su PPO taisyklėmis; |
| --- | --- |

C.

kadangi kyla didelių abejonių dėl to, ar JAV tyrėjų naudojama formulė, pagal kurią apskaičiuojamas preliminarus antidempingo skirtumas, yra suderinama su PPO taisyklėmis;

| D. | kadangi Komisija ne kartą tvirtino, kad paramos priemonės, dėl kurių atliekamas kompensacinio muito tyrimas (įskaitant bazinių išmokų sistemą, skatinimo priemones, išmokas jauniesiems ūkininkams) neiškraipo prekybos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija ne kartą tvirtino, kad paramos priemonės, dėl kurių atliekamas kompensacinio muito tyrimas (įskaitant bazinių išmokų sistemą, skatinimo priemones, išmokas jauniesiems ūkininkams) neiškraipo prekybos;

| E. | kadangi BŽŪP subsidijos pirminiams valgomųjų alyvuogių gamintojams Ispanijoje laikomos „žaliosios dėžės“ parama pagal PPO susitarimo dėl žemės ūkio II priedą, kadangi jos yra atsietos nuo gamybos ir neiškreipia prekybos; |
| --- | --- |

E.

kadangi BŽŪP subsidijos pirminiams valgomųjų alyvuogių gamintojams Ispanijoje laikomos „žaliosios dėžės“ parama pagal PPO susitarimo dėl žemės ūkio II priedą, kadangi jos yra atsietos nuo gamybos ir neiškreipia prekybos;

| F. | kadangi nagrinėjamos BŽŪP priemonės nėra skirtos konkrečiam produktui ir todėl nėra kompensuotinos pagal PPO sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių 2 straipsnį; |
| --- | --- |

F.

kadangi nagrinėjamos BŽŪP priemonės nėra skirtos konkrečiam produktui ir todėl nėra kompensuotinos pagal PPO sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių 2 straipsnį;

| G. | kadangi tyrimas dėl Ispanijos alyvuogių yra vienas iš daugelio prekybos apsaugos tyrimų, kuriuos jau pradėjo JAV; |
| --- | --- |

G.

kadangi tyrimas dėl Ispanijos alyvuogių yra vienas iš daugelio prekybos apsaugos tyrimų, kuriuos jau pradėjo JAV;

| H. | kadangi įvykdžius kelias reformas BŽŪP buvo pertvarkyta siekiant pritaikyti daugelį paramos priemonių prie PPO „žaliosios dėžės“ reikalavimų ir dabar ji parengta taip, kad būtų užtikrinta visiška atitiktis PPO susitarimams, perėjus nuo susietosios prie atsietosios paramos sistemos; |
| --- | --- |

H.

kadangi įvykdžius kelias reformas BŽŪP buvo pertvarkyta siekiant pritaikyti daugelį paramos priemonių prie PPO „žaliosios dėžės“ reikalavimų ir dabar ji parengta taip, kad būtų užtikrinta visiška atitiktis PPO susitarimams, perėjus nuo susietosios prie atsietosios paramos sistemos;

| I. | kadangi JAV taip pat labai naudojasi „žaliosios dėžės“ subsidijomis žemės ūkio srityje; |
| --- | --- |

I.

kadangi JAV taip pat labai naudojasi „žaliosios dėžės“ subsidijomis žemės ūkio srityje;

| J. | kadangi JAV nustatė laikinuosius antidempingo muitus, kurie vidutiniškai siekia 17,13 %, trims Ispanijos bendrovėms, kurioms taikomas tyrimas, ir vidutiniškai 4,47 % siekiančius kompensacinius muitus visiems Ispanijos eksportuojamiems produktams; |
| --- | --- |

J.

kadangi JAV nustatė laikinuosius antidempingo muitus, kurie vidutiniškai siekia 17,13 %, trims Ispanijos bendrovėms, kurioms taikomas tyrimas, ir vidutiniškai 4,47 % siekiančius kompensacinius muitus visiems Ispanijos eksportuojamiems produktams;

| K. | kadangi dėl laikinųjų priemonių gali kilti pavojus, kad JAV ir kitos šalys imsis vis daugiau prekybos apsaugos tyrimų, kuriais bus siekiama ištirti žemės ūkio produkcijai skirtas „žaliosios dėžės“ subsidijas; kadangi dėl to galiausiai būtų padaryta žala ES ir JAV gamintojams; kadangi šio klausimo eskalavimas kelia pavojų seniai įtvirtintiems ir kruopščiai suderintiems PPO susitarimams; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl laikinųjų priemonių gali kilti pavojus, kad JAV ir kitos šalys imsis vis daugiau prekybos apsaugos tyrimų, kuriais bus siekiama ištirti žemės ūkio produkcijai skirtas „žaliosios dėžės“ subsidijas; kadangi dėl to galiausiai būtų padaryta žala ES ir JAV gamintojams; kadangi šio klausimo eskalavimas kelia pavojų seniai įtvirtintiems ir kruopščiai suderintiems PPO susitarimams;

| L. | kadangi Ispanijos gamintojai gali prarasti JAV rinką, o konkurentai iš trečiųjų šalių turėtų naudos iš eksporto spragos, susidariusios dėl JAV sprendimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi Ispanijos gamintojai gali prarasti JAV rinką, o konkurentai iš trečiųjų šalių turėtų naudos iš eksporto spragos, susidariusios dėl JAV sprendimo;

| M. | kadangi ekonominis poveikis Ispanijos alyvuogių sektorius tuo atveju, jei šie tarifai taptų nuolatiniai, per artimiausius penkerius–dešimt metų, sektoriaus skaičiavimu, sudarytų 350–700 mln. EUR ir galėtų galiausiai visiškai sunaikinti prinokusių Ispanijos alyvuogių eksportą; |
| --- | --- |

M.

kadangi ekonominis poveikis Ispanijos alyvuogių sektorius tuo atveju, jei šie tarifai taptų nuolatiniai, per artimiausius penkerius–dešimt metų, sektoriaus skaičiavimu, sudarytų 350–700 mln. EUR ir galėtų galiausiai visiškai sunaikinti prinokusių Ispanijos alyvuogių eksportą;

| N. | kadangi Ispanijos eksporto, kurio rinkos dalis JAV pastaraisiais metais palaipsniui didėjo, konkurencingumas yra šių bendrovių pastangų sumažinti išlaidas, investuojant į pažangiausias technologijas ir kokybės gerinimą, rezultatas, o ne Europos subsidijų pasekmė; |
| --- | --- |

N.

kadangi Ispanijos eksporto, kurio rinkos dalis JAV pastaraisiais metais palaipsniui didėjo, konkurencingumas yra šių bendrovių pastangų sumažinti išlaidas, investuojant į pažangiausias technologijas ir kokybės gerinimą, rezultatas, o ne Europos subsidijų pasekmė;

| O. | kadangi Ispanijos eksportas į JAV (+ 20 % nuo 2013 m.) sudarė sąlygas sukurti tūkstančius darbo vietų ir teikė ekonominę pagalbą Andalūzijos sritims, kurios buvo tarp tų, kurias skaudžiausiai paveikė ekonomikos krizė; |
| --- | --- |

O.

kadangi Ispanijos eksportas į JAV (+ 20 % nuo 2013 m.) sudarė sąlygas sukurti tūkstančius darbo vietų ir teikė ekonominę pagalbą Andalūzijos sritims, kurios buvo tarp tų, kurias skaudžiausiai paveikė ekonomikos krizė;

| 1. | ragina JAV valdžios institucijas panaikinti savo preliminarų sprendimą ir vėl laikytis abipusiškai konstruktyvaus požiūrio šioje srityje siekiant abipusės naudos abiejų žemynų gamintojams ir vartotojams; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia didelį susirūpinimą dėl neigiamų pasekmių, kurių JAV kompensacinių priemonių procedūra gali turėti visam Europos žemės ūkio modeliui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją imtis visų reikalingų diplomatinių veiksmų tiek dvišaliu lygmeniu, tiek PPO siekiant apginti mūsų paramos, teikiamos pagal BŽŪP, sistemą, kurią PPO laiko prekybos neiškraipančia ir kuriai buvo pritarta taikant PPO „žaliosios dėžės“ procedūrą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prašo Komisijos išnagrinėti galimybę užginčyti bet kokį galutinį JAV sprendimą PPO; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją toliau teikti pagalbą Ispanijos alyvuogių sektoriui ir Ispanijos Vyriausybei siekiant užtikrinti, kad atlikdamos šiuos tyrimus JAV valdžios institucijos visapusiškai laikytųsi PPO taisyklių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prašo Komisijos duoti aiškių patarimų ir tvirtai paremti Ispanijos alyvuogių sektoriui, nukentėjusiam nuo JAV tyrimų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją suvienyti jėgas su Ispanijos valdžios institucijomis bei Ispanijos alyvuogių sektoriumi ir toliau keistis visa svarbia informacija su JAV valdžios institucijomis, kad būtų užkirstas kelias bet kokių nepagrįstų priemonių nustatymui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Jungtinių Amerikos Valstijų valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 608.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/127 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/127

---

P8_TA(2018)0061

Protokolo dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo įgyvendinimas ***

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2003/76/EB, numatantis būtinas prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo įgyvendinimo priemones projekto (14532/2017– C8-0444/2017 – 2017/0213(APP))

(Speciali teisėkūros procedūra: pritarimas)

(2019/C 162/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14532/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14532/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Protokolo Nr. 37 dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 2 straipsnio pirmą pastraipą (C8–0444/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Protokolo Nr. 37 dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 2 straipsnio pirmą pastraipą (C8–0444/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto rekomendaciją (A8–0034/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto rekomendaciją (A8–0034/2018),

| 1. | pritaria Tarybos sprendimo projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/128 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/128

---

P8_TA(2018)0062

Accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande ***

Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2019/C 162/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07712/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07712/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje projektą (07682/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje projektą (07682/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0237/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0237/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0029/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0029/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Naujosios Zelandijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/129 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/129

---

P8_TA(2018)0064

Tarptautinių siuntinių pristatymo paslaugos ***I

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių siuntinių pristatymo paslaugų (COM(2016)0285 – C8-0195/2016 – 2016/0149(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2019/C 162/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0285), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0285),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0195/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0195/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gruodžio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gruodžio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0315/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0315/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 34, 2017 2 2, p. 106.

---

P8_TC1-COD(2016)0149

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. kovo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl tarptautinių siuntinių pristatymo paslaugų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/644.)

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/131 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/131

---

P8_TA(2018)0065

Tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinė kvalifikacija ir periodinis mokymas ***I

2018 m. kovo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo ir Direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (COM(2017)0047 – C8-0025/2017 – 2017/0015(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2019/C 162/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0047), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0047),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0025/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gruodžio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gruodžio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0321/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0321/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 288, 2017 8 31, p. 115.

---

P8_TC1-COD(2017)0015

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. kovo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir kvalifikacijos kėlimo ir Direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2018/645.)

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/133 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/133

---

P8_TA(2018)0070

Geležinkelių transporto statistika ***I

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių transporto statistikos (nauja redakcija) (COM(2017)0353 – C8-0223/2017 – 2017/0146(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2019/C 162/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0353), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0353),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0223/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0223/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 6 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 6 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | į 2018 m. vasario 23 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

į 2018 m. vasario 23 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 13 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 13 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0038/2018),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0146

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl geležinkelių transporto statistikos (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/643.)

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/135 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/135

---

P8_TA(2018)0071

Europos Centrinio Banko pirmininko pavaduotojo skyrimas

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko pirmininko pavaduotojo skyrimo (N8-0053/2018 – C8-0040/2018 – 2018/0804(NLE))

(Konsultavimasis)

(2019/C 162/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 20 d. Tarybos rekomendaciją (N8-0053/2018) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 20 d. Tarybos rekomendaciją (N8-0053/2018) (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Europos Vadovų Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0040/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Europos Vadovų Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0040/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0056/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0056/2018),

| A. | kadangi 2018 m. vasario 22 d. raštu Europos Vadovų Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl Luiso de Guindoso skyrimo Europos Centrinio Banko pirmininko pavaduotoju aštuonerių metų kadencijai nuo 2018 m. birželio 1 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2018 m. vasario 22 d. raštu Europos Vadovų Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl Luiso de Guindoso skyrimo Europos Centrinio Banko pirmininko pavaduotoju aštuonerių metų kadencijai nuo 2018 m. birželio 1 d.;

| B. | kadangi Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir į visiško ECB nepriklausomumo prievolę pagal šios sutarties 130 straipsnį; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo kandidato gyvenimo aprašymą ir atsakymus į jam raštu pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir į visiško ECB nepriklausomumo prievolę pagal šios sutarties 130 straipsnį; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo kandidato gyvenimo aprašymą ir atsakymus į jam raštu pateiktus klausimus;

| C. | kadangi 2018 m. vasario 26 d. šis komitetas surengė pusantros valandos trukusį kandidato klausymą, per kurį jis pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. vasario 26 d. šis komitetas surengė pusantros valandos trukusį kandidato klausymą, per kurį jis pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus;

| D. | kadangi Parlamentas išreiškia susirūpinimą dėl lyčių pusiausvyros, atrankos procedūros, paskyrimo laiko ir politinio nepriklausomumo bei prašo, kad Taryba palaikytų dialogą su Parlamentu dėl to, kaip pagerinti būsimų paskyrimų procesą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamentas išreiškia susirūpinimą dėl lyčių pusiausvyros, atrankos procedūros, paskyrimo laiko ir politinio nepriklausomumo bei prašo, kad Taryba palaikytų dialogą su Parlamentu dėl to, kaip pagerinti būsimų paskyrimų procesą;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos rekomendacijos skirti Luisą de Guindosą Europos Centrinio Banko pirmininko pavaduotoju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Vadovų Tarybai, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 67, 2018 2 22, p. 1.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/136 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/136

---

P8_TA(2018)0072

Niukaslio ligos kontrolės priemonės ***I

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/66/EEB, nustatanti Bendrijos Niukaslio ligos kontrolės priemones (COM(2017)0742 – C8-0431/2017 – 2017/0329(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2019/C 162/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0742), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0742),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0431/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0431/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A8-0026/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A8-0026/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P8_TC1-COD(2017)0329

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/66/EEB, nustatanti Bendrijos Niukaslio ligos kontrolės priemones

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2018/597.)

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/138 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/138

---

P8_TA(2018)0073

Tolesnė makrofinansinė parama Gruzijai ***I

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo toliau teikti makrofinansinę paramą Gruzijai (COM(2017)0559 – C8-0335/2017 – 2017/0242(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2019/C 162/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0559), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0559),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0335/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0335/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos bendrą pareiškimą, priimą kartu su 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 778/2013/ES, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos bendrą pareiškimą, priimą kartu su 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 778/2013/ES, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0028/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0028/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  1
  OL L 218, 2013 8 14, p. 15.

---

P8_TC1-COD(2017)0242

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2018/... dėl tolesnio makrofinansinės paramos teikimo Gruzijai

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2018/598.)

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/140 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/140

---

P8_TA(2018)0074

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas pagal Vokietijos paraišką „EGF/2017/008 DE/Goodyear“

2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Vokietijos paraiška „EGF/2017/008 DE/Goodyear“) (COM(2018)0061 – C8-0031/2018 – 2018/2025(BUD))

(2019/C 162/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0061 – C8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0061 – C8-0031/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į trišalio nagrinėjimo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio nagrinėjimo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0061/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0061/2018),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir pasiekiama kiek galima greičiau ir veiksmingiau; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir pasiekiama kiek galima greičiau ir veiksmingiau;

| C. | kadangi Vokietija pateikė paraišką „EGF/2017/008 BE/Goodyear“dėl finansinės paramos iš EGF po to, kai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 22 skyriui (Guminių ir plastikinių gaminių gamyba) Vokietijos Karlsrūhės apygardos (vok. Regierungsbezirk) (DE12) NUTS 2 lygmens regione, buvo atleisti 646 darbuotojai; |
| --- | --- |

C.

kadangi Vokietija pateikė paraišką „EGF/2017/008 BE/Goodyear“dėl finansinės paramos iš EGF po to, kai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 22 skyriui (Guminių ir plastikinių gaminių gamyba) Vokietijos Karlsrūhės apygardos (vok. Regierungsbezirk) (DE12) NUTS 2 lygmens regione, buvo atleisti 646 darbuotojai;

| D. | kadangi paraiška pateikta pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytus intervencijos kriterijus, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį iš valstybės narės įmonės turėtų būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, atleistus iš jos tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių, ir (arba) savarankiškai dirbančius asmenis, kurių veikla nutrūko; |
| --- | --- |

D.

kadangi paraiška pateikta pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytus intervencijos kriterijus, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį iš valstybės narės įmonės turėtų būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, atleistus iš jos tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių, ir (arba) savarankiškai dirbančius asmenis, kurių veikla nutrūko;

| 1. | pritaria Komisijai, kad tenkinamos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos ir kad pagal šį reglamentą Vokietija turi teisę gauti finansinę 2 165 231 EUR paramą, kuri sudaro 60 proc. bendrų išlaidų, siekiančių 3 608 719 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Vokietijos valdžios institucijos paraišką pateikė 2017 m. spalio 6 d. ir kad, Vokietijai pateikus papildomą informaciją, Komisija 2018 m. vasario 9 d. baigė savo vertinimą ir tą pačią dieną informavo Parlamentą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad Azijos gamintojų iš Kinijos, Taivano ir Singapūro pasaulinės padangų rinkos dalis išaugo nuo 4 proc. 2001 m. iki 20 proc. 2013 m.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad 2018 m. sausio 1 d. Vokietija pradėjo teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas tiksliniams paramos gavėjams. Todėl tų veiksmų išlaidos bus laikomos tinkamomis finansuoti EGF lėšomis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, jog Vokietija teigia, kad šie atleidimai yra susiję su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos ir jų neigiamu poveikiu B segmento automobilių padangų gamybai Sąjungoje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, jog, tikimasi, kad darbuotojų atleidimas iš įmonės „Goodyear“turės didelį neigiamą poveikį vietos ekonomikai ir kad dėl šių atleidimai gali būti sunku rasti darbo kitoje vietoje, nes darbo vietų trūksta, atleistų darbuotojų išsilavinimas žemas, jų konkretūs profesiniai įgūdžiai tinkami tik šiuo metu nuosmukį patiriančiame sektoriuje, o darbo ieškančių asmenų yra daug; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žino, kad dėl globalizacijos sumažėjo Sąjungos automobilių gamybos apimtis ir rinkos dalis; pripažįsta, kad dėl šios priežasties įmonės „Goodyear“B padangų segmente susidarė dideli pertekliniai pajėgumai, todėl bendrovei teko uždaryti vieną iš savo Europos įmonių, kuri tame regione buvo didžiausias darbdavys; pažymi, kad EGF taip pat galėtų sudaryti galimybes tarpvalstybiniam darbuotojų iš kai kurių valstybių narių mažėjančių sektorių persikėlimui į besiplečiančius sektorius kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad paraiška susijusi su 646 iš bendrovės „Goodyear“atleistais darbuotojais, kurių dauguma yra 30–54 metų amžiaus; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad didelės dalies atleistų 55–64 metų amžiaus darbuotojų įgūdžiai susiję būtent su šiuo gamybos sektoriumi; taip pat pažymi, kad apie 300 atleistų darbuotojų yra nekvalifikuoti ir migrantų kilmės, neturi formalios kvalifikacijos, kaip antai profesinio pasirengimo, todėl regioninėje darbo rinkoje jie atsiduria nepalankioje padėtyje; pabrėžia, kad Vaghauzelio regionas, kuriame įsikūrusi Filipsburgo įmonė, susiduria su struktūriniais pokyčiais; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta, kad svarbu taikyti aktyvias darbo rinkos priemones, bendrai finansuojamas iš EGF, siekiant pagerinti šių grupių galimybes grįžti į darbo rinką; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad atleistiems darbuotojams, kurie įtraukti į šią paraišką, Vokietija planuoja taikyti šešių rūšių priemones: kvalifikacijos kėlimo priemonės, ii) panašios kvalifikacijos darbuotojų grupės / praktiniai seminarai, iii) konsultacijos verslo steigimo klausimais, iv) darbo paieška, v) tolesnis kuravimas / užimtumo užtikrinimas, vi) mokymo išmoka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad pajamų paramos priemonės sudarys ne daugiau kaip 35 proc. visos prie individualių poreikių pritaikytų priemonių paketo sumos, nustatytos EGF reglamente, ir kad tų priemonių taikymo sąlyga – aktyvus tikslinių paramos gavėjų dalyvavimas darbo paieškos ar mokymosi veikloje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, su atleistų darbuotojų atstovais, socialiniais partneriais ir regioninėmis valdžios institucijomis, taip pat su įmonės taryba, profesine sąjunga ir administracija, kurios vyko rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina valstybinės užimtumo tarnybos sprendimą rengiant kvalifikacijų ir įgūdžių strategiją atsižvelgti į būsimus darbo rinkos poreikius ir atitinkamų darbuotojų kvalifikaciją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad, kaip nustatyta EGF reglamento 7 straipsnyje, rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir reikiamus gebėjimus ir šį paketą pritaikyti pereinant prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; palankiai vertina tai, kad rengiamos priemonės atitinka Vokietijos tvarumo strategiją ir kad įstaiga, kuri steigia dvi perkėlimo bendroves, turi tvarumo sertifikatą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad Vokietijos valdžios institucijos garantavo, kad siūlomi veiksmai nebus finansiškai remiami iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones, bus išvengta bet kokio dvigubo finansavimo ir kad siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad Vokietija patvirtino, kad finansinė EGF parama nepakeis veiksmų, kurių susijusi įmonė privalo imtis pagal nacionalinės teisės aktus arba kolektyvines sutartis, ar bendrovių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją paraginti nacionalines valdžios institucijas būsimuose pasiūlymuose pateikti išsamesnės informacijos apie sektorius, kuriuose esama augimo perspektyvų, taigi ir galimybių samdyti žmones, taip pat kaupti pagrįstus duomenis apie EGF finansavimo poveikį, įskaitant informaciją apie naudojantis EGF parama užtikrintų naujų darbo vietų kokybę, trukmę ir tvarumą, savarankiškai dirbančių asmenų ir naujai įsteigtų įmonių skaičių bei procentinę dalį, taip pat pasiektos reintegracijos rodiklius; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena savo prašymą Komisijai užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su EGF bylomis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui su Tarybos pirmininku pasirašyti šį sprendimą ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  1
  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  2
  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  3
  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Vokietijos paraišką „EGF/2017/008 DE/Goodyear“

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2018/513.)

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/143 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/143

---

P8_TA(2018)0082

ES ir Komorų žvejybos partnerystės susitarimo denonsavimas ***

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo denonsuojamas Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimas (14423/2017 – C8-0447/2017 – 2017/0241(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2019/C 162/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14423/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14423/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą (1),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0447/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0447/2017),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 15 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 15 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0058/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0058/2018),

| 1. | pritaria susitarimo denonsavimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Komorų Sąjungos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 290, 2006 10 20, p. 7.

(2)  Tos dienos priimti tekstai, P8_TA(2018)0083.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/144 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/144

---

P8_TA(2018)0084

„Europass“: sistema įgūdžiams ir kvalifikacijai ***I

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendros sistemos siekiant teikti geresnes paslaugas įgūdžių ir kvalifikacijos reikmėms tenkinti (Europass), kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2241/2004/EB (COM(2016)0625 – C8-0404/2016 – 2016/0304(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2019/C 162/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0625), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0625),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 165 bei 166 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0404/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 165 bei 166 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0404/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 15 d. Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 15 d. Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingi komitetai patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gruodžio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingi komitetai patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gruodžio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0244/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0244/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 173, 2017 5 31, p. 45.

---

P8_TC1-COD(2016)0304

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. kovo 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2018/... dėl bendros geresnių paslaugų, susijusių su įgūdžiais ir kvalifikacijomis, teikimo sistemos („Europass“), kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2241/2004/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2018/646.)

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/146 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/146

---

P8_TA(2018)0085

Programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ***I

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) (COM(2017)0385 – C8-0236/2017 – 2017/0163(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2019/C 162/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0385), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0385),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 167 straipsnio 5 dalies pirmą įtrauką, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0236/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 167 straipsnio 5 dalies pirmą įtrauką, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0236/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. sausio 31 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. sausio 31 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0369/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0369/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P8_TC1-COD(2017)0163

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. kovo 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“(2014–2020 m.)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/596.)

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/148 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/148

---

P8_TA(2018)0086

Europos vaistų agentūros būstinės vieta ***I

2018 m. kovo 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2019/C 162/28)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (2) | atsižvelgiant į Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį, Europos vaistų agentūra į naująją būstinę turėtų persikelti nuo
  ankstesniosios iš šių datų
  :
  dienos, kurią Sutartys nustoja galioti Jungtinei Karalystei, arba
  nuo 2019 m. kovo 30 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

atsižvelgiant į Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį, Europos vaistų agentūra į naująją būstinę turėtų persikelti nuo
  ankstesniosios iš šių datų
  :
  dienos, kurią Sutartys nustoja galioti Jungtinei Karalystei, arba
  nuo 2019 m. kovo 30 d.;

| (2) | atsižvelgiant į Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį, Europos vaistų agentūra (toliau – Agentūra) į naująją būstinę turėtų persikelti nuo 2019 m. kovo 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį, Europos vaistų agentūra (toliau – Agentūra) į naująją būstinę turėtų persikelti nuo 2019 m. kovo 30 d.;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (3) | siekiant užtikrinti tinkamą
  Europos vaistų
  agentūros veikimą naujoje vietoje, susitarimas dėl būstinės turėtų būti sudarytas
  prieš Europos vaistų agentūrai persikeliant
  į
  naująją būstinę
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

siekiant užtikrinti tinkamą
  Europos vaistų
  agentūros veikimą naujoje vietoje, susitarimas dėl būstinės turėtų būti sudarytas
  prieš Europos vaistų agentūrai persikeliant
  į
  naująją būstinę
  ;

| (3) | siekiant užtikrinti tinkamą agentūros veikimą naujoje vietoje, susitarimas dėl būstinės turėtų būti sudarytas
  kuo skubiau. Susitarimas dėl būstinės turėtų apimti tinkamiausias sėkmingo agentūro
  s
  ir jos darbuotojų persikėlimo
  į
  Amsterdamą sąlygas
  ; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti tinkamą agentūros veikimą naujoje vietoje, susitarimas dėl būstinės turėtų būti sudarytas
  kuo skubiau. Susitarimas dėl būstinės turėtų apimti tinkamiausias sėkmingo agentūro
  s
  ir jos darbuotojų persikėlimo
  į
  Amsterdamą sąlygas
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (3a) | siekiant užtikrinti visapusišką agentūros veiklos tęstinumą, laikina būstinės vieta Amsterdame turėtų būti numatyta nuo 2019 m. sausio 1 d., o agentūros nuolatinė buveinė turėtų būti užbaigta iki 2019 m. lapkričio 15 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

siekiant užtikrinti visapusišką agentūros veiklos tęstinumą, laikina būstinės vieta Amsterdame turėtų būti numatyta nuo 2019 m. sausio 1 d., o agentūros nuolatinė buveinė turėtų būti užbaigta iki 2019 m. lapkričio 15 d.;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (3b) | reikia palankiai vertinti tai, kad naujoji agentūros būstinė atitinka jos dabartinių darbuotojų pageidavimus ir kad Nyderlandų valdžios institucijos stengiasi užtikrinti, kad dėl dvigubo perkėlimo nekiltų pavojus agentūros veiklos veiksmingumui, tęstinumui ir nepertraukiamajam veikimui. Tačiau tai, kad agentūra du kartus perkeliama Amsterdame, reiškia, kad agentūra turės laikinai neteikti pirmenybės tam tikrai veiklai, pvz., darbui pediatrinių vaistų srityje ir visuomenės sveikatos klausimams, įskaitant darbui, susijusiam su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms ir gripo pandemijomis, dėl to, kad agentūra bus įsikūrusi laikinojoje vietoje. Susirūpinimą kelia tai, kad vėlavimas, apie kurį jau paskelbė Nyderlandų vyriausybė, priduoti pastatą, kurio statybos dar neprasidėjo, gali sukelti galimus tolesnius vėlavimus. Perkėlimas į laikiną pastatą turėtų būti ne ilgesnis kaip 10,5 mėnesių, siekiant užtikrinti, kad agentūra nuo 2019 m. lapkričio 16 d. vėl galėtų veikti visu pajėgumu ir būtų išvengta tolesnių ekspertinių žinių praradimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3b)

reikia palankiai vertinti tai, kad naujoji agentūros būstinė atitinka jos dabartinių darbuotojų pageidavimus ir kad Nyderlandų valdžios institucijos stengiasi užtikrinti, kad dėl dvigubo perkėlimo nekiltų pavojus agentūros veiklos veiksmingumui, tęstinumui ir nepertraukiamajam veikimui. Tačiau tai, kad agentūra du kartus perkeliama Amsterdame, reiškia, kad agentūra turės laikinai neteikti pirmenybės tam tikrai veiklai, pvz., darbui pediatrinių vaistų srityje ir visuomenės sveikatos klausimams, įskaitant darbui, susijusiam su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms ir gripo pandemijomis, dėl to, kad agentūra bus įsikūrusi laikinojoje vietoje. Susirūpinimą kelia tai, kad vėlavimas, apie kurį jau paskelbė Nyderlandų vyriausybė, priduoti pastatą, kurio statybos dar neprasidėjo, gali sukelti galimus tolesnius vėlavimus. Perkėlimas į laikiną pastatą turėtų būti ne ilgesnis kaip 10,5 mėnesių, siekiant užtikrinti, kad agentūra nuo 2019 m. lapkričio 16 d. vėl galėtų veikti visu pajėgumu ir būtų išvengta tolesnių ekspertinių žinių praradimo;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Į Reglamentą (EB) Nr. 726/2004
  įterpiamas
  71a
  straipsnis
  : | | Į Reglamentą (EB) Nr. 726/2004
  yra įterpiami
  71a
  ir 71b straipsniai
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Į Reglamentą (EB) Nr. 726/2004
  įterpiamas
  71a
  straipsnis
  :

Į Reglamentą (EB) Nr. 726/2004
  yra įterpiami
  71a
  ir 71b straipsniai
  :

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

Reglamentas (EB) Nr. 726/2004

71a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 71a straipsnis
  Agentūros būstinė yra Amsterdame, Nyderlanduose. | | 71a straipsnis
  Agentūros būstinė yra Amsterdame, Nyderlanduose.


  Komisija ir kompetentingos Nyderlandų institucijos imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. agentūra galėtų persikelti į laikiną vietą ir kad ji galėtų persikelti į nuolatinę vietą ne vėliau kaip 2019 m. lapkričio 16 d.




  Komisija ir kompetentingos Nyderlandų institucijos per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, o vėliau – kas tris mėnesius pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai raštišką ataskaitą apie laikinų patalpų pritaikymo ir nuolatinio pastato statybos pažangą tol, kol agentūra nepersikels į savo nuolatinę būstinę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

71a straipsnis

Agentūros būstinė yra Amsterdame, Nyderlanduose.

71a straipsnis

Agentūros būstinė yra Amsterdame, Nyderlanduose.

Komisija ir kompetentingos Nyderlandų institucijos imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. agentūra galėtų persikelti į laikiną vietą ir kad ji galėtų persikelti į nuolatinę vietą ne vėliau kaip 2019 m. lapkričio 16 d.

Komisija ir kompetentingos Nyderlandų institucijos per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, o vėliau – kas tris mėnesius pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai raštišką ataskaitą apie laikinų patalpų pritaikymo ir nuolatinio pastato statybos pažangą tol, kol agentūra nepersikels į savo nuolatinę būstinę.

Pakeitimas 7

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 1 dalis

Reglamentas (EB) Nr. 726/2004

71 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 71b straipsnis


  Susitarimas dėl būstinės, pagal kurį Agentūra gali vykdyti savo užduotis Europos Parlamento ir Tarybos patvirtintose patalpose, sudaromas per tris mėnesius nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo diena]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

71b straipsnis

Susitarimas dėl būstinės, pagal kurį Agentūra gali vykdyti savo užduotis Europos Parlamento ir Tarybos patvirtintose patalpose, sudaromas per tris mėnesius nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo diena].

Pakeitimas 8

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Šis reglamentas taikomas nuo
  ankstesniosios iš šių datų: dienos, kurią Sutartys nustoja galioti Jungtinei Karalystei, arba
  2019 m. kovo 30 d. | | Šis reglamentas taikomas nuo 2019 m. kovo 30 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šis reglamentas taikomas nuo
  ankstesniosios iš šių datų: dienos, kurią Sutartys nustoja galioti Jungtinei Karalystei, arba
  2019 m. kovo 30 d.

ankstesniosios iš šių datų: dienos, kurią Sutartys nustoja galioti Jungtinei Karalystei, arba

Šis reglamentas taikomas nuo 2019 m. kovo 30 d.

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Pareiškimas (naujas)

Pareiškimas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | „
  REGLAMENTO 2018/... PRIEDAS




  EUROPOS PARLAMENTO PAREIŠKIMAS




  Europos Parlamentas apgailestauja, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į jo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, vaidmenį, nes jis nebuvo įtrauktas į procedūrą, kurios tikslas – išrinkti naują Europos vaistų agentūros būstinės vietą.




  Europos Parlamentas norėtų priminti savo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, prerogatyvas ir primygtinai ragina visapusiškai laikytis įprastos teisėkūros procedūros renkant įstaigų ir agentūrų būstinių vietą.




  Kaip vienintelė tiesiogiai renkama Sąjungos institucija, atstovaujanti Sąjungos piliečiams, jis yra pirmutinis pagarbos demokratijos principui Sąjungoje garantas.




  Europos Parlamentas smerkia procedūrą, pagal kurią naujoji būstinės vieta buvo renkama iš Europos Parlamento de facto atimant jo prerogatyvas, kadangi jis iš esmės nebuvo įtrauktas į šį procesą, nors dabar tikimasi, kad jis paprasčiausiai patvirtins išrinktą naują būstinės vietą taikant įprastą teisėkūros procedūrą.




  Europos Parlamentas primena, kad bendras požiūris, pridėtas prie 2012 m. pasirašyto Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos bendro pareiškimo dėl decentralizuotų agentūrų, nėra teisiškai privalomas – tai pripažįstama ir pačiame pareiškime – ir kad dėl jo susitarta nedarant poveikio institucijų teisėkūros įgaliojimams.




  Todėl Parlamentas primygtinai reikalauja, kad procedūra, taikoma renkant naują agentūrų būstinių vietą, būtų peržiūrėta ir kad ateityje šia forma nebebūtų naudojama.




  Pagaliau Europos Parlamentas norėtų priminti ir tai, kad 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (2)

  trys institucijos įsipareigojo lojaliai ir skaidriai bendradarbiauti, primindamos abiejų teisės aktų leidėjų lygybę, kaip įtvirtinta Sutartyse. |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„
  REGLAMENTO 2018/... PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO PAREIŠKIMAS

Europos Parlamentas apgailestauja, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į jo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, vaidmenį, nes jis nebuvo įtrauktas į procedūrą, kurios tikslas – išrinkti naują Europos vaistų agentūros būstinės vietą.

Europos Parlamentas norėtų priminti savo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, prerogatyvas ir primygtinai ragina visapusiškai laikytis įprastos teisėkūros procedūros renkant įstaigų ir agentūrų būstinių vietą.

Kaip vienintelė tiesiogiai renkama Sąjungos institucija, atstovaujanti Sąjungos piliečiams, jis yra pirmutinis pagarbos demokratijos principui Sąjungoje garantas.

Europos Parlamentas smerkia procedūrą, pagal kurią naujoji būstinės vieta buvo renkama iš Europos Parlamento de facto atimant jo prerogatyvas, kadangi jis iš esmės nebuvo įtrauktas į šį procesą, nors dabar tikimasi, kad jis paprasčiausiai patvirtins išrinktą naują būstinės vietą taikant įprastą teisėkūros procedūrą.

Europos Parlamentas primena, kad bendras požiūris, pridėtas prie 2012 m. pasirašyto Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos bendro pareiškimo dėl decentralizuotų agentūrų, nėra teisiškai privalomas – tai pripažįstama ir pačiame pareiškime – ir kad dėl jo susitarta nedarant poveikio institucijų teisėkūros įgaliojimams.

Todėl Parlamentas primygtinai reikalauja, kad procedūra, taikoma renkant naują agentūrų būstinių vietą, būtų peržiūrėta ir kad ateityje šia forma nebebūtų naudojama.

Pagaliau Europos Parlamentas norėtų priminti ir tai, kad 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (2)

  trys institucijos įsipareigojo lojaliai ir skaidriai bendradarbiauti, primindamos abiejų teisės aktų leidėjų lygybę, kaip įtvirtinta Sutartyse.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas nagrinėti atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0063/2018).

1

(2)  

  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.
  “

2

OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/152 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/152

---

P8_TA(2018)0087

Bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė *

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (COM(2016)0683 – C8-0471/2016 – 2016/0336(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2019/C 162/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0683), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0683),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0471/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0471/2016),

| — | atsižvelgdamas į Danijos parlamento, Airijos Atstovų Rūmų, Airijos Senato, Liuksemburgo Deputatų Rūmų, Maltos parlamento, Nyderlandų Karalystės Pirmųjų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Antrųjų Rūmų ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Danijos parlamento, Airijos Atstovų Rūmų, Airijos Senato, Liuksemburgo Deputatų Rūmų, Maltos parlamento, Nyderlandų Karalystės Pirmųjų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Antrųjų Rūmų ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0051/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0051/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (1) | įmonės, norinčios Sąjungoje vykdyti veiklą tarpvalstybiniu mastu, susiduria su didelėmis kliūtimis ir rinkos iškraipymais dėl esamų 28 skirtingų pelno mokesčio sistemų ir jų sąveikos. Be to, bėgant laikui mokesčių planavimo struktūros tampa vis sudėtingesnės, nes jos plėtojamos skirtingose jurisdikcijose ir jomis veiksmingai išnaudojamos mokesčių sistemos techninės subtilybės arba dviejų arba daugiau mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimai, kad būtų sumažinti įmonių mokestiniai įsipareigojimai. Nors iš šių situacijų matyti, kad trūkumai yra visiškai skirtingo pobūdžio, dėl jų
  abiejų
  kyla kliūčių, trukdančių tinkamai veikti vidaus rinkai. Todėl
  šių problemų sprendimo veiksmų turėtų būti imamasi
  šalinant
  abiejų
  rūšių rinkos trūkumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

įmonės, norinčios Sąjungoje vykdyti veiklą tarpvalstybiniu mastu, susiduria su didelėmis kliūtimis ir rinkos iškraipymais dėl esamų 28 skirtingų pelno mokesčio sistemų ir jų sąveikos. Be to, bėgant laikui mokesčių planavimo struktūros tampa vis sudėtingesnės, nes jos plėtojamos skirtingose jurisdikcijose ir jomis veiksmingai išnaudojamos mokesčių sistemos techninės subtilybės arba dviejų arba daugiau mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimai, kad būtų sumažinti įmonių mokestiniai įsipareigojimai. Nors iš šių situacijų matyti, kad trūkumai yra visiškai skirtingo pobūdžio, dėl jų
  abiejų
  kyla kliūčių, trukdančių tinkamai veikti vidaus rinkai. Todėl
  šių problemų sprendimo veiksmų turėtų būti imamasi
  šalinant
  abiejų
  rūšių rinkos trūkumus;

| (1) | įmonės, norinčios Sąjungoje vykdyti veiklą tarpvalstybiniu mastu, susiduria su didelėmis kliūtimis ir rinkos iškraipymais dėl esamų 28 skirtingų pelno mokesčio sistemų ir jų sąveikos.
  Globalizacijos ir skaitmeniniame amžiuje tampa vis sudėtingiau atsekti visų pirma finansinio ir intelektinio kapitalo šaltinio apmokestinimą ir vis paprasčiau juo manipuliuoti.
  Be to, bėgant laikui mokesčių planavimo struktūros tampa vis sudėtingesnės, nes jos plėtojamos skirtingose jurisdikcijose ir jomis veiksmingai išnaudojamos mokesčių sistemos techninės subtilybės arba dviejų arba daugiau mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimai, kad būtų sumažinti įmonių mokestiniai įsipareigojimai.
  Dėl įprasto daugelio ekonomikos sektorių skaitmeninimo, susieto su sparčiai besivystančia skaitmenine ekonomika, kyla klausimų dėl Sąjungos pelno mokesčio modelių, skirtų fiziniams sektoriams, tinkamumo, įskaitant klausimą dėl to, kokiu mastu vertinimo ir apskaičiavimo kriterijai gali būti iš naujo nustatyti, kad atitiktų XXI a. komercinę veiklą.
  Nors iš šių situacijų matyti, kad trūkumai yra visiškai skirtingo pobūdžio, dėl jų
  visų
  kyla kliūčių, trukdančių tinkamai veikti vidaus rinkai,
  ir atsiranda iškraipymų tarp didelių įmonių ir mažųjų ir vidutinių įmonių
  . Todėl
  turėtų būti taikomas naujas Sąjungos pelno mokesčio bazės standartas
  šalinant
  tų
  rūšių rinkos trūkumus,
  tuo tarpu vadovaujantis ilgalaikio teisinio aiškumo ir tikrumo tikslais ir mokesčių neutralumo principo. Didesnė nacionalinių mokesčių sistemų konvergencija paskatins gerokai mažesnes išlaidas ir administracinę naštą įmonėms, veikiančioms Sąjungoje tarpvalstybiniu mastu. Nors apmokestinimo politika priklauso nacionalinei kompetencijai, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį Taryba, spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, turėtų vieningai leisti direktyvas dėl valstybių narių tokių apmokestinimo įstatymų ir kitų teisės aktų, turinčių tiesioginę įtaką vidaus rinkos sukūrimui ar veikimui, suderinimo. |
| --- | --- |

(1)

įmonės, norinčios Sąjungoje vykdyti veiklą tarpvalstybiniu mastu, susiduria su didelėmis kliūtimis ir rinkos iškraipymais dėl esamų 28 skirtingų pelno mokesčio sistemų ir jų sąveikos.
  Globalizacijos ir skaitmeniniame amžiuje tampa vis sudėtingiau atsekti visų pirma finansinio ir intelektinio kapitalo šaltinio apmokestinimą ir vis paprasčiau juo manipuliuoti.
  Be to, bėgant laikui mokesčių planavimo struktūros tampa vis sudėtingesnės, nes jos plėtojamos skirtingose jurisdikcijose ir jomis veiksmingai išnaudojamos mokesčių sistemos techninės subtilybės arba dviejų arba daugiau mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimai, kad būtų sumažinti įmonių mokestiniai įsipareigojimai.
  Dėl įprasto daugelio ekonomikos sektorių skaitmeninimo, susieto su sparčiai besivystančia skaitmenine ekonomika, kyla klausimų dėl Sąjungos pelno mokesčio modelių, skirtų fiziniams sektoriams, tinkamumo, įskaitant klausimą dėl to, kokiu mastu vertinimo ir apskaičiavimo kriterijai gali būti iš naujo nustatyti, kad atitiktų XXI a. komercinę veiklą.
  Nors iš šių situacijų matyti, kad trūkumai yra visiškai skirtingo pobūdžio, dėl jų
  visų
  kyla kliūčių, trukdančių tinkamai veikti vidaus rinkai,
  ir atsiranda iškraipymų tarp didelių įmonių ir mažųjų ir vidutinių įmonių
  . Todėl
  turėtų būti taikomas naujas Sąjungos pelno mokesčio bazės standartas
  šalinant
  tų
  rūšių rinkos trūkumus,
  tuo tarpu vadovaujantis ilgalaikio teisinio aiškumo ir tikrumo tikslais ir mokesčių neutralumo principo. Didesnė nacionalinių mokesčių sistemų konvergencija paskatins gerokai mažesnes išlaidas ir administracinę naštą įmonėms, veikiančioms Sąjungoje tarpvalstybiniu mastu. Nors apmokestinimo politika priklauso nacionalinei kompetencijai, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį Taryba, spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, turėtų vieningai leisti direktyvas dėl valstybių narių tokių apmokestinimo įstatymų ir kitų teisės aktų, turinčių tiesioginę įtaką vidaus rinkos sukūrimui ar veikimui, suderinimo.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (2) | siekiant paremti tinkamą vidaus rinkos veikimą, Sąjungoje turėtų būti suformuotos pelno mokesčio sąlygos pagal principą, kad įmonės mokėtų teisingą mokesčių dalį jurisdikcijoje (-ose), kurioje (-iose) gauna pelną. Todėl būtina nustatyti mechanizmus, kurie įmonėms trukdytų naudotis nacionalinių mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimais siekiant sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus. Taip pat labai svarbu vidaus rinkoje skatinti augimą ir ekonominę plėtrą ir lengvinti tarpvalstybinę prekybą ir įmonių investicijas. Šiuo tikslu būtina šalinti dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo riziką Sąjungoje naikinant nacionalinių pelno mokesčių sistemų sąveikos skirtumus. Be to, įmonėms reikia lengvai taikomos mokesčių ir teisinės sistemos, kad galėtų plėtoti komercinę veiklą ir plėstis į kitas Sąjungos valstybes. Todėl likę diskriminacijos atvejai taip pat turėtų būti pašalinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

siekiant paremti tinkamą vidaus rinkos veikimą, Sąjungoje turėtų būti suformuotos pelno mokesčio sąlygos pagal principą, kad įmonės mokėtų teisingą mokesčių dalį jurisdikcijoje (-ose), kurioje (-iose) gauna pelną. Todėl būtina nustatyti mechanizmus, kurie įmonėms trukdytų naudotis nacionalinių mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimais siekiant sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus. Taip pat labai svarbu vidaus rinkoje skatinti augimą ir ekonominę plėtrą ir lengvinti tarpvalstybinę prekybą ir įmonių investicijas. Šiuo tikslu būtina šalinti dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo riziką Sąjungoje naikinant nacionalinių pelno mokesčių sistemų sąveikos skirtumus. Be to, įmonėms reikia lengvai taikomos mokesčių ir teisinės sistemos, kad galėtų plėtoti komercinę veiklą ir plėstis į kitas Sąjungos valstybes. Todėl likę diskriminacijos atvejai taip pat turėtų būti pašalinti;

| (2) | siekiant paremti tinkamą vidaus rinkos veikimą, Sąjungoje turėtų būti suformuotos pelno mokesčio sąlygos pagal principą, kad įmonės mokėtų teisingą mokesčių dalį jurisdikcijoje (-ose), kurioje (-iose) gauna pelną
  ir kurioje įmonės turi nuolatinę buveinę. Atsižvelgiant į skaitmeninius verslo aplinkos pokyčius, reikia užtikrinti, kad su įmonėmis, gaunančiomis pelną valstybėje narėje, kurioje jos neturi fizinės nuolatinės buveinės, tačiau turi skaitmeninę nuolatinę buveinę, turėtų būti elgiamasi taip pat, kaip ir su įmonėmis, turinčiomis fizinę nuolatinę buveinę.
  Todėl būtina nustatyti mechanizmus, kurie įmonėms trukdytų naudotis nacionalinių mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimais siekiant sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus. Taip pat labai svarbu vidaus rinkoje skatinti augimą ir ekonominę plėtrą ir lengvinti tarpvalstybinę prekybą ir įmonių investicijas. Šiuo tikslu būtina šalinti dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo riziką Sąjungoje naikinant nacionalinių pelno mokesčių sistemų sąveikos skirtumus. Be to, įmonėms reikia lengvai taikomos mokesčių ir teisinės sistemos, kad galėtų plėtoti komercinę veiklą ir plėstis į kitas Sąjungos valstybes. Todėl likę diskriminacijos atvejai taip pat turėtų būti pašalinti.
  Konsolidacija yra esminis BKPMB sistemos elementas, nes didžiausių mokestinių kliūčių, su kuriomis Sąjungoje susiduria tos pačios grupės įmonės, veikiančios tarpvalstybiniu lygmeniu, klausimus galima spręsti tik tokiu būdu. Užtikrinant konsolidaciją pašalinami vidinių grupės sandorių kainodaros formalumai ir dvigubas apmokestinimas
  ; |
| --- | --- |

(2)

siekiant paremti tinkamą vidaus rinkos veikimą, Sąjungoje turėtų būti suformuotos pelno mokesčio sąlygos pagal principą, kad įmonės mokėtų teisingą mokesčių dalį jurisdikcijoje (-ose), kurioje (-iose) gauna pelną
  ir kurioje įmonės turi nuolatinę buveinę. Atsižvelgiant į skaitmeninius verslo aplinkos pokyčius, reikia užtikrinti, kad su įmonėmis, gaunančiomis pelną valstybėje narėje, kurioje jos neturi fizinės nuolatinės buveinės, tačiau turi skaitmeninę nuolatinę buveinę, turėtų būti elgiamasi taip pat, kaip ir su įmonėmis, turinčiomis fizinę nuolatinę buveinę.
  Todėl būtina nustatyti mechanizmus, kurie įmonėms trukdytų naudotis nacionalinių mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimais siekiant sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus. Taip pat labai svarbu vidaus rinkoje skatinti augimą ir ekonominę plėtrą ir lengvinti tarpvalstybinę prekybą ir įmonių investicijas. Šiuo tikslu būtina šalinti dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo riziką Sąjungoje naikinant nacionalinių pelno mokesčių sistemų sąveikos skirtumus. Be to, įmonėms reikia lengvai taikomos mokesčių ir teisinės sistemos, kad galėtų plėtoti komercinę veiklą ir plėstis į kitas Sąjungos valstybes. Todėl likę diskriminacijos atvejai taip pat turėtų būti pašalinti.
  Konsolidacija yra esminis BKPMB sistemos elementas, nes didžiausių mokestinių kliūčių, su kuriomis Sąjungoje susiduria tos pačios grupės įmonės, veikiančios tarpvalstybiniu lygmeniu, klausimus galima spręsti tik tokiu būdu. Užtikrinant konsolidaciją pašalinami vidinių grupės sandorių kainodaros formalumai ir dvigubas apmokestinimas
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (3) | kaip nurodyta 2011 m. kovo 16 d. Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (1) pasiūlyme, taikant pelno mokesčio sistemą, kuria remdamosi įmonės Sąjungą galėtų laikyti bendrąja rinka įmonių pelno mokesčio bazės apskaičiavimo tikslais, būtų palengvinta tarpvalstybinė veikla Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms ir būtų skatinama siekti tikslo padaryti Sąjungą konkurencingesne vieta tarptautinėms investicijoms. 2011 m. BKPMB pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama tikslui palengvinti įmonių komercinės veiklos plėtrą Sąjungoje. Be šio tikslo, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad BKPMB gali būti labai veiksminga siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su mokesčio vengimo schemomis. Atsižvelgiant į tai, BKPMB iniciatyva turėtų būti pradėta iš naujo siekiant vienodai spręsti tiek verslo palengvinimo, tiek iniciatyvos vaidmens kovojant su mokesčio vengimu klausimus. Toks metodas būtų tinkamiausias siekiant pašalinti vidaus rinkos veikimo iškraipymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

kaip nurodyta 2011 m. kovo 16 d. Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (1) pasiūlyme, taikant pelno mokesčio sistemą, kuria remdamosi įmonės Sąjungą galėtų laikyti bendrąja rinka įmonių pelno mokesčio bazės apskaičiavimo tikslais, būtų palengvinta tarpvalstybinė veikla Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms ir būtų skatinama siekti tikslo padaryti Sąjungą konkurencingesne vieta tarptautinėms investicijoms. 2011 m. BKPMB pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama tikslui palengvinti įmonių komercinės veiklos plėtrą Sąjungoje. Be šio tikslo, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad BKPMB gali būti labai veiksminga siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su mokesčio vengimo schemomis. Atsižvelgiant į tai, BKPMB iniciatyva turėtų būti pradėta iš naujo siekiant vienodai spręsti tiek verslo palengvinimo, tiek iniciatyvos vaidmens kovojant su mokesčio vengimu klausimus. Toks metodas būtų tinkamiausias siekiant pašalinti vidaus rinkos veikimo iškraipymus;

| (3) | kaip nurodyta 2011 m. kovo 16 d. Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (2) pasiūlyme, taikant pelno mokesčio sistemą, kuria remdamosi įmonės Sąjungą galėtų laikyti bendrąja rinka įmonių pelno mokesčio bazės apskaičiavimo tikslais, būtų palengvinta tarpvalstybinė veikla Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms ir būtų skatinama siekti tikslo padaryti Sąjungą konkurencingesne vieta tarptautinėms investicijoms,
  ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms
  . 2011 m. BKPMB pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama tikslui palengvinti įmonių komercinės veiklos plėtrą Sąjungoje. Be šio tikslo, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad BKPMB gali būti labai veiksminga siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su mokesčio vengimo schemomis. Atsižvelgiant į tai, BKPMB iniciatyva turėtų būti pradėta iš naujo siekiant vienodai spręsti tiek verslo palengvinimo, tiek iniciatyvos vaidmens kovojant su mokesčio vengimu klausimus.
  Įgyvendinus BKPMB visose valstybėse narėse būtų užtikrinta, kad mokesčiai būtų mokami ten, kur gaunamas pelnas ir kur įmonės turi nuolatinę buveinę.
  Toks metodas būtų tinkamiausias siekiant pašalinti vidaus rinkos veikimo iškraipymus.
  Bendrosios rinkos veikimo gerinimas yra pagrindinis veiksnys siekiant skatinti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas. Pradėjus taikyti BKPMB būtų užtikrintas geresnis ekonomikos augimas ir Sąjungoje būtų sukurta daugiau darbo vietų, nes būtų sumažinta žalinga įmonių mokesčių konkurencija
  ; |
| --- | --- |

(3)

kaip nurodyta 2011 m. kovo 16 d. Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (2) pasiūlyme, taikant pelno mokesčio sistemą, kuria remdamosi įmonės Sąjungą galėtų laikyti bendrąja rinka įmonių pelno mokesčio bazės apskaičiavimo tikslais, būtų palengvinta tarpvalstybinė veikla Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms ir būtų skatinama siekti tikslo padaryti Sąjungą konkurencingesne vieta tarptautinėms investicijoms,
  ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms
  . 2011 m. BKPMB pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama tikslui palengvinti įmonių komercinės veiklos plėtrą Sąjungoje. Be šio tikslo, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad BKPMB gali būti labai veiksminga siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su mokesčio vengimo schemomis. Atsižvelgiant į tai, BKPMB iniciatyva turėtų būti pradėta iš naujo siekiant vienodai spręsti tiek verslo palengvinimo, tiek iniciatyvos vaidmens kovojant su mokesčio vengimu klausimus.
  Įgyvendinus BKPMB visose valstybėse narėse būtų užtikrinta, kad mokesčiai būtų mokami ten, kur gaunamas pelnas ir kur įmonės turi nuolatinę buveinę.
  Toks metodas būtų tinkamiausias siekiant pašalinti vidaus rinkos veikimo iškraipymus.
  Bendrosios rinkos veikimo gerinimas yra pagrindinis veiksnys siekiant skatinti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas. Pradėjus taikyti BKPMB būtų užtikrintas geresnis ekonomikos augimas ir Sąjungoje būtų sukurta daugiau darbo vietų, nes būtų sumažinta žalinga įmonių mokesčių konkurencija
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (4) | atsižvelgiant į poreikį veikti nedelsiant, kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas ir ji taptų, viena vertus, palankesnė prekybai ir investicijoms, kita vertus, atsparesnė mokesčio vengimo schemoms,
  būtina padalyti plataus užmojo
  BKPMB
  iniciatyvą į du atskirus pasiūlymus
  .
  Pirmuoju etapu
  turėtų būti
  pasiektas susitarimas
  dėl
  bendros pelno mokesčio bazės taisyklės
  , ir
  tik antruoju etapu sprendžiamas konsolidavimo klausimas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

atsižvelgiant į poreikį veikti nedelsiant, kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas ir ji taptų, viena vertus, palankesnė prekybai ir investicijoms, kita vertus, atsparesnė mokesčio vengimo schemoms,
  būtina padalyti plataus užmojo
  BKPMB
  iniciatyvą į du atskirus pasiūlymus
  .
  Pirmuoju etapu
  turėtų būti
  pasiektas susitarimas
  dėl
  bendros pelno mokesčio bazės taisyklės
  , ir
  tik antruoju etapu sprendžiamas konsolidavimo klausimas
  ;

| (4) | atsižvelgiant į poreikį veikti nedelsiant, kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas ir ji taptų, viena vertus, palankesnė prekybai ir investicijoms, kita vertus, atsparesnė mokesčio vengimo schemoms,
  labai svarbu užtikrinti, kad Direktyva dėl bendros pelno mokesčio bazės ir Direktyva dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės įsigaliotų vienu metu. Kadangi toks sistemos pasikeitimas – svarbus žingsnis kuriant vidaus rinką, ir norint ją nuo pradžių tinkamai įgyvendinti, reikalingas lankstumas. Todėl, kadangi vidaus rinka apima visas valstybes nares, BKPMB turėtų būti nustatyta visose valstybėse narėse. Jei Tarybai nepavyksta priimti vieningo sprendimo dėl pasiūlymo nustatyti BKPMB, Komisija turėtų paskelbti naują pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 116 straipsnį, pagal kurį Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, priima būtinus teisės aktus. Valstybės narės turėtų inicijuoti tvirtesnį bendradarbiavimą, kaip kraštutinę priemonę, ir šis bendradarbiavimas
  turėtų būti
  atviras bet kuriuo metu nedalyvaujančioms valstybėms narėms laikantis Sutarties
  dėl
  Europos Sąjungos veikimo. Vis dėlto tenka apgailestauti, kad nebuvo atliktas joks pasiūlymų dėl BPMB ir BKPMB išsamus įvertinimas siekiant nustatyti valstybių narių pelno mokesčio pajamų poveikį pagal šalis
  ; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į poreikį veikti nedelsiant, kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas ir ji taptų, viena vertus, palankesnė prekybai ir investicijoms, kita vertus, atsparesnė mokesčio vengimo schemoms,
  labai svarbu užtikrinti, kad Direktyva dėl bendros pelno mokesčio bazės ir Direktyva dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės įsigaliotų vienu metu. Kadangi toks sistemos pasikeitimas – svarbus žingsnis kuriant vidaus rinką, ir norint ją nuo pradžių tinkamai įgyvendinti, reikalingas lankstumas. Todėl, kadangi vidaus rinka apima visas valstybes nares, BKPMB turėtų būti nustatyta visose valstybėse narėse. Jei Tarybai nepavyksta priimti vieningo sprendimo dėl pasiūlymo nustatyti BKPMB, Komisija turėtų paskelbti naują pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 116 straipsnį, pagal kurį Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, priima būtinus teisės aktus. Valstybės narės turėtų inicijuoti tvirtesnį bendradarbiavimą, kaip kraštutinę priemonę, ir šis bendradarbiavimas
  turėtų būti
  atviras bet kuriuo metu nedalyvaujančioms valstybėms narėms laikantis Sutarties
  dėl
  Europos Sąjungos veikimo. Vis dėlto tenka apgailestauti, kad nebuvo atliktas joks pasiūlymų dėl BPMB ir BKPMB išsamus įvertinimas siekiant nustatyti valstybių narių pelno mokesčio pajamų poveikį pagal šalis
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (5) | daugeliui agresyvaus mokesčių planavimo struktūrų būdingas tarpvalstybinis mastas, todėl galima manyti, kad jose dalyvaujančios įmonių grupės turi labai mažai išteklių. Remiantis šia prielaida ir atsižvelgiant į proporcingumą,
  BKPMB
  taisyklės turėtų būti privalomos tik
  didelėms įmonių
  grupėms. Šiuo tikslu turėtų būti nustatyta su dydžiu susijusi viršutinė riba, atsižvelgiant į grupės, teikiančios konsoliduotąsias finansines ataskaitas, konsoliduotąsias pajamas.
  Be to
  ,
  siekiant
  geriau pasitarnauti prekybos ir investicijų palengvinimo vidaus rinkoje tikslui, įmonės,
  kurios pagal dydį nesiekia ribinės vertės
  , turėtų turėti pasirinkimo galimybę taikyti
  BKPMB
  taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

daugeliui agresyvaus mokesčių planavimo struktūrų būdingas tarpvalstybinis mastas, todėl galima manyti, kad jose dalyvaujančios įmonių grupės turi labai mažai išteklių. Remiantis šia prielaida ir atsižvelgiant į proporcingumą,
  BKPMB
  taisyklės turėtų būti privalomos tik
  didelėms įmonių
  grupėms. Šiuo tikslu turėtų būti nustatyta su dydžiu susijusi viršutinė riba, atsižvelgiant į grupės, teikiančios konsoliduotąsias finansines ataskaitas, konsoliduotąsias pajamas.
  Be to
  ,
  siekiant
  geriau pasitarnauti prekybos ir investicijų palengvinimo vidaus rinkoje tikslui, įmonės,
  kurios pagal dydį nesiekia ribinės vertės
  , turėtų turėti pasirinkimo galimybę taikyti
  BKPMB
  taisykles;

| (5) | daugeliui agresyvaus mokesčių planavimo struktūrų būdingas tarpvalstybinis mastas, todėl galima manyti, kad jose dalyvaujančios įmonių grupės turi labai mažai išteklių. Remiantis šia prielaida ir atsižvelgiant į proporcingumą,
  bendros bazės
  taisyklės turėtų būti
  iš pradžių
  privalomos tik
  įmonėms, kurios priklauso didelėms
  grupėms. Šiuo tikslu turėtų būti nustatyta su dydžiu susijusi
  pradinė 750 mln. EUR dydžio
  viršutinė riba, atsižvelgiant į grupės, teikiančios konsoliduotąsias finansines ataskaitas, konsoliduotąsias pajamas.
  Kadangi šioje direktyvoje nustatomas naujas visų Sąjungos įmonių pelno mokesčio bazės standartas
  ,
  viršutinė riba turėtų būti sumažinta iki nulio per ne daugiau kaip septynerių metų laikotarpį. Siekiant
  geriau pasitarnauti prekybos ir investicijų palengvinimo vidaus rinkoje tikslui, įmonės,
  neatitinkančios tų kriterijų, pirmuoju etapu
  turėtų turėti pasirinkimo galimybę taikyti
  bendros pelno mokesčio bazės
  taisykles; |
| --- | --- |

(5)

daugeliui agresyvaus mokesčių planavimo struktūrų būdingas tarpvalstybinis mastas, todėl galima manyti, kad jose dalyvaujančios įmonių grupės turi labai mažai išteklių. Remiantis šia prielaida ir atsižvelgiant į proporcingumą,
  bendros bazės
  taisyklės turėtų būti
  iš pradžių
  privalomos tik
  įmonėms, kurios priklauso didelėms
  grupėms. Šiuo tikslu turėtų būti nustatyta su dydžiu susijusi
  pradinė 750 mln. EUR dydžio
  viršutinė riba, atsižvelgiant į grupės, teikiančios konsoliduotąsias finansines ataskaitas, konsoliduotąsias pajamas.
  Kadangi šioje direktyvoje nustatomas naujas visų Sąjungos įmonių pelno mokesčio bazės standartas
  ,
  viršutinė riba turėtų būti sumažinta iki nulio per ne daugiau kaip septynerių metų laikotarpį. Siekiant
  geriau pasitarnauti prekybos ir investicijų palengvinimo vidaus rinkoje tikslui, įmonės,
  neatitinkančios tų kriterijų, pirmuoju etapu
  turėtų turėti pasirinkimo galimybę taikyti
  bendros pelno mokesčio bazės
  taisykles;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (5a) | esant lygybei, perėjimas prie bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės galėtų lemti valstybių narių mokestinių pajamų sumažėjimą arba padidėjimą. Siekiant kompensuoti nuostolius, turėtų būti sukurtas laikinas kompensacijų fondas, kuris būtų finansuojamas iš valstybių narių, kurios dėl naujos tvarkos gauna didesnes mokestines pajamas, biudžeto pertekliaus. Kiekvienais metais kompensacija turėtų būti koreguojama atsižvelgiant į galimus nacionalinius ar regioninius sprendimus, priimtus prieš įsigaliojant šiai direktyvai. Turėtų būti reikalaujama, kad po septynerių metų Komisija pasiūlytų panaikinti arba pakeisti kompensavimo sistemą ir nustatytų kompensacijos viršutines ribas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

esant lygybei, perėjimas prie bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės galėtų lemti valstybių narių mokestinių pajamų sumažėjimą arba padidėjimą. Siekiant kompensuoti nuostolius, turėtų būti sukurtas laikinas kompensacijų fondas, kuris būtų finansuojamas iš valstybių narių, kurios dėl naujos tvarkos gauna didesnes mokestines pajamas, biudžeto pertekliaus. Kiekvienais metais kompensacija turėtų būti koreguojama atsižvelgiant į galimus nacionalinius ar regioninius sprendimus, priimtus prieš įsigaliojant šiai direktyvai. Turėtų būti reikalaujama, kad po septynerių metų Komisija pasiūlytų panaikinti arba pakeisti kompensavimo sistemą ir nustatytų kompensacijos viršutines ribas;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (5b) | siekiant išvengti esamo mokesčių naštos paskirstymo tarp mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir tarptautinių bendrovių, kaip minėta 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, bendros pelno mokesčio bazės tikslas – užtikrinti, kad MVĮ nepatektų į nepalankią konkurencinę padėtį, ir tokiu būdu užtikrinti joms vienodas veiklos sąlygas. Pagrindinis mokesčių administratorius gali suteikti MVĮ reikalingų priemonių, kad padėtų joms laikytis administracinių ir organizacinių reikalavimų, kurie taikomi pasirinkus taikyti BKPMB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

siekiant išvengti esamo mokesčių naštos paskirstymo tarp mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir tarptautinių bendrovių, kaip minėta 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, bendros pelno mokesčio bazės tikslas – užtikrinti, kad MVĮ nepatektų į nepalankią konkurencinę padėtį, ir tokiu būdu užtikrinti joms vienodas veiklos sąlygas. Pagrindinis mokesčių administratorius gali suteikti MVĮ reikalingų priemonių, kad padėtų joms laikytis administracinių ir organizacinių reikalavimų, kurie taikomi pasirinkus taikyti BKPMB;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (6) | Konsoliduotosios mokesčio grupės reikalavimų atitiktis turėtų būti nustatoma pagal dviejų dalių testą, kurį sudaro i) kontrolės (daugiau negu 50 % balsavimo teisių) testas ir ii) nuosavybės (daugiau negu 75 % nuosavo kapitalo) arba teisių į pelną (daugiau negu 75 % teisių, suteikiančių teisę į pelną) testas. Atlikus tokį testą būtų užtikrinamas aukštas grupės narių ekonominės integracijos lygis. Siekiant užtikrinti sistemos vientisumą, dvi viršutinės kontrolės ir nuosavybės arba teisių į pelną vertės turėtų būti atitinkamos visus mokestinius metus. Kitu atveju jų neatitinkanti įmonė turėtų iš karto palikti grupę. Siekiant užkirsti kelią manipuliavimui mokesčio rezultatais įmonėms tampant grupės narėmis ir ją paliekant per trumpą laikotarpį, turėtų būti nustatytas reikalavimas, kad grupės narystės trukmė būtų mažiausiai devyni mėnesiai iš eilės
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

Konsoliduotosios mokesčio grupės reikalavimų atitiktis turėtų būti nustatoma pagal dviejų dalių testą, kurį sudaro i) kontrolės (daugiau negu 50 % balsavimo teisių) testas ir ii) nuosavybės (daugiau negu 75 % nuosavo kapitalo) arba teisių į pelną (daugiau negu 75 % teisių, suteikiančių teisę į pelną) testas. Atlikus tokį testą būtų užtikrinamas aukštas grupės narių ekonominės integracijos lygis. Siekiant užtikrinti sistemos vientisumą, dvi viršutinės kontrolės ir nuosavybės arba teisių į pelną vertės turėtų būti atitinkamos visus mokestinius metus. Kitu atveju jų neatitinkanti įmonė turėtų iš karto palikti grupę. Siekiant užkirsti kelią manipuliavimui mokesčio rezultatais įmonėms tampant grupės narėmis ir ją paliekant per trumpą laikotarpį, turėtų būti nustatytas reikalavimas, kad grupės narystės trukmė būtų mažiausiai devyni mėnesiai iš eilės
  ;

| (6) | būtina apibrėžti nuolatinės buveinės, įsisteigusios Sąjungoje ir priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais Sąjungoje, sąvoką. Tarptautinės įmonės pernelyg dažnai organizuoja savo pelno perkėlimą į palankias mokesčių sistemas prieš tai nesumokėjusios jokių mokesčių arba sumokėjusios labai mažus. Nustačius nuolatinės buveinės sąvoką būtų nustatyta tiksli privaloma kriterijų, kuriuos tarptautinė įmonė turi atitikti, jei nori įrodyti, jog yra įsisteigusi tam tikroje šalyje, apibrėžtis. Tokiu būdu tarptautinės įmonės bus priverstos sąžiningai mokėti mokesčius. Taip būtų siekiama užtikrinti, kad visi susiję mokesčio mokėtojai šią sąvoką vienodai suprastų ir kad dėl skirtingų apibrėžčių neatsirastų mokestinės tvarkos neatitikimo. Taip pat svarbu nustatyti bendrą nuolatinės buveinės, įsisteigusios trečiojoje šalyje arba Sąjungoje, bet priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais trečiojoje šalyje, apibrėžtį. Jeigu dėl sandorių kainodaros pelnas imamas perkelti į jurisdikciją, kurioje taikomi maži mokesčiai, teikiama pirmenybė sistemai, pagal kurią pelnas skiriamas taikant proporcingo paskirstymo formulę. Sąjunga, priėmusi tokią sistemą, gali nustatyti tarptautinį modernaus ir veiksmingo įmonių apmokestinimo standartą. Komisija turėtų parengti pereinamojo etapo gairių projektą, kuriame, sprendžiant su trečiosiomis šalimis susijusius klausimus, paskirstymo formulė derinama su kitais priskyrimo metodais, o paskirstymo formulė galiausiai turėtų būti standartinis paskirstymo metodas. Komisija turėtų pateikti pasiūlymą nustatyti Sąjungos mokesčių sutarties pavyzdį, kuris visiškai pakeistų tūkstančius kiekvienos valstybės narės sudarytų dvišalių sutarčių
  ; |
| --- | --- |

(6)

būtina apibrėžti nuolatinės buveinės, įsisteigusios Sąjungoje ir priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais Sąjungoje, sąvoką. Tarptautinės įmonės pernelyg dažnai organizuoja savo pelno perkėlimą į palankias mokesčių sistemas prieš tai nesumokėjusios jokių mokesčių arba sumokėjusios labai mažus. Nustačius nuolatinės buveinės sąvoką būtų nustatyta tiksli privaloma kriterijų, kuriuos tarptautinė įmonė turi atitikti, jei nori įrodyti, jog yra įsisteigusi tam tikroje šalyje, apibrėžtis. Tokiu būdu tarptautinės įmonės bus priverstos sąžiningai mokėti mokesčius. Taip būtų siekiama užtikrinti, kad visi susiję mokesčio mokėtojai šią sąvoką vienodai suprastų ir kad dėl skirtingų apibrėžčių neatsirastų mokestinės tvarkos neatitikimo. Taip pat svarbu nustatyti bendrą nuolatinės buveinės, įsisteigusios trečiojoje šalyje arba Sąjungoje, bet priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais trečiojoje šalyje, apibrėžtį. Jeigu dėl sandorių kainodaros pelnas imamas perkelti į jurisdikciją, kurioje taikomi maži mokesčiai, teikiama pirmenybė sistemai, pagal kurią pelnas skiriamas taikant proporcingo paskirstymo formulę. Sąjunga, priėmusi tokią sistemą, gali nustatyti tarptautinį modernaus ir veiksmingo įmonių apmokestinimo standartą. Komisija turėtų parengti pereinamojo etapo gairių projektą, kuriame, sprendžiant su trečiosiomis šalimis susijusius klausimus, paskirstymo formulė derinama su kitais priskyrimo metodais, o paskirstymo formulė galiausiai turėtų būti standartinis paskirstymo metodas. Komisija turėtų pateikti pasiūlymą nustatyti Sąjungos mokesčių sutarties pavyzdį, kuris visiškai pakeistų tūkstančius kiekvienos valstybės narės sudarytų dvišalių sutarčių
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | skaitmeninės prekės dažnai būna labai mobilios ir nematerialios. Iš tyrimų matyti, kad skaitmeninis sektorius labai susijęs su agresyvaus mokesčių planavimo praktika, nes daugelis verslo modelių nereikalauja fizinės infrastruktūros, kad būtų vykdomi sandoriai su klientais ir gaunamas pelnas. Dėl to didžiausios skaitmeninės įmonės gali iš savo pajamų mokėti beveik nulio dydžio mokesčius. Neturint galimybės apmokestinti skaitmeninių tarptautinių įmonių, valstybių narių iždas netenka milijardų eurų mokestinių pajamų. Siekiant kovoti su ta tikra ir rimta socialine neteisybe, dabartinę pelno mokesčio teisę reikia išplėsti ir į ją įtraukti naują įmonės nuolatinės buveinės sąsają, pagrįstą reikšminga skaitmenine veikla. Panašiems verslo modeliams reikia vienodų veiklos sąlygų, kad nedarant žalos skaitmeninio sektoriaus galimybėms būtų sprendžiami su mokesčiais susiję iššūkiai, atsirandantys skaitmeninimo aplinkybėmis. Šiuo klausimu ypatingą dėmesį reikėtų skirti EPBO veiklai, susijusiai su tarptautiniu mastu suderintu taisyklių rinkiniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

skaitmeninės prekės dažnai būna labai mobilios ir nematerialios. Iš tyrimų matyti, kad skaitmeninis sektorius labai susijęs su agresyvaus mokesčių planavimo praktika, nes daugelis verslo modelių nereikalauja fizinės infrastruktūros, kad būtų vykdomi sandoriai su klientais ir gaunamas pelnas. Dėl to didžiausios skaitmeninės įmonės gali iš savo pajamų mokėti beveik nulio dydžio mokesčius. Neturint galimybės apmokestinti skaitmeninių tarptautinių įmonių, valstybių narių iždas netenka milijardų eurų mokestinių pajamų. Siekiant kovoti su ta tikra ir rimta socialine neteisybe, dabartinę pelno mokesčio teisę reikia išplėsti ir į ją įtraukti naują įmonės nuolatinės buveinės sąsają, pagrįstą reikšminga skaitmenine veikla. Panašiems verslo modeliams reikia vienodų veiklos sąlygų, kad nedarant žalos skaitmeninio sektoriaus galimybėms būtų sprendžiami su mokesčiais susiję iššūkiai, atsirandantys skaitmeninimo aplinkybėmis. Šiuo klausimu ypatingą dėmesį reikėtų skirti EPBO veiklai, susijusiai su tarptautiniu mastu suderintu taisyklių rinkiniu;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (10) | konsoliduotosios mokesčio bazės proporcingo paskirstymo formulę turėtų sudaryti
  trys
  vienodi svertiniai veiksniai – darbas, turtas
  ir
  pardavimas pagal paskirties vietą. Šie vienodi svertiniai veiksniai turėtų atspindėti subalansuotą metodą, pagal kurį atitinkamoms valstybėms narėms paskirstomas apmokestinamas pelnas, ir užtikrinti, kad pelnas būtų apmokestinamas ten, kur jis iš tikrųjų uždirbamas. Todėl darbas ir turtas turėtų būti priskiriamas valstybei narei, kurioje darbas atliekamas, o turtas laikomas, taip suteikiant atitinkamą svertinį veiksnį kilmės valstybės narės interesams, o pardavimas turėtų būti priskiriamas prekių ir paslaugų paskirties valstybei narei. Kad būtų atsižvelgiama į atlyginimų lygio skirtumus Sąjungoje ir taip užtikrinamas teisingesnis konsoliduotosios mokesčio bazės paskirstymas, darbo veiksnį turėtų sudaryti darbo užmokestis ir darbuotojų skaičius (t. y. kiekvienam straipsniui tenka pusė). Kita vertus, turto veiksnį turėtų sudaryti
  visas ilgalaikis
  turtas,
  bet ne nematerialusis ir finansinis turtas dėl jų mobilumo ir rizikos, kad šios direktyvos taisyklės galėtų būti apeitos
  . Jeigu išskirtinėmis aplinkybėmis proporcingai paskirstyta dalis teisingai neparodo įmonės veiklos masto, apsaugos sąlygoje turėtų būti numatytas alternatyvus pajamų paskirstymo metodas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

konsoliduotosios mokesčio bazės proporcingo paskirstymo formulę turėtų sudaryti
  trys
  vienodi svertiniai veiksniai – darbas, turtas
  ir
  pardavimas pagal paskirties vietą. Šie vienodi svertiniai veiksniai turėtų atspindėti subalansuotą metodą, pagal kurį atitinkamoms valstybėms narėms paskirstomas apmokestinamas pelnas, ir užtikrinti, kad pelnas būtų apmokestinamas ten, kur jis iš tikrųjų uždirbamas. Todėl darbas ir turtas turėtų būti priskiriamas valstybei narei, kurioje darbas atliekamas, o turtas laikomas, taip suteikiant atitinkamą svertinį veiksnį kilmės valstybės narės interesams, o pardavimas turėtų būti priskiriamas prekių ir paslaugų paskirties valstybei narei. Kad būtų atsižvelgiama į atlyginimų lygio skirtumus Sąjungoje ir taip užtikrinamas teisingesnis konsoliduotosios mokesčio bazės paskirstymas, darbo veiksnį turėtų sudaryti darbo užmokestis ir darbuotojų skaičius (t. y. kiekvienam straipsniui tenka pusė). Kita vertus, turto veiksnį turėtų sudaryti
  visas ilgalaikis
  turtas,
  bet ne nematerialusis ir finansinis turtas dėl jų mobilumo ir rizikos, kad šios direktyvos taisyklės galėtų būti apeitos
  . Jeigu išskirtinėmis aplinkybėmis proporcingai paskirstyta dalis teisingai neparodo įmonės veiklos masto, apsaugos sąlygoje turėtų būti numatytas alternatyvus pajamų paskirstymo metodas;

| (10) | konsoliduotosios mokesčio bazės proporcingo paskirstymo formulę turėtų sudaryti
  keturi
  vienodi svertiniai veiksniai – darbas, turtas, pardavimas pagal paskirties vietą
  ir elektroninių platformų ir paslaugų naudotojų (pastarieji čia vadinami „duomenų veiksniais“) asmens duomenų rinkimą ir naudojimą
  . Šie vienodi svertiniai veiksniai turėtų atspindėti subalansuotą metodą, pagal kurį atitinkamoms valstybėms narėms paskirstomas apmokestinamas pelnas, ir užtikrinti, kad pelnas būtų apmokestinamas ten, kur jis iš tikrųjų uždirbamas. Todėl darbas ir turtas turėtų būti priskiriamas valstybei narei, kurioje darbas atliekamas, o turtas laikomas, taip suteikiant atitinkamą svertinį veiksnį kilmės valstybės narės interesams, o pardavimas turėtų būti priskiriamas prekių ir paslaugų paskirties valstybei narei. Kad būtų atsižvelgiama į atlyginimų lygio skirtumus Sąjungoje ir taip užtikrinamas teisingesnis konsoliduotosios mokesčio bazės paskirstymas, darbo veiksnį turėtų sudaryti darbo užmokestis ir darbuotojų skaičius (t. y. kiekvienam straipsniui tenka pusė). Kita vertus, turto veiksnį turėtų sudaryti
  tik materialusis
  turtas. Jeigu išskirtinėmis aplinkybėmis proporcingai paskirstyta dalis teisingai neparodo įmonės veiklos masto, apsaugos sąlygoje turėtų būti numatytas alternatyvus pajamų paskirstymo metodas; |
| --- | --- |

(10)

konsoliduotosios mokesčio bazės proporcingo paskirstymo formulę turėtų sudaryti
  keturi
  vienodi svertiniai veiksniai – darbas, turtas, pardavimas pagal paskirties vietą
  ir elektroninių platformų ir paslaugų naudotojų (pastarieji čia vadinami „duomenų veiksniais“) asmens duomenų rinkimą ir naudojimą
  . Šie vienodi svertiniai veiksniai turėtų atspindėti subalansuotą metodą, pagal kurį atitinkamoms valstybėms narėms paskirstomas apmokestinamas pelnas, ir užtikrinti, kad pelnas būtų apmokestinamas ten, kur jis iš tikrųjų uždirbamas. Todėl darbas ir turtas turėtų būti priskiriamas valstybei narei, kurioje darbas atliekamas, o turtas laikomas, taip suteikiant atitinkamą svertinį veiksnį kilmės valstybės narės interesams, o pardavimas turėtų būti priskiriamas prekių ir paslaugų paskirties valstybei narei. Kad būtų atsižvelgiama į atlyginimų lygio skirtumus Sąjungoje ir taip užtikrinamas teisingesnis konsoliduotosios mokesčio bazės paskirstymas, darbo veiksnį turėtų sudaryti darbo užmokestis ir darbuotojų skaičius (t. y. kiekvienam straipsniui tenka pusė). Kita vertus, turto veiksnį turėtų sudaryti
  tik materialusis
  turtas. Jeigu išskirtinėmis aplinkybėmis proporcingai paskirstyta dalis teisingai neparodo įmonės veiklos masto, apsaugos sąlygoje turėtų būti numatytas alternatyvus pajamų paskirstymo metodas;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (10a) | proporcingo konsoliduotosios mokesčio bazės paskirstymo formulė turi visiškai atitikti ekonominę veiklą, vykdomą kiekvienoje valstybėje narėje, ir turi būti deramai visapusiškai atsižvelgiama į galimus reikšmingus valstybių narių ekonomikos skirtumus. Jei taikant formulę atsiranda nesubalansuotas paskirstymas, kuris neatitinka ekonominės veiklos, tokią padėtį galėtų ištaisyti ginčų sprendimo mechanizmas. Atsižvelgiant į minėtąsias aplinkybes, Komisija turėtų įvertinti galimybę nustatyti ginčų sprendimo mechanizmą, siekiant užtikrinti deramą ginčų sprendimą, kai su jais yra susijusios skirtingos valstybės narės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

proporcingo konsoliduotosios mokesčio bazės paskirstymo formulė turi visiškai atitikti ekonominę veiklą, vykdomą kiekvienoje valstybėje narėje, ir turi būti deramai visapusiškai atsižvelgiama į galimus reikšmingus valstybių narių ekonomikos skirtumus. Jei taikant formulę atsiranda nesubalansuotas paskirstymas, kuris neatitinka ekonominės veiklos, tokią padėtį galėtų ištaisyti ginčų sprendimo mechanizmas. Atsižvelgiant į minėtąsias aplinkybes, Komisija turėtų įvertinti galimybę nustatyti ginčų sprendimo mechanizmą, siekiant užtikrinti deramą ginčų sprendimą, kai su jais yra susijusios skirtingos valstybės narės;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (11) | dėl tam tikrų ypatumų tam tikriems sektoriams, kaip antai finansų ir draudimo, naftos ir dujų, laivybos ir oro transporto, reikia patikslintos proporcingo konsoliduotosios mokesčio bazės paskirstymo formulės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

dėl tam tikrų ypatumų tam tikriems sektoriams, kaip antai finansų ir draudimo, naftos ir dujų, laivybos ir oro transporto, reikia patikslintos proporcingo konsoliduotosios mokesčio bazės paskirstymo formulės;

Išbraukta.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (14) | ši direktyva pagrįsta Tarybos direktyva 2016/xx/ES dėl bendros pelno mokesčio bazės (joje nustatomos bendros pelno mokesčio taisyklės, taikomos apskaičiuojant mokesčio bazę), daugiausia dėmesio joje skiriama visos grupės mokesčio rezultatų konsolidavimui. Taigi būtina atsižvelgti į dviejų teisės aktų sąsają ir nustatyti tam tikrų mokesčio bazės elementų perkėlimą į naują grupės sistemą. Visų pirma tokie elementai – palūkanų ribojimo taisyklė, pakeitimo sąlyga ir kontroliuojamosios užsienio įmonės teisės aktas, taip pat šalių mokestinės tvarkos neatitikimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

ši direktyva pagrįsta Tarybos direktyva 2016/xx/ES dėl bendros pelno mokesčio bazės (joje nustatomos bendros pelno mokesčio taisyklės, taikomos apskaičiuojant mokesčio bazę), daugiausia dėmesio joje skiriama visos grupės mokesčio rezultatų konsolidavimui. Taigi būtina atsižvelgti į dviejų teisės aktų sąsają ir nustatyti tam tikrų mokesčio bazės elementų perkėlimą į naują grupės sistemą. Visų pirma tokie elementai – palūkanų ribojimo taisyklė, pakeitimo sąlyga ir kontroliuojamosios užsienio įmonės teisės aktas, taip pat šalių mokestinės tvarkos neatitikimai;

| (14) | ši direktyva pagrįsta Tarybos direktyva 2016/xx/ES dėl bendros pelno mokesčio bazės (joje nustatomos bendros pelno mokesčio taisyklės, taikomos apskaičiuojant mokesčio bazę), daugiausia dėmesio joje skiriama visos grupės mokesčio rezultatų konsolidavimui. Taigi būtina atsižvelgti į dviejų teisės aktų sąsają ir nustatyti tam tikrų mokesčio bazės elementų perkėlimą į naują grupės sistemą. Visų pirma tokie elementai – palūkanų ribojimo taisyklė, pakeitimo sąlyga ir kontroliuojamosios užsienio įmonės teisės aktas, taip pat šalių mokestinės tvarkos neatitikimai.
  Valstybėms narėms neturėtų būti draudžiama taikyti papildomas kovos su mokesčių vengimu priemones, siekiant sumažinti neigiamą pelno perkėlimo į mažų mokesčių trečiąsias šalis poveikį; |
| --- | --- |

(14)

ši direktyva pagrįsta Tarybos direktyva 2016/xx/ES dėl bendros pelno mokesčio bazės (joje nustatomos bendros pelno mokesčio taisyklės, taikomos apskaičiuojant mokesčio bazę), daugiausia dėmesio joje skiriama visos grupės mokesčio rezultatų konsolidavimui. Taigi būtina atsižvelgti į dviejų teisės aktų sąsają ir nustatyti tam tikrų mokesčio bazės elementų perkėlimą į naują grupės sistemą. Visų pirma tokie elementai – palūkanų ribojimo taisyklė, pakeitimo sąlyga ir kontroliuojamosios užsienio įmonės teisės aktas, taip pat šalių mokestinės tvarkos neatitikimai.
  Valstybėms narėms neturėtų būti draudžiama taikyti papildomas kovos su mokesčių vengimu priemones, siekiant sumažinti neigiamą pelno perkėlimo į mažų mokesčių trečiąsias šalis poveikį;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (16) | kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šios direktyvos elementus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, atsižvelgiant į i) valstybių narių įstatymų pakeitimus, susijusius su teisine įmonių forma ir pelno mokesčiais, taip pat kad būtų galima atitinkamai atnaujinti I ir II priedus; ii) papildomų apibrėžčių nustatymą;
  ir
  iii) palūkanų atskaitymo apribojimo taisyklės papildymą taisyklėmis, kuriomis būtų užkertamas kelias susiskaidymui, kad būtų geriau sprendžiama mokesčio vengimo rizikos problema, kuri gali kilti grupės nariams. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šios direktyvos elementus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, atsižvelgiant į i) valstybių narių įstatymų pakeitimus, susijusius su teisine įmonių forma ir pelno mokesčiais, taip pat kad būtų galima atitinkamai atnaujinti I ir II priedus; ii) papildomų apibrėžčių nustatymą;
  ir
  iii) palūkanų atskaitymo apribojimo taisyklės papildymą taisyklėmis, kuriomis būtų užkertamas kelias susiskaidymui, kad būtų geriau sprendžiama mokesčio vengimo rizikos problema, kuri gali kilti grupės nariams. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (16) | kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šios direktyvos elementus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, atsižvelgiant į i) valstybių narių įstatymų pakeitimus, susijusius su teisine įmonių forma ir pelno mokesčiais, taip pat kad būtų galima atitinkamai atnaujinti I ir II priedus; ii) papildomų apibrėžčių nustatymą; iii) palūkanų atskaitymo apribojimo taisyklės papildymą taisyklėmis, kuriomis būtų užkertamas kelias susiskaidymui, kad būtų geriau sprendžiama mokesčio vengimo rizikos problema, kuri gali kilti grupės nariams;
  ir iv) pereinamojo etapo gairių, kuriose, sprendžiant su trečiosiomis šalimis susijusius klausimus, paskirstymo formulė derinama su kitais priskyrimo metodais, parengimą
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, ir su ekspertais
  ir atsižvelgtų į Europos Parlamento metinę rezoliuciją
  . Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(16)

kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šios direktyvos elementus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, atsižvelgiant į i) valstybių narių įstatymų pakeitimus, susijusius su teisine įmonių forma ir pelno mokesčiais, taip pat kad būtų galima atitinkamai atnaujinti I ir II priedus; ii) papildomų apibrėžčių nustatymą; iii) palūkanų atskaitymo apribojimo taisyklės papildymą taisyklėmis, kuriomis būtų užkertamas kelias susiskaidymui, kad būtų geriau sprendžiama mokesčio vengimo rizikos problema, kuri gali kilti grupės nariams;
  ir iv) pereinamojo etapo gairių, kuriose, sprendžiant su trečiosiomis šalimis susijusius klausimus, paskirstymo formulė derinama su kitais priskyrimo metodais, parengimą
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, ir su ekspertais
  ir atsižvelgtų į Europos Parlamento metinę rezoliuciją
  . Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (17) | kad būtų užtikrintos vienodos šios direktyvos įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai kasmet i) patvirtinti trečiųjų šalių įmonių teisines formas, kurios yra panašios į I priede išvardytas formas. ii) nustatyti išsamias darbo, turto
  ir
  pardavimo veiksnių apskaičiavimo, darbuotojų ir darbo užmokesčio, turto ir pardavimo paskirstymo pagal atitinkamą veiksnį ir turto vertinimo taisykles; iii) priimti teisės aktą, kuriuo nustatomas standartinės formos pranešimas apie grupės sudarymą; iv) nustatyti taisykles, kuriomis nustatomos konsoliduotosios mokesčio deklaracijos elektroninio pateikimo, konsoliduotosios mokesčio deklaracijos formos, atskiros mokesčio mokėtojo mokesčio deklaracijos forma ir būtini patvirtinamieji dokumentai. Komisija šiuos įgaliojimus turėtų vykdyti remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011 (3); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

kad būtų užtikrintos vienodos šios direktyvos įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai kasmet i) patvirtinti trečiųjų šalių įmonių teisines formas, kurios yra panašios į I priede išvardytas formas. ii) nustatyti išsamias darbo, turto
  ir
  pardavimo veiksnių apskaičiavimo, darbuotojų ir darbo užmokesčio, turto ir pardavimo paskirstymo pagal atitinkamą veiksnį ir turto vertinimo taisykles; iii) priimti teisės aktą, kuriuo nustatomas standartinės formos pranešimas apie grupės sudarymą; iv) nustatyti taisykles, kuriomis nustatomos konsoliduotosios mokesčio deklaracijos elektroninio pateikimo, konsoliduotosios mokesčio deklaracijos formos, atskiros mokesčio mokėtojo mokesčio deklaracijos forma ir būtini patvirtinamieji dokumentai. Komisija šiuos įgaliojimus turėtų vykdyti remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011 (3);

| (17) | kad būtų užtikrintos vienodos šios direktyvos įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai kasmet i) patvirtinti trečiųjų šalių įmonių teisines formas, kurios yra panašios į I priede išvardytas formas. ii) nustatyti išsamias darbo, turto, pardavimo ir
  duomenų veiksnių
  apskaičiavimo, darbuotojų ir darbo užmokesčio,
  surinktų asmens duomenų ir naudojamų asmens duomenų
  , turto ir pardavimo paskirstymo pagal atitinkamą veiksnį ir turto vertinimo taisykles; iii) priimti teisės aktą, kuriuo nustatomas standartinės formos pranešimas apie grupės sudarymą; ir iv) nustatyti taisykles, kuriomis nustatomos konsoliduotosios mokesčio deklaracijos elektroninio pateikimo, konsoliduotosios mokesčio deklaracijos formos, atskiros mokesčio mokėtojo mokesčio deklaracijos forma ir būtini patvirtinamieji dokumentai.
  Komisija, bendradarbiaudama su valstybių narių mokesčių administracijomis, turėtų sukurti tas vienodas mokesčių deklaracijos formas.
  Komisija šiuos įgaliojimus turėtų vykdyti remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011 (4); |
| --- | --- |

(17)

kad būtų užtikrintos vienodos šios direktyvos įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai kasmet i) patvirtinti trečiųjų šalių įmonių teisines formas, kurios yra panašios į I priede išvardytas formas. ii) nustatyti išsamias darbo, turto, pardavimo ir
  duomenų veiksnių
  apskaičiavimo, darbuotojų ir darbo užmokesčio,
  surinktų asmens duomenų ir naudojamų asmens duomenų
  , turto ir pardavimo paskirstymo pagal atitinkamą veiksnį ir turto vertinimo taisykles; iii) priimti teisės aktą, kuriuo nustatomas standartinės formos pranešimas apie grupės sudarymą; ir iv) nustatyti taisykles, kuriomis nustatomos konsoliduotosios mokesčio deklaracijos elektroninio pateikimo, konsoliduotosios mokesčio deklaracijos formos, atskiros mokesčio mokėtojo mokesčio deklaracijos forma ir būtini patvirtinamieji dokumentai.
  Komisija, bendradarbiaudama su valstybių narių mokesčių administracijomis, turėtų sukurti tas vienodas mokesčių deklaracijos formas.
  Komisija šiuos įgaliojimus turėtų vykdyti remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011 (4);

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (18) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. gerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su tarptautine mokesčio vengimo praktika ir palengvinti įmonių tarpvalstybinę plėtrą Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti veikdamos atskirai ir skirtingai taikydamos taisykles, nes šiems tikslams pasiekti būtini koordinuoti veiksmai, tačiau dėl to, kad direktyva siekiama šalinti vidaus rinkos trūkumus, kurių atsiranda dėl skirtingų nacionalinių mokesčių taisyklių, kurios daro poveikį vidaus rinkai ir atgraso nuo tarpvalstybinės veiklos, sąveikos, šiuos tikslus galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones pagal subsidiarumo principą, nustatytą Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad jos taikymo sritis apima tik tam tikrą dydį viršijančias grupes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. gerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su tarptautine mokesčio vengimo praktika ir palengvinti įmonių tarpvalstybinę plėtrą Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti veikdamos atskirai ir skirtingai taikydamos taisykles, nes šiems tikslams pasiekti būtini koordinuoti veiksmai, tačiau dėl to, kad direktyva siekiama šalinti vidaus rinkos trūkumus, kurių atsiranda dėl skirtingų nacionalinių mokesčių taisyklių, kurios daro poveikį vidaus rinkai ir atgraso nuo tarpvalstybinės veiklos, sąveikos, šiuos tikslus galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones pagal subsidiarumo principą, nustatytą Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad jos taikymo sritis apima tik tam tikrą dydį viršijančias grupes;

| (18) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. gerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su tarptautine mokesčio vengimo praktika ir palengvinti įmonių,
  ypač MVĮ
  , tarpvalstybinę plėtrą Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti veikdamos atskirai ir skirtingai taikydamos taisykles, nes šiems tikslams pasiekti būtini koordinuoti veiksmai, tačiau dėl to, kad direktyva siekiama šalinti vidaus rinkos trūkumus, kurių atsiranda dėl skirtingų nacionalinių mokesčių taisyklių, kurios daro poveikį vidaus rinkai ir atgraso nuo tarpvalstybinės veiklos, sąveikos, šiuos tikslus galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones pagal subsidiarumo principą, nustatytą Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad jos taikymo sritis apima tik tam tikrą dydį viršijančias grupes; |
| --- | --- |

(18)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. gerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su tarptautine mokesčio vengimo praktika ir palengvinti įmonių,
  ypač MVĮ
  , tarpvalstybinę plėtrą Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti veikdamos atskirai ir skirtingai taikydamos taisykles, nes šiems tikslams pasiekti būtini koordinuoti veiksmai, tačiau dėl to, kad direktyva siekiama šalinti vidaus rinkos trūkumus, kurių atsiranda dėl skirtingų nacionalinių mokesčių taisyklių, kurios daro poveikį vidaus rinkai ir atgraso nuo tarpvalstybinės veiklos, sąveikos, šiuos tikslus galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones pagal subsidiarumo principą, nustatytą Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad jos taikymo sritis apima tik tam tikrą dydį viršijančias grupes;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (20) | Komisija
  turėtų įvertinti šios direktyvos taikymą praėjus
  ketveriems metams
  po jos įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą Tarybai. Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

Komisija
  turėtų įvertinti šios direktyvos taikymą praėjus
  ketveriems metams
  po jos įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą Tarybai. Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus,

| (20) | kadangi šioje direktyvoje reikšmingai pakeistos pelno mokesčio taisyklės, Komisija
  turėtų
  atlikti nuodugnų šios direktyvos taikymo praėjus penkeriems metams po jos įsigaliojimo įvertinimą ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą Europos Parlamentui ir Tarybai. Toje įgyvendinimo ataskaitoje turėtų būti nurodyti bent šie duomenys: šioje direktyvoje numatytos apmokestinimo sistemos poveikis valstybių narių pajamoms, sistemos pranašumai ir trūkumai MVĮ, poveikis teisingam mokesčių rinkimui valstybėse narėse, poveikis visai vidaus rinkai, ypatingą dėmesį skiriant galimam įmonių konkurencijos iškraipymui dėl naujų šioje direktyvoje nustatytų taisyklių, ir įmonių, kurios patenka į taikymo sritį pereinamuoju laikotarpiu, skaičius. Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos taikymą praėjus 10 metų po jos įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus, |
| --- | --- |

(20)

kadangi šioje direktyvoje reikšmingai pakeistos pelno mokesčio taisyklės, Komisija
  turėtų
  atlikti nuodugnų šios direktyvos taikymo praėjus penkeriems metams po jos įsigaliojimo įvertinimą ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą Europos Parlamentui ir Tarybai. Toje įgyvendinimo ataskaitoje turėtų būti nurodyti bent šie duomenys: šioje direktyvoje numatytos apmokestinimo sistemos poveikis valstybių narių pajamoms, sistemos pranašumai ir trūkumai MVĮ, poveikis teisingam mokesčių rinkimui valstybėse narėse, poveikis visai vidaus rinkai, ypatingą dėmesį skiriant galimam įmonių konkurencijos iškraipymui dėl naujų šioje direktyvoje nustatytų taisyklių, ir įmonių, kurios patenka į taikymo sritį pereinamuoju laikotarpiu, skaičius. Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos taikymą praėjus 10 metų po jos įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus,

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (20a) | siekiant užtikrinti visišką ir nuoseklų konsolidavimą ir užkirsti kelią naujoms arbitražo galimybėms, atsirandančioms dėl valstybių narių apskaitos nesuderinamumo, būtina priimti aiškius, nuoseklius ir objektyvius konsoliduotosios mokesčio bazės apskaičiavimo kriterijus. Tuo tikslu Komisija turėtų pasiūlyti reikalingus atitinkamų šios direktyvos nuostatų pakeitimus dėl konsoliduotosios mokesčio bazės apibrėžties ir apskaičiavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

siekiant užtikrinti visišką ir nuoseklų konsolidavimą ir užkirsti kelią naujoms arbitražo galimybėms, atsirandančioms dėl valstybių narių apskaitos nesuderinamumo, būtina priimti aiškius, nuoseklius ir objektyvius konsoliduotosios mokesčio bazės apskaičiavimo kriterijus. Tuo tikslu Komisija turėtų pasiūlyti reikalingus atitinkamų šios direktyvos nuostatų pakeitimus dėl konsoliduotosios mokesčio bazės apibrėžties ir apskaičiavimo;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (20b) | Komisija turėtų apsvarstyti galimybę atlikti papildomus tyrimus siekiant išanalizuoti galimą BKPMB poveikį atskirų valstybių narių pajamoms iš pelno mokesčio ir galimus Sąjungos konkurencinius trūkumus trečiųjų šalių atžvilgiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20b)

Komisija turėtų apsvarstyti galimybę atlikti papildomus tyrimus siekiant išanalizuoti galimą BKPMB poveikį atskirų valstybių narių pajamoms iš pelno mokesčio ir galimus Sąjungos konkurencinius trūkumus trečiųjų šalių atžvilgiu;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   Šioje direktyvoje nustatoma
  grupėms priklausančių
  įmonių
  mokesčių bazių konsolidavimo sistema, nurodyta Tarybos direktyvoje 2016/xx/ES

   (5),
  ir
  taisyklės,
  kaip bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė paskirstoma valstybėms narėms
  ir
  kaip ją administruoja nacionaliniai
  mokesčių
  administratoriai
  . | | 1.   Šioje direktyvoje nustatoma
  tam tikrų
  įmonių
  bendra apmokestinimo Sąjungoje bazė ir tos bazės apskaičiavimo
  taisyklės,
  įskaitant taisykles dėl priemonių, skirtų užkirsti kelią mokesčių vengimui
  , ir
  priemonių, susijusių su tarptautiniu siūlomos
  mokesčių
  sistemos aspektu
  . |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šioje direktyvoje nustatoma
  grupėms priklausančių
  įmonių
  mokesčių bazių konsolidavimo sistema, nurodyta Tarybos direktyvoje 2016/xx/ES

   (5),
  ir
  taisyklės,
  kaip bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė paskirstoma valstybėms narėms
  ir
  kaip ją administruoja nacionaliniai
  mokesčių
  administratoriai
  .

1.   Šioje direktyvoje nustatoma
  tam tikrų
  įmonių
  bendra apmokestinimo Sąjungoje bazė ir tos bazės apskaičiavimo
  taisyklės,
  įskaitant taisykles dėl priemonių, skirtų užkirsti kelią mokesčių vengimui
  , ir
  priemonių, susijusių su tarptautiniu siūlomos
  mokesčių
  sistemos aspektu
  .

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

2 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   Šios direktyvos taisyklės taikomos pagal valstybės narės įstatymus įsteigtai įmonei, įskaitant jos nuolatines buveines kitose valstybėse narėse, jei įmonė atitinka visas šias sąlygas: | | 1.   Šios direktyvos taisyklės taikomos pagal valstybės narės įstatymus įsteigtai įmonei, įskaitant jos nuolatines
  ir skaitmenines nuolatines
  buveines kitose valstybėse narėse, jei įmonė atitinka visas šias sąlygas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Šios direktyvos taisyklės taikomos pagal valstybės narės įstatymus įsteigtai įmonei, įskaitant jos nuolatines buveines kitose valstybėse narėse, jei įmonė atitinka visas šias sąlygas:

1.   Šios direktyvos taisyklės taikomos pagal valstybės narės įstatymus įsteigtai įmonei, įskaitant jos nuolatines
  ir skaitmenines nuolatines
  buveines kitose valstybėse narėse, jei įmonė atitinka visas šias sąlygas:

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies c punktas

2 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| c) | ji priklauso finansinės apskaitos tikslais konsoliduotai įmonių grupei, kurios bendros konsoliduotosios grupės pajamos prieš atitinkamus finansinius metus einančiais finansiniais metais viršijo 750 000 000  EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

ji priklauso finansinės apskaitos tikslais konsoliduotai įmonių grupei, kurios bendros konsoliduotosios grupės pajamos prieš atitinkamus finansinius metus einančiais finansiniais metais viršijo 750 000 000  EUR;

| c) | ji priklauso finansinės apskaitos tikslais konsoliduotai įmonių grupei, kurios bendros konsoliduotosios grupės pajamos prieš atitinkamus finansinius metus einančiais finansiniais metais viršijo 750 000 000  EUR.
  Ta viršutinė riba sumažinama iki nulio per ne daugiau kaip septynerių metų laikotarpį
  ; |
| --- | --- |

c)

ji priklauso finansinės apskaitos tikslais konsoliduotai įmonių grupei, kurios bendros konsoliduotosios grupės pajamos prieš atitinkamus finansinius metus einančiais finansiniais metais viršijo 750 000 000  EUR.
  Ta viršutinė riba sumažinama iki nulio per ne daugiau kaip septynerių metų laikotarpį
  ;

Ta viršutinė riba sumažinama iki nulio per ne daugiau kaip septynerių metų laikotarpį

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 3.   Įmonė, atitinkanti 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytas sąlygas, tačiau neatitinkanti tos dalies c punkte nurodytų sąlygų, gali pasirinkti šios direktyvos taisykles taikyti, be kita ko, savo nuolatinėms buveinėms, esančioms kitose valstybėse narėse,
  penkerius mokestinius metus. Jeigu nepranešama apie nutraukimą, kaip nurodyta 47 straipsnio antroje pastraipoje, šis laikotarpis automatiškai pratęsiamas kitam penkerių metų mokestiniam laikotarpiui. Kiekvieną kartą pratęsiant šį laikotarpį turi būti atitinkamos 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytos sąlygos
  . | | 3.   Įmonė, atitinkanti 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytas sąlygas, tačiau neatitinkanti tos dalies c punkte nurodytų sąlygų, gali pasirinkti šios direktyvos taisykles taikyti, be kita ko, savo nuolatinėms buveinėms, esančioms kitose valstybėse narėse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Įmonė, atitinkanti 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytas sąlygas, tačiau neatitinkanti tos dalies c punkte nurodytų sąlygų, gali pasirinkti šios direktyvos taisykles taikyti, be kita ko, savo nuolatinėms buveinėms, esančioms kitose valstybėse narėse,
  penkerius mokestinius metus. Jeigu nepranešama apie nutraukimą, kaip nurodyta 47 straipsnio antroje pastraipoje, šis laikotarpis automatiškai pratęsiamas kitam penkerių metų mokestiniam laikotarpiui. Kiekvieną kartą pratęsiant šį laikotarpį turi būti atitinkamos 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytos sąlygos
  .

3.   Įmonė, atitinkanti 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytas sąlygas, tačiau neatitinkanti tos dalies c punkte nurodytų sąlygų, gali pasirinkti šios direktyvos taisykles taikyti, be kita ko, savo nuolatinėms buveinėms, esančioms kitose valstybėse narėse.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 4.
     
  Šios direktyvos taisyklės netaikomos laivybos įmonėms, kurioms nustatyta speciali mokesčių tvarka. Siekiant nustatyti įmones, kurios yra tos pačios grupės narės, kaip nurodyta 5 ir 6 straipsniuose, atsižvelgiama į laivybos įmonę, kuriai nustatyta speciali mokesčių tvarka. | | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.
     
  Šios direktyvos taisyklės netaikomos laivybos įmonėms, kurioms nustatyta speciali mokesčių tvarka. Siekiant nustatyti įmones, kurios yra tos pačios grupės narės, kaip nurodyta 5 ir 6 straipsniuose, atsižvelgiama į laivybos įmonę, kuriai nustatyta speciali mokesčių tvarka.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 23 punktas

3 straipsnio 1 pastraipos 23 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (23) | konsoliduotoji mokesčio bazė –
  rezultatas, gautas susumavus visų grupės narių mokesčio bazes
  ,
  apskaičiuotas
  pagal Direktyvą 2016/xx/ES; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(23)

konsoliduotoji mokesčio bazė –
  rezultatas, gautas susumavus visų grupės narių mokesčio bazes
  ,
  apskaičiuotas
  pagal Direktyvą 2016/xx/ES;

rezultatas, gautas susumavus visų grupės narių mokesčio bazes

apskaičiuotas

| 23) | konsoliduotoji mokesčio bazė –
  grupės narių konsoliduotosios grynosios apmokestinamosios pajamos, apskaičiuotos pagal nuoseklų apskaitos standartą
  ,
  taikomą visiems grupės nariams
  pagal Direktyvą 2016/xx/ES; |
| --- | --- |

23)

konsoliduotoji mokesčio bazė –
  grupės narių konsoliduotosios grynosios apmokestinamosios pajamos, apskaičiuotos pagal nuoseklų apskaitos standartą
  ,
  taikomą visiems grupės nariams
  pagal Direktyvą 2016/xx/ES;

grupės narių konsoliduotosios grynosios apmokestinamosios pajamos, apskaičiuotos pagal nuoseklų apskaitos standartą

taikomą visiems grupės nariams

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 28 a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 pastraipos 28 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 28a) | duomenų veiksnys – tai elektroninių platformų ir paslaugų naudotojų asmens duomenų rinkimas ir naudojimas komerciniais tikslais vienoje ar daugiau valstybių narių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

28a)

28a)

duomenų veiksnys – tai elektroninių platformų ir paslaugų naudotojų asmens duomenų rinkimas ir naudojimas komerciniais tikslais vienoje ar daugiau valstybių narių;

duomenų veiksnys – tai elektroninių platformų ir paslaugų naudotojų asmens duomenų rinkimas ir naudojimas komerciniais tikslais vienoje ar daugiau valstybių narių;

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 3.
     
  Jeigu grupės nario, užsiimančio laivybos arba vežimo vidaus vandens keliais veikla, pagrindinis administracijos centras yra laive, laikoma, kad jis yra rezidentas mokesčio tikslais laivo buveinės uosto valstybėje narėje arba, kai tokio buveinės uosto nėra, valstybėje narėje, kurioje laivo operatorius yra rezidentas mokesčio tikslais. | | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  Jeigu grupės nario, užsiimančio laivybos arba vežimo vidaus vandens keliais veikla, pagrindinis administracijos centras yra laive, laikoma, kad jis yra rezidentas mokesčio tikslais laivo buveinės uosto valstybėje narėje arba, kai tokio buveinės uosto nėra, valstybėje narėje, kurioje laivo operatorius yra rezidentas mokesčio tikslais.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 4.   Pelno mokestis taikomas visoms mokesčio mokėtojo rezidento pajamoms, gautoms iš bet
  kokio šaltinio
  ,
  esančio
  valstybėje narėje arba kitoje valstybėje narėje, kurioje jis yra rezidentas mokesčio tikslais. | | 4.   Pelno mokestis taikomas visoms mokesčio mokėtojo rezidento pajamoms, gautoms iš bet
  kokios veiklos
  ,
  vykdomos
  valstybėje narėje arba kitoje valstybėje narėje, kurioje jis yra rezidentas mokesčio tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Pelno mokestis taikomas visoms mokesčio mokėtojo rezidento pajamoms, gautoms iš bet
  kokio šaltinio
  ,
  esančio
  valstybėje narėje arba kitoje valstybėje narėje, kurioje jis yra rezidentas mokesčio tikslais.

4.   Pelno mokestis taikomas visoms mokesčio mokėtojo rezidento pajamoms, gautoms iš bet
  kokios veiklos
  ,
  vykdomos
  valstybėje narėje arba kitoje valstybėje narėje, kurioje jis yra rezidentas mokesčio tikslais.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 5 dalis

4 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 5.   Pelno mokestis taikomas visoms mokesčio mokėtojo nerezidento pajamoms, gautoms iš veiklos, vykdomos per nuolatinę buveinę valstybėje narėje. | | 5.   Pelno mokestis taikomas visoms mokesčio mokėtojo nerezidento pajamoms, gautoms iš veiklos, vykdomos per nuolatinę buveinę,
  įskaitant skaitmeninę nuolatinę buveinę
  , valstybėje narėje.
  Mokesčių mokėtojo skaitmeninė nuolatinė buveinė nustatoma atsižvelgiant į Tarybos direktyvoje ... dėl bendros pelno mokesčio bazės

   (1)

  5 straipsnyje išvardytas sąlygas ir kriterijus. |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pelno mokestis taikomas visoms mokesčio mokėtojo nerezidento pajamoms, gautoms iš veiklos, vykdomos per nuolatinę buveinę valstybėje narėje.

5.   Pelno mokestis taikomas visoms mokesčio mokėtojo nerezidento pajamoms, gautoms iš veiklos, vykdomos per nuolatinę buveinę,
  įskaitant skaitmeninę nuolatinę buveinę
  , valstybėje narėje.
  Mokesčių mokėtojo skaitmeninė nuolatinė buveinė nustatoma atsižvelgiant į Tarybos direktyvoje ... dėl bendros pelno mokesčio bazės

   (1)

  5 straipsnyje išvardytas sąlygas ir kriterijus.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies a punktas

5 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| a) | teisę
  turėti daugiau negu
  50 %
  balsavimo teisių ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

teisę
  turėti daugiau negu
  50 %
  balsavimo teisių ir

turėti daugiau negu

balsavimo teisių ir

| a) | teisę
  naudotis balsavimo teisėmis, viršijant
  50 %; ir |
| --- | --- |

a)

teisę
  naudotis balsavimo teisėmis, viršijant
  50 %; ir

naudotis balsavimo teisėmis, viršijant

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 a dalis (nauja)

6 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Mokesčių mokėtojo nuolatinės buveinės apima skaitmenines nuolatines buveines atsižvelgiant į Tarybos direktyvoje ... dėl bendros pelno mokesčio bazės

   (2)

  5 straipsnyje išvardintas sąlygas ir kriterijus.


  . |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Mokesčių mokėtojo nuolatinės buveinės apima skaitmenines nuolatines buveines atsižvelgiant į Tarybos direktyvoje ... dėl bendros pelno mokesčio bazės

   (2)

  5 straipsnyje išvardintas sąlygas ir kriterijus.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   
  Visų
  grupės
  narių mokesčio bazės sudedamos ir gaunama konsoliduotoji
  mokesčio bazė. | | 1.   
  Konsoliduotos įmonių
  grupės
  mokesčio bazė nustatoma tartum tai būtų vienas subjektas. Tuo tikslu grupės bendra mokesčio bazė perskaičiuojama siekiant atmesti visą pelną ar nuostolius, įskaitant tuos, kurie patiriami dėl bet kokio dviejų ar daugiau grupės subjektų sandorio, kad ir koks būtų jo pobūdis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   
  Visų
  grupės
  narių mokesčio bazės sudedamos ir gaunama konsoliduotoji
  mokesčio bazė.

1.   
  Konsoliduotos įmonių
  grupės
  mokesčio bazė nustatoma tartum tai būtų vienas subjektas. Tuo tikslu grupės bendra mokesčio bazė perskaičiuojama siekiant atmesti visą pelną ar nuostolius, įskaitant tuos, kurie patiriami dėl bet kokio dviejų ar daugiau grupės subjektų sandorio, kad ir koks būtų jo pobūdis.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.   Jeigu konsoliduotoji mokesčio bazė yra neigiama, nuostoliai perkeliami į būsimą laikotarpį ir įskaitomi į kito laikotarpio teigiamą konsoliduotąją mokesčio bazę. Jeigu konsoliduotoji mokesčio bazė teigiama, ji proporcingai paskirstoma pagal VIII skyrių. | | 2.   Jeigu konsoliduotoji mokesčio bazė yra neigiama, nuostoliai perkeliami į būsimą laikotarpį ir įskaitomi į kito laikotarpio teigiamą konsoliduotąją mokesčio bazę
  ne ilgiau kaip penkerius metus
  . Jeigu konsoliduotoji mokesčio bazė teigiama, ji proporcingai paskirstoma pagal VIII skyrių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu konsoliduotoji mokesčio bazė yra neigiama, nuostoliai perkeliami į būsimą laikotarpį ir įskaitomi į kito laikotarpio teigiamą konsoliduotąją mokesčio bazę. Jeigu konsoliduotoji mokesčio bazė teigiama, ji proporcingai paskirstoma pagal VIII skyrių.

2.   Jeigu konsoliduotoji mokesčio bazė yra neigiama, nuostoliai perkeliami į būsimą laikotarpį ir įskaitomi į kito laikotarpio teigiamą konsoliduotąją mokesčio bazę
  ne ilgiau kaip penkerius metus
  . Jeigu konsoliduotoji mokesčio bazė teigiama, ji proporcingai paskirstoma pagal VIII skyrių.

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.   Grupė taiko nuoseklų ir tinkamą dokumentavimo metodą grupės vidaus sandoriams registruoti. Grupė gali pakeisti metodą tik dėl pagrįstų komercinių priežasčių ir tik mokestinių metų pradžioje. | | 2.   Grupė taiko nuoseklų ir tinkamą dokumentavimo metodą grupės vidaus sandoriams registruoti. Grupė gali pakeisti metodą tik dėl pagrįstų komercinių priežasčių ir tik mokestinių metų pradžioje.
  Visi tokie sandoriai pašalinami iš mokesčio bazės dėl pagal 7 straipsnio 1 dalį įvykdyto konsolidavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Grupė taiko nuoseklų ir tinkamą dokumentavimo metodą grupės vidaus sandoriams registruoti. Grupė gali pakeisti metodą tik dėl pagrįstų komercinių priežasčių ir tik mokestinių metų pradžioje.

2.   Grupė taiko nuoseklų ir tinkamą dokumentavimo metodą grupės vidaus sandoriams registruoti. Grupė gali pakeisti metodą tik dėl pagrįstų komercinių priežasčių ir tik mokestinių metų pradžioje.
  Visi tokie sandoriai pašalinami iš mokesčio bazės dėl pagal 7 straipsnio 1 dalį įvykdyto konsolidavimo.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 3.
     
  Grupės vidaus sandorių registravimo metodas leidžia identifikuoti visus grupės vidaus perdavimo ir pardavimo sandorius mažiausia verte, kai turtas nenuvertėja, ir verte mokesčio tikslais, kai turtas nuvertėja. | | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  Grupės vidaus sandorių registravimo metodas leidžia identifikuoti visus grupės vidaus perdavimo ir pardavimo sandorius mažiausia verte, kai turtas nenuvertėja, ir verte mokesčio tikslais, kai turtas nuvertėja.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 4 dalis

9 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 4.
     
  Grupės vidaus perdavimai nekeičia nuosavo nematerialiojo turto statuso. | | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.
     
  Grupės vidaus perdavimai nekeičia nuosavo nematerialiojo turto statuso.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

23 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Jeigu dėl veiklos reorganizacijos viena ar daugiau grupių arba du ar daugiau grupės narių tampa kitos grupės nariais, bet kokie neįskaityti anksčiau veikusios grupės arba grupių nuostoliai paskirstomi kiekvienam pastarosios grupės nariui pagal VIII skyrių, remiantis tų mokestinių metų, kuriais įvyksta veiklos reorganizacija, pabaigoje taikytinais veiksniais. Neįskaityti anksčiau veikusios grupės arba grupių nuostoliai perkeliami į
  būsimų
  metų
  laikotarpius
  . | | Jeigu dėl veiklos reorganizacijos viena ar daugiau grupių arba du ar daugiau grupės narių tampa kitos grupės nariais, bet kokie neįskaityti anksčiau veikusios grupės arba grupių nuostoliai paskirstomi kiekvienam pastarosios grupės nariui pagal VIII skyrių, remiantis tų mokestinių metų, kuriais įvyksta veiklos reorganizacija, pabaigoje taikytinais veiksniais. Neįskaityti anksčiau veikusios grupės arba grupių nuostoliai perkeliami į
  ne daugiau kaip penkerių
  metų
  laikotarpį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jeigu dėl veiklos reorganizacijos viena ar daugiau grupių arba du ar daugiau grupės narių tampa kitos grupės nariais, bet kokie neįskaityti anksčiau veikusios grupės arba grupių nuostoliai paskirstomi kiekvienam pastarosios grupės nariui pagal VIII skyrių, remiantis tų mokestinių metų, kuriais įvyksta veiklos reorganizacija, pabaigoje taikytinais veiksniais. Neįskaityti anksčiau veikusios grupės arba grupių nuostoliai perkeliami į
  būsimų
  metų
  laikotarpius
  .

būsimų

laikotarpius

Jeigu dėl veiklos reorganizacijos viena ar daugiau grupių arba du ar daugiau grupės narių tampa kitos grupės nariais, bet kokie neįskaityti anksčiau veikusios grupės arba grupių nuostoliai paskirstomi kiekvienam pastarosios grupės nariui pagal VIII skyrių, remiantis tų mokestinių metų, kuriais įvyksta veiklos reorganizacija, pabaigoje taikytinais veiksniais. Neįskaityti anksčiau veikusios grupės arba grupių nuostoliai perkeliami į
  ne daugiau kaip penkerių
  metų
  laikotarpį
  .

ne daugiau kaip penkerių

laikotarpį

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 2 dalis

23 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.   Jeigu du ar daugiau pagrindiniai mokesčių mokėtojai jungiasi, kaip nurodyta Tarybos direktyvos 2009/133/EB (6) 2 straipsnio a punkto i ir ii papunkčiuose, bet kokie grupės neįskaityti nuostoliai priskiriami jos nariams pagal VIII skyrių, remiantis tų mokestinių metų, kuriais įvyksta jungimasis, pabaigoje taikytinais veiksniais. Neįskaityti nuostoliai perkeliami į
  būsimų
  metų
  laikotarpius
  . | | 2.   Jeigu du ar daugiau pagrindiniai mokesčių mokėtojai jungiasi, kaip nurodyta Tarybos direktyvos 2009/133/EB (7) 2 straipsnio a punkto i ir ii papunkčiuose, bet kokie grupės neįskaityti nuostoliai priskiriami jos nariams pagal VIII skyrių, remiantis tų mokestinių metų, kuriais įvyksta jungimasis, pabaigoje taikytinais veiksniais. Neįskaityti nuostoliai perkeliami į
  ne daugiau kaip penkerių
  metų
  laikotarpį
  . |
| |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu du ar daugiau pagrindiniai mokesčių mokėtojai jungiasi, kaip nurodyta Tarybos direktyvos 2009/133/EB (6) 2 straipsnio a punkto i ir ii papunkčiuose, bet kokie grupės neįskaityti nuostoliai priskiriami jos nariams pagal VIII skyrių, remiantis tų mokestinių metų, kuriais įvyksta jungimasis, pabaigoje taikytinais veiksniais. Neįskaityti nuostoliai perkeliami į
  būsimų
  metų
  laikotarpius
  .

2.   Jeigu du ar daugiau pagrindiniai mokesčių mokėtojai jungiasi, kaip nurodyta Tarybos direktyvos 2009/133/EB (7) 2 straipsnio a punkto i ir ii papunkčiuose, bet kokie grupės neįskaityti nuostoliai priskiriami jos nariams pagal VIII skyrių, remiantis tų mokestinių metų, kuriais įvyksta jungimasis, pabaigoje taikytinais veiksniais. Neįskaityti nuostoliai perkeliami į
  ne daugiau kaip penkerių
  metų
  laikotarpį
  .

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

28 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Konsoliduotoji mokesčio bazė paskirstoma grupės nariams kiekvienais mokestiniais metais pagal proporcingo paskirstymo formulę. Nustatant grupės nariui A proporcingai paskirstytą dalį, naudojama ši formulė, atsižvelgiant į vienodą pardavimo, darbo ir
  turto
  veiksnių svarbą: | | Konsoliduotoji mokesčio bazė paskirstoma grupės nariams kiekvienais mokestiniais metais pagal proporcingo paskirstymo formulę. Nustatant grupės nariui A proporcingai paskirstytą dalį, naudojama ši formulė, atsižvelgiant į vienodą pardavimo, darbo,
  turto
  ir
  duomenų
  veiksnių svarbą: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Konsoliduotoji mokesčio bazė paskirstoma grupės nariams kiekvienais mokestiniais metais pagal proporcingo paskirstymo formulę. Nustatant grupės nariui A proporcingai paskirstytą dalį, naudojama ši formulė, atsižvelgiant į vienodą pardavimo, darbo ir
  turto
  veiksnių svarbą:

turto

Konsoliduotoji mokesčio bazė paskirstoma grupės nariams kiekvienais mokestiniais metais pagal proporcingo paskirstymo formulę. Nustatant grupės nariui A proporcingai paskirstytą dalį, naudojama ši formulė, atsižvelgiant į vienodą pardavimo, darbo,
  turto
  ir
  duomenų
  veiksnių svarbą:

turto

duomenų

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnio 1 dalies formulė

28 straipsnio 1 dalies formulė

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Image 1

Image 2

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

28 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | Kai dėl mokesčių mokėtojo veiklos pobūdžio netaikomas vienas ar daugiau veiksnių, visi kiti taikomi veiksniai turėtų būti proporcingai perskaičiuoti formulėje, kad būtų išsaugota kiekvienam taikomam veiksniui suteikta absoliuti vienoda reikšmė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kai dėl mokesčių mokėtojo veiklos pobūdžio netaikomas vienas ar daugiau veiksnių, visi kiti taikomi veiksniai turėtų būti proporcingai perskaičiuoti formulėje, kad būtų išsaugota kiekvienam taikomam veiksniui suteikta absoliuti vienoda reikšmė.

Kai dėl mokesčių mokėtojo veiklos pobūdžio netaikomas vienas ar daugiau veiksnių, visi kiti taikomi veiksniai turėtų būti proporcingai perskaičiuoti formulėje, kad būtų išsaugota kiekvienam taikomam veiksniui suteikta absoliuti vienoda reikšmė.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnio 5 dalis

28 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 5.   Nustatant grupės nariui proporcingai paskirstytą dalį, vienoda svarba suteikiama pardavimo, darbo ir
  turto
  veiksniams. | | 5.   Nustatant grupės nariui proporcingai paskirstytą dalį, vienoda svarba suteikiama pardavimo, darbo,
  turto
  ir
  duomenų
  veiksniams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Nustatant grupės nariui proporcingai paskirstytą dalį, vienoda svarba suteikiama pardavimo, darbo ir
  turto
  veiksniams.

5.   Nustatant grupės nariui proporcingai paskirstytą dalį, vienoda svarba suteikiama pardavimo, darbo,
  turto
  ir
  duomenų
  veiksniams.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnio 5 a dalis (nauja)

28 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 5a
     
  Pusę duomenų veiksnio sudaro skaitiklis – bendras valstybėje narėje grupės nario surinktų elektroninės platformos ir paslaugų vartotojų asmens duomenų kiekis ir vardiklis – bendras valstybėje narėje grupės surinktų elektroninių platformų ir paslaugų naudotojų asmens duomenų kiekis, kitą pusę: skaitiklis – bendras valstybėje narėje grupės nario naudojamų elektroninės platformos ir paslaugų vartotojų asmens duomenų kiekis ir vardiklis – bendras valstybėje narėje grupės naudojamų elektroninių platformų ir paslaugų naudotojų asmens duomenų kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a
     
  Pusę duomenų veiksnio sudaro skaitiklis – bendras valstybėje narėje grupės nario surinktų elektroninės platformos ir paslaugų vartotojų asmens duomenų kiekis ir vardiklis – bendras valstybėje narėje grupės surinktų elektroninių platformų ir paslaugų naudotojų asmens duomenų kiekis, kitą pusę: skaitiklis – bendras valstybėje narėje grupės nario naudojamų elektroninės platformos ir paslaugų vartotojų asmens duomenų kiekis ir vardiklis – bendras valstybėje narėje grupės naudojamų elektroninių platformų ir paslaugų naudotojų asmens duomenų kiekis.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnio 5 b dalis (nauja)

28 straipsnio 5 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 5b
     
  Pagal duomenų veiksnį surinktų asmens duomenų kiekis kiekvienoje valstybėje narėje nustatomas mokestinių metų pabaigoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b
     
  Pagal duomenų veiksnį surinktų asmens duomenų kiekis kiekvienoje valstybėje narėje nustatomas mokestinių metų pabaigoje.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnio 5 c dalis (nauja)

28 straipsnio 5 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 5c.
     
  Su duomenų veiksniu susijusio asmens duomenų rinkimo ir naudojimo komerciniais tikslais apibrėžtis nustatoma pagal Reglamentą (ES) 2016/679. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5c.
     
  Su duomenų veiksniu susijusio asmens duomenų rinkimo ir naudojimo komerciniais tikslais apibrėžtis nustatoma pagal Reglamentą (ES) 2016/679.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

29 straipsnis

29 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 29 straipsnis

  Apsaugos sąlyga


  Nukrypstant nuo 28 straipsnyje nustatytos taisyklės, jeigu pagrindinis mokesčio mokėtojas arba kompetentinga institucija mano, kad konsoliduotosios mokesčio bazės proporcingo paskirstymo grupės nariui rezultatas netiksliai parodo to grupės nario veiklos mastą, pagrindinis mokesčio mokėtojas arba kompetentinga institucija gali prašyti naudoti alternatyvų kiekvieno grupės nario mokesčio dalies apskaičiavimo metodą. Alternatyvus metodas naudojamas tik jeigu, pasibaigus kompetentingų institucijų tarpusavio konsultacijoms ir, jeigu taikytina, diskusijoms, surengtoms pagal 77 ir 78 straipsnius, visos šios institucijos pritaria alternatyviam metodui. Apie naudojamą alternatyvų metodą pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybė narė praneša Komisijai. | | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

29 straipsnis

Apsaugos sąlyga

Nukrypstant nuo 28 straipsnyje nustatytos taisyklės, jeigu pagrindinis mokesčio mokėtojas arba kompetentinga institucija mano, kad konsoliduotosios mokesčio bazės proporcingo paskirstymo grupės nariui rezultatas netiksliai parodo to grupės nario veiklos mastą, pagrindinis mokesčio mokėtojas arba kompetentinga institucija gali prašyti naudoti alternatyvų kiekvieno grupės nario mokesčio dalies apskaičiavimo metodą. Alternatyvus metodas naudojamas tik jeigu, pasibaigus kompetentingų institucijų tarpusavio konsultacijoms ir, jeigu taikytina, diskusijoms, surengtoms pagal 77 ir 78 straipsnius, visos šios institucijos pritaria alternatyviam metodui. Apie naudojamą alternatyvų metodą pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybė narė praneša Komisijai.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

38 straipsnio 1 dalis

38 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   Prekių pardavimas įtraukiamas į grupės nario, įsikūrusio valstybėje narėje, kur baigiasi prekių siuntimas ar gabenimas jas įsigyjančiam asmeniui, pardavimo veiksnį. Jeigu šios vietos negalima nustatyti, prekių pardavimas priskiriamas valstybėje narėje, kuri buvo paskutinė nustatyta prekių vieta, įsikūrusiam grupės nariui. | | 1.   Prekių pardavimas įtraukiamas į grupės nario, įsikūrusio valstybėje narėje, kur baigiasi prekių siuntimas ar gabenimas jas įsigyjančiam asmeniui, pardavimo veiksnį. Jeigu šios vietos negalima nustatyti
  arba grupės narys nesusijęs su apmokestinimu
  , prekių pardavimas priskiriamas valstybėje narėje, kuri buvo paskutinė nustatyta prekių vieta, įsikūrusiam grupės nariui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Prekių pardavimas įtraukiamas į grupės nario, įsikūrusio valstybėje narėje, kur baigiasi prekių siuntimas ar gabenimas jas įsigyjančiam asmeniui, pardavimo veiksnį. Jeigu šios vietos negalima nustatyti, prekių pardavimas priskiriamas valstybėje narėje, kuri buvo paskutinė nustatyta prekių vieta, įsikūrusiam grupės nariui.

1.   Prekių pardavimas įtraukiamas į grupės nario, įsikūrusio valstybėje narėje, kur baigiasi prekių siuntimas ar gabenimas jas įsigyjančiam asmeniui, pardavimo veiksnį. Jeigu šios vietos negalima nustatyti
  arba grupės narys nesusijęs su apmokestinimu
  , prekių pardavimas priskiriamas valstybėje narėje, kuri buvo paskutinė nustatyta prekių vieta, įsikūrusiam grupės nariui.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

43 straipsnis

43 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 43 straipsnis

  Laivyba, vežimas vidaus vandens keliais ir oro transportu


  Grupės nario, kurio pagrindinė veikla yra tarptautinis laivų ir oro transportas arba vežimas vidaus vandens keliais, pajamos, išlaidos ir kiti atskaitomi straipsniai į konsoliduotąją mokesčio bazę neįtraukiami ir nėra proporcingai paskirstomi pagal 28 straipsnyje nurodytas taisykles. Šios pajamos, išlaidos ir kiti atskaitomi straipsniai priskiriami tam grupės nariui atsižvelgiant į kiekvieną sandorį atskirai ir pagal Direktyvos 2016/xx/ES 56 straipsnį taikant kainodaros patikslinimus.




  Į grupės vidaus ir grupės narių dalyvavimą atsižvelgiama tam, kad būtų galima nustatyti, ar sudaroma grupė, nurodyta 5 ir 6 straipsniuose. | | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

43 straipsnis

Laivyba, vežimas vidaus vandens keliais ir oro transportu

Grupės nario, kurio pagrindinė veikla yra tarptautinis laivų ir oro transportas arba vežimas vidaus vandens keliais, pajamos, išlaidos ir kiti atskaitomi straipsniai į konsoliduotąją mokesčio bazę neįtraukiami ir nėra proporcingai paskirstomi pagal 28 straipsnyje nurodytas taisykles. Šios pajamos, išlaidos ir kiti atskaitomi straipsniai priskiriami tam grupės nariui atsižvelgiant į kiekvieną sandorį atskirai ir pagal Direktyvos 2016/xx/ES 56 straipsnį taikant kainodaros patikslinimus.

Į grupės vidaus ir grupės narių dalyvavimą atsižvelgiama tam, kad būtų galima nustatyti, ar sudaroma grupė, nurodyta 5 ir 6 straipsniuose.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

46 straipsnio 2 dalis

46 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.   Į 1 dalyje nurodytą pranešimą įtraukiami visi grupės nariai,
  išskyrus 2 straipsnio 4 dalyje nurodytas laivybos įmones
  . | | 2.   Į 1 dalyje nurodytą pranešimą įtraukiami visi grupės nariai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Į 1 dalyje nurodytą pranešimą įtraukiami visi grupės nariai,
  išskyrus 2 straipsnio 4 dalyje nurodytas laivybos įmones
  .

2.   Į 1 dalyje nurodytą pranešimą įtraukiami visi grupės nariai.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

48 straipsnio 2 pastraipa

48 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Komisija
  gali priimti
  teisės aktą, kuriuo nustatomas standartinės formos pranešimas apie grupės sudarymą. Tas įgyvendinimo aktas priimamas pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. | | Komisija
  priima
  teisės aktą, kuriuo nustatomas standartinės formos pranešimas apie grupės sudarymą. Tas įgyvendinimo aktas priimamas pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija
  gali priimti
  teisės aktą, kuriuo nustatomas standartinės formos pranešimas apie grupės sudarymą. Tas įgyvendinimo aktas priimamas pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

gali priimti

Komisija
  priima
  teisės aktą, kuriuo nustatomas standartinės formos pranešimas apie grupės sudarymą. Tas įgyvendinimo aktas priimamas pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

priima

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

55 straipsnio 1 pastraipa

55 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Komisija
  gali priimti
  teisės aktus, kuriais nustatomos taisyklės dėl konsoliduotosios mokesčio deklaracijos elektroninio pateikimo, konsoliduotosios mokesčio deklaracijos formos, atskiros mokesčio mokėtojo mokesčio deklaracijos formos ir būtinų patvirtinamųjų dokumentų. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. | | Komisija
  priima
  teisės aktus, kuriais nustatomos taisyklės dėl konsoliduotosios mokesčio deklaracijos elektroninio pateikimo, konsoliduotosios mokesčio deklaracijos formos, atskiros mokesčio mokėtojo mokesčio deklaracijos formos ir būtinų patvirtinamųjų dokumentų.
  Komisija, bendradarbiaudama su valstybių narių mokesčių administracijomis, sukuria tas vienodas mokesčių deklaracijos formas.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija
  gali priimti
  teisės aktus, kuriais nustatomos taisyklės dėl konsoliduotosios mokesčio deklaracijos elektroninio pateikimo, konsoliduotosios mokesčio deklaracijos formos, atskiros mokesčio mokėtojo mokesčio deklaracijos formos ir būtinų patvirtinamųjų dokumentų. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

gali priimti

Komisija
  priima
  teisės aktus, kuriais nustatomos taisyklės dėl konsoliduotosios mokesčio deklaracijos elektroninio pateikimo, konsoliduotosios mokesčio deklaracijos formos, atskiros mokesčio mokėtojo mokesčio deklaracijos formos ir būtinų patvirtinamųjų dokumentų.
  Komisija, bendradarbiaudama su valstybių narių mokesčių administracijomis, sukuria tas vienodas mokesčių deklaracijos formas.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 77 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

priima

Komisija, bendradarbiaudama su valstybių narių mokesčių administracijomis, sukuria tas vienodas mokesčių deklaracijos formas.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

65 straipsnio 1 dalis

65 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   Jeigu valstybės narės, kurioje grupės narys yra rezidentas mokesčio tikslais arba yra įsteigęs nuolatinę buveinę, kompetentinga institucija nesutinka su pagrindinio mokesčių administratoriaus sprendimu, priimtu pagal 49 straipsnį arba 56 straipsnio 2 arba 4 dalis ar 56 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą, ji gali per trijų mėnesių laikotarpį sprendimą apskųsti pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybės narės teismuose. | | 1.   Jeigu valstybės narės, kurioje grupės narys yra rezidentas mokesčio tikslais arba yra įsteigęs nuolatinę buveinę,
  įskaitant skaitmeninę nuolatinę buveinę
  , kompetentinga institucija nesutinka su pagrindinio mokesčių administratoriaus sprendimu, priimtu pagal 49 straipsnį arba 56 straipsnio 2 arba 4 dalis ar 56 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą, ji gali per trijų mėnesių laikotarpį sprendimą apskųsti pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybės narės teismuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jeigu valstybės narės, kurioje grupės narys yra rezidentas mokesčio tikslais arba yra įsteigęs nuolatinę buveinę, kompetentinga institucija nesutinka su pagrindinio mokesčių administratoriaus sprendimu, priimtu pagal 49 straipsnį arba 56 straipsnio 2 arba 4 dalis ar 56 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą, ji gali per trijų mėnesių laikotarpį sprendimą apskųsti pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybės narės teismuose.

1.   Jeigu valstybės narės, kurioje grupės narys yra rezidentas mokesčio tikslais arba yra įsteigęs nuolatinę buveinę,
  įskaitant skaitmeninę nuolatinę buveinę
  , kompetentinga institucija nesutinka su pagrindinio mokesčių administratoriaus sprendimu, priimtu pagal 49 straipsnį arba 56 straipsnio 2 arba 4 dalis ar 56 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą, ji gali per trijų mėnesių laikotarpį sprendimą apskųsti pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybės narės teismuose.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

65 straipsnio 2 a dalis (nauja)

65 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Komisija išanalizuoja, ar nustačius ginčų sprendimo mechanizmą būtų užtikrintas didesnis valstybių narių nesutarimų sprendimo veiksmingumas ir efektyvumas. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą ir prireikus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija išanalizuoja, ar nustačius ginčų sprendimo mechanizmą būtų užtikrintas didesnis valstybių narių nesutarimų sprendimo veiksmingumas ir efektyvumas. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą ir prireikus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

67 straipsnio 1 dalis

67 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   Apeliaciniai skundai dėl pakeistų mokesčio vertinimų arba mokesčio vertinimų pagal 54 straipsnį nagrinėjami administracinėje įstaigoje, kuri yra kompetentinga nagrinėti pirmos instancijos apeliacinius skundus pagal pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybės narės teisę. Ta administracinė įstaiga yra nepriklausoma nuo pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybėje narėje esančių mokesčių administratorių. Jeigu toje valstybėje narėje tokios kompetentingos administracinės įstaigos nėra, pagrindinis
  mokesčio
  mokėtojas gali vertinimą tiesiogiai apskųsti teisme. | | 1.   Apeliaciniai skundai dėl pakeistų mokesčio vertinimų arba mokesčio vertinimų pagal 54 straipsnį nagrinėjami administracinėje įstaigoje, kuri yra kompetentinga nagrinėti pirmos instancijos apeliacinius skundus pagal pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybės narės teisę. Ta administracinė įstaiga yra nepriklausoma nuo pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybėje narėje esančių mokesčių administratorių. Jeigu toje valstybėje narėje tokios kompetentingos administracinės įstaigos nėra
  arba jei
  pagrindinis
  mokesčių
  mokėtojas
  to pageidauja, jis
  gali vertinimą tiesiogiai apskųsti teisme. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Apeliaciniai skundai dėl pakeistų mokesčio vertinimų arba mokesčio vertinimų pagal 54 straipsnį nagrinėjami administracinėje įstaigoje, kuri yra kompetentinga nagrinėti pirmos instancijos apeliacinius skundus pagal pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybės narės teisę. Ta administracinė įstaiga yra nepriklausoma nuo pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybėje narėje esančių mokesčių administratorių. Jeigu toje valstybėje narėje tokios kompetentingos administracinės įstaigos nėra, pagrindinis
  mokesčio
  mokėtojas gali vertinimą tiesiogiai apskųsti teisme.

1.   Apeliaciniai skundai dėl pakeistų mokesčio vertinimų arba mokesčio vertinimų pagal 54 straipsnį nagrinėjami administracinėje įstaigoje, kuri yra kompetentinga nagrinėti pirmos instancijos apeliacinius skundus pagal pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybės narės teisę. Ta administracinė įstaiga yra nepriklausoma nuo pagrindinio mokesčių administratoriaus valstybėje narėje esančių mokesčių administratorių. Jeigu toje valstybėje narėje tokios kompetentingos administracinės įstaigos nėra
  arba jei
  pagrindinis
  mokesčių
  mokėtojas
  to pageidauja, jis
  gali vertinimą tiesiogiai apskųsti teisme.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

67 straipsnio 5 dalis

67 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 5.   1 dalyje nurodyta administracinė įstaiga apeliacinį skundą išsprendžia per šešis mėnesius. Jeigu per tą laikotarpį pagrindinis mokesčio mokėtojas negauna sprendimo, laikoma, kad patvirtinamas pagrindinio mokesčių administratoriaus sprendimas. | | 5.   
  Jei
  1 dalyje nurodyta administracinė įstaiga
  gauna
  apeliacinį skundą,
  ji jį
  išsprendžia per šešis mėnesius. Jeigu per tą laikotarpį pagrindinis mokesčio mokėtojas negauna sprendimo, laikoma, kad patvirtinamas pagrindinio mokesčių administratoriaus sprendimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   1 dalyje nurodyta administracinė įstaiga apeliacinį skundą išsprendžia per šešis mėnesius. Jeigu per tą laikotarpį pagrindinis mokesčio mokėtojas negauna sprendimo, laikoma, kad patvirtinamas pagrindinio mokesčių administratoriaus sprendimas.

5.   
  Jei
  1 dalyje nurodyta administracinė įstaiga
  gauna
  apeliacinį skundą,
  ji jį
  išsprendžia per šešis mėnesius. Jeigu per tą laikotarpį pagrindinis mokesčio mokėtojas negauna sprendimo, laikoma, kad patvirtinamas pagrindinio mokesčių administratoriaus sprendimas.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

69 straipsnio 2 dalis

69 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.   Jeigu taikoma 1 dalis, didesnės skolinimosi išlaidos ir EBITDA apskaičiuojami grupės lygmeniu ir apima visų grupės narių rezultatus. Direktyvos 2016/xx/ES 13 straipsnyje nurodyta
  3 000 000
  EUR suma padidinama iki 5 000 000  EUR. | | 2.   Jeigu taikoma 1 dalis, didesnės skolinimosi išlaidos ir EBITDA apskaičiuojami grupės lygmeniu ir apima visų grupės narių rezultatus. Direktyvos 2016/xx/ES 13 straipsnyje nurodyta
  1 000 000
  EUR suma padidinama iki 5 000 000  EUR. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu taikoma 1 dalis, didesnės skolinimosi išlaidos ir EBITDA apskaičiuojami grupės lygmeniu ir apima visų grupės narių rezultatus. Direktyvos 2016/xx/ES 13 straipsnyje nurodyta
  3 000 000
  EUR suma padidinama iki 5 000 000  EUR.

2.   Jeigu taikoma 1 dalis, didesnės skolinimosi išlaidos ir EBITDA apskaičiuojami grupės lygmeniu ir apima visų grupės narių rezultatus. Direktyvos 2016/xx/ES 13 straipsnyje nurodyta
  1 000 000
  EUR suma padidinama iki 5 000 000  EUR.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

71 straipsnis

71 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 71 straipsnis

  Nuostolių užskaita ir atskaitymo sugrąžinimas



  1.
     
  Direktyvos 2016/xx/ES 41 straipsnis dėl nuostolių užskaitos ir atskaitymo sugrąžinimo automatiškai nustoja galioti, kai įsigalioja ši direktyva.






  2.
     
  Perkelti nuostoliai, kurių atskaitymas nesugrąžintas, kai įsigalioja ši direktyva, lieka mokesčio mokėtojui, kuriam jie buvo perkelti. | | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

71 straipsnis

Nuostolių užskaita ir atskaitymo sugrąžinimas

1.
     
  Direktyvos 2016/xx/ES 41 straipsnis dėl nuostolių užskaitos ir atskaitymo sugrąžinimo automatiškai nustoja galioti, kai įsigalioja ši direktyva.

2.
     
  Perkelti nuostoliai, kurių atskaitymas nesugrąžintas, kai įsigalioja ši direktyva, lieka mokesčio mokėtojui, kuriam jie buvo perkelti.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

72 straipsnio 1 pastraipa

72 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Taikant šią direktyvą,
  nuoroda į įstatymu nustatytą pelno mokesčio tarifą, kuris mokesčio mokėtojui turėjo būti taikomas pagal
  Direktyvos 2016/xx/ES 53
  straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą, netaikoma ir yra pakeičiama vidutiniu įstatymu nustatytu pelno mokesčio tarifu, kuris taikomas visoms valstybėms narėms
  . | | Taikant šią direktyvą,
  taikomos
  Direktyvos 2016/xx/ES 53
  straipsnyje nustatytos pakeitimo taisyklės
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Taikant šią direktyvą,
  nuoroda į įstatymu nustatytą pelno mokesčio tarifą, kuris mokesčio mokėtojui turėjo būti taikomas pagal
  Direktyvos 2016/xx/ES 53
  straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą, netaikoma ir yra pakeičiama vidutiniu įstatymu nustatytu pelno mokesčio tarifu, kuris taikomas visoms valstybėms narėms
  .

nuoroda į įstatymu nustatytą pelno mokesčio tarifą, kuris mokesčio mokėtojui turėjo būti taikomas pagal

straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą, netaikoma ir yra pakeičiama vidutiniu įstatymu nustatytu pelno mokesčio tarifu, kuris taikomas visoms valstybėms narėms

Taikant šią direktyvą,
  taikomos
  Direktyvos 2016/xx/ES 53
  straipsnyje nustatytos pakeitimo taisyklės
  .

taikomos

straipsnyje nustatytos pakeitimo taisyklės

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

73 straipsnio 1 pastraipa

73 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Taikant šią direktyvą, kontroliuojamųjų užsienio įmonių teisės aktų taikymo sritis pagal Direktyvos 2016/xx/ES 59 straipsnį apribojama grupės narių ir subjektų, kurie yra rezidentai mokesčių tikslais trečiojoje šalyje arba kurie yra joje įsisteigusios nuolatinės buveinės, tarpusavio santykiais. | | Taikant šią direktyvą, kontroliuojamųjų užsienio įmonių teisės aktų taikymo sritis pagal Direktyvos 2016/xx/ES 59 straipsnį apribojama grupės narių ir subjektų, kurie yra rezidentai mokesčių tikslais trečiojoje šalyje arba kurie yra joje įsisteigusios nuolatinės buveinės,
  įskaitant skaitmenines nuolatines buveines
  , tarpusavio santykiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Taikant šią direktyvą, kontroliuojamųjų užsienio įmonių teisės aktų taikymo sritis pagal Direktyvos 2016/xx/ES 59 straipsnį apribojama grupės narių ir subjektų, kurie yra rezidentai mokesčių tikslais trečiojoje šalyje arba kurie yra joje įsisteigusios nuolatinės buveinės, tarpusavio santykiais.

Taikant šią direktyvą, kontroliuojamųjų užsienio įmonių teisės aktų taikymo sritis pagal Direktyvos 2016/xx/ES 59 straipsnį apribojama grupės narių ir subjektų, kurie yra rezidentai mokesčių tikslais trečiojoje šalyje arba kurie yra joje įsisteigusios nuolatinės buveinės,
  įskaitant skaitmenines nuolatines buveines
  , tarpusavio santykiais.

įskaitant skaitmenines nuolatines buveines

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

74 straipsnio 1 pastraipa

74 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Taikant šią direktyvą, šalių mokestinės tvarkos neatitikimų
  taisyklių taikymo sritis pagal Direktyvos 2016/xx/ES 61 straipsnį apribojama grupės narių
  ir
  grupei nepriklausančių subjektų, kurie yra asocijuotosios įmonės
  , kaip
  nurodyta
  Direktyvos 2016/xx/ES
  56 straipsnyje, tarpusavio santykiais
  . | | Taikant šią direktyvą, šalių mokestinės tvarkos neatitikimų ir
  naudojimosi jais schemų taisyklių taikymo sritis taikoma
  kaip
  apibrėžta pagal
  Direktyvos 2016/xx/ES
  61 straipsnį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Taikant šią direktyvą, šalių mokestinės tvarkos neatitikimų
  taisyklių taikymo sritis pagal Direktyvos 2016/xx/ES 61 straipsnį apribojama grupės narių
  ir
  grupei nepriklausančių subjektų, kurie yra asocijuotosios įmonės
  , kaip
  nurodyta
  Direktyvos 2016/xx/ES
  56 straipsnyje, tarpusavio santykiais
  .

taisyklių taikymo sritis pagal Direktyvos 2016/xx/ES 61 straipsnį apribojama grupės narių

grupei nepriklausančių subjektų, kurie yra asocijuotosios įmonės

nurodyta

56 straipsnyje, tarpusavio santykiais

Taikant šią direktyvą, šalių mokestinės tvarkos neatitikimų ir
  naudojimosi jais schemų taisyklių taikymo sritis taikoma
  kaip
  apibrėžta pagal
  Direktyvos 2016/xx/ES
  61 straipsnį
  .

naudojimosi jais schemų taisyklių taikymo sritis taikoma

apibrėžta pagal

61 straipsnį

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

76 straipsnis

76 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 76 straipsnis
  Europos Parlamento informavimas | | 76 straipsnis
  Europos Parlamento informavimas |
| | | 1.
     
  Europos Parlamentas surengia tarpparlamentinę konferenciją, kurioje atsižvelgiant į diskusijų dėl mokesčių politikos, surengtų pagal Europos semestro procedūrą, išvadas būtų įvertinta BKPMB sistema. Europos Parlamentas savo rezoliucijoje Komisijai ir Tarybai pateikia savo nuomonę ir išvadas. |
| Apie Komisijos deleguotųjų aktų priėmimą, apie bet kokį prieštaravimą dėl jų arba apie Tarybos suteiktų įgaliojimų atšaukimą informuojamas Europos Parlamentas. | | 2.
     Apie Komisijos deleguotųjų aktų priėmimą, apie bet kokį prieštaravimą dėl jų arba apie Tarybos suteiktų įgaliojimų atšaukimą informuojamas Europos Parlamentas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

76 straipsnis

Europos Parlamento informavimas

76 straipsnis

Europos Parlamento informavimas

1.
     
  Europos Parlamentas surengia tarpparlamentinę konferenciją, kurioje atsižvelgiant į diskusijų dėl mokesčių politikos, surengtų pagal Europos semestro procedūrą, išvadas būtų įvertinta BKPMB sistema. Europos Parlamentas savo rezoliucijoje Komisijai ir Tarybai pateikia savo nuomonę ir išvadas.

Apie Komisijos deleguotųjų aktų priėmimą, apie bet kokį prieštaravimą dėl jų arba apie Tarybos suteiktų įgaliojimų atšaukimą informuojamas Europos Parlamentas.

2.
     Apie Komisijos deleguotųjų aktų priėmimą, apie bet kokį prieštaravimą dėl jų arba apie Tarybos suteiktų įgaliojimų atšaukimą informuojamas Europos Parlamentas.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

78 a straipsnis (naujas)

78 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 78a straipsnis

  Kompensavimo mechanizmas


  Siekiant valstybėse narėse kompensuoti staigius mokestinių pajamų sukrėtimus, kylančius dėl biudžeto pajamų ir nuostolių, kuriuos tiesiogiai lemia tik perėjimas prie naujos šia direktyva įvedamos tvarkos, Komisija nustato specialų kompensavimo mechanizmą, kuris imtų veikti įsigaliojus šiai direktyvai. Kiekvienais metais kompensacija pritaikoma atsižvelgiant į galimus nacionalinius ar regioninius sprendimus, kurie priimti prieš įsigaliojant šiai direktyvai. Kompensavimo mechanizmas finansuojamas iš valstybių narių, kurios gauna didesnes mokestines pajamas, biudžeto pertekliaus ir nustatomas pradiniam septynerių metų laikotarpiui. Pasibaigus tam laikotarpiui, Komisija įvertina būtinybę tęsti kompensavimo mechanizmo veikimą ir atitinkamai nusprendžia jį panaikinti arba dar kartą jį atnaujinti ne ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

78a straipsnis

Kompensavimo mechanizmas

Siekiant valstybėse narėse kompensuoti staigius mokestinių pajamų sukrėtimus, kylančius dėl biudžeto pajamų ir nuostolių, kuriuos tiesiogiai lemia tik perėjimas prie naujos šia direktyva įvedamos tvarkos, Komisija nustato specialų kompensavimo mechanizmą, kuris imtų veikti įsigaliojus šiai direktyvai. Kiekvienais metais kompensacija pritaikoma atsižvelgiant į galimus nacionalinius ar regioninius sprendimus, kurie priimti prieš įsigaliojant šiai direktyvai. Kompensavimo mechanizmas finansuojamas iš valstybių narių, kurios gauna didesnes mokestines pajamas, biudžeto pertekliaus ir nustatomas pradiniam septynerių metų laikotarpiui. Pasibaigus tam laikotarpiui, Komisija įvertina būtinybę tęsti kompensavimo mechanizmo veikimą ir atitinkamai nusprendžia jį panaikinti arba dar kartą jį atnaujinti ne ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

79 straipsnis

79 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 79 straipsnis
  Peržiūra
  Praėjus penkeriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija
  peržiūri
  jos taikymą ir pateikia Tarybai šios direktyvos veikimo ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma pateikiama šios direktyvos VIII skyriuje nustatyto mechanizmo poveikio analizė mokesčio bazių proporcingam paskirstymui tarp valstybių narių. | | 79 straipsnis


  Įgyvendinimo ataskaita ir
  peržiūra
  Praėjus penkeriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija
  įvertina
  jos taikymą ir pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai šios direktyvos veikimo ataskaitą.
  Toje įgyvendinimo
  ataskaitoje visų pirma pateikiama šios direktyvos VIII skyriuje nustatyto mechanizmo poveikio analizė mokesčio bazių proporcingam paskirstymui tarp valstybių narių.
  Komisija, rengdama tokio įgyvendinimo vertinimo išvadas arba atsižvelgdama į būsimą daugiametę finansinę programą, pasiūlo nuostatas ir sąlygas, pagal kurias dalis dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės gautų pajamų būtų skiriama Sąjungos bendrajam biudžetui, kad būtų proporcingai sumažinti valstybių narių indėliai į tą biudžetą.




  Praėjus 10 metų po šios direktyvos įsigaliojimo dienos, Komisija peržiūri jos taikymą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos veikimo ataskaitą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

79 straipsnis

Peržiūra

Praėjus penkeriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija
  peržiūri
  jos taikymą ir pateikia Tarybai šios direktyvos veikimo ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma pateikiama šios direktyvos VIII skyriuje nustatyto mechanizmo poveikio analizė mokesčio bazių proporcingam paskirstymui tarp valstybių narių.

79 straipsnis

Įgyvendinimo ataskaita ir
  peržiūra

Praėjus penkeriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija
  įvertina
  jos taikymą ir pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai šios direktyvos veikimo ataskaitą.
  Toje įgyvendinimo
  ataskaitoje visų pirma pateikiama šios direktyvos VIII skyriuje nustatyto mechanizmo poveikio analizė mokesčio bazių proporcingam paskirstymui tarp valstybių narių.
  Komisija, rengdama tokio įgyvendinimo vertinimo išvadas arba atsižvelgdama į būsimą daugiametę finansinę programą, pasiūlo nuostatas ir sąlygas, pagal kurias dalis dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės gautų pajamų būtų skiriama Sąjungos bendrajam biudžetui, kad būtų proporcingai sumažinti valstybių narių indėliai į tą biudžetą.

Praėjus 10 metų po šios direktyvos įsigaliojimo dienos, Komisija peržiūri jos taikymą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos veikimo ataskaitą.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

80 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

80 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. | | Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

80 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

80 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Tas nuostatas jos taiko nuo 2021 m. sausio 1 d. | | Tas nuostatas jos taiko nuo 2020 m. sausio 1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tas nuostatas jos taiko nuo 2021 m. sausio 1 d.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2020 m. sausio 1 d.

---

(1)  2011 m. spalio 3 d. Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB), COM(2011)0121 galutinis/2.

1

(2)  2011 m. spalio 3 d. Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB), COM(2011)0121 galutinis/2.

2

(3)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

3

(4)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

4

(5)  [visas direktyvos pavadinimas (OL L [...], [...], p. [...]).

5

(1)  
  Tarybos direktyva ... dėl bendros pelno mokesčio bazės (OL L ..., ..., p. ...).

1

Tarybos direktyva ... dėl bendros pelno mokesčio bazės (OL L ..., ..., p. ...).

(2)  
  Tarybos direktyva ... dėl bendros pelno mokesčio bazės (OL L ..., ..., p. ...).

2

Tarybos direktyva ... dėl bendros pelno mokesčio bazės (OL L ..., ..., p. ...).

(6)  2009 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 2009/133/EB dėl bendros mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių įmonių jungimui, skaidymui, daliniam skaidymui, turto perleidimui bei keitimuisi akcijomis, ir SE arba SCE registruotos buveinės perkėlimui iš vienos valstybės narės į kitą (OL L 310, 2009 11 25, p. 34).

6

(7)  2009 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 2009/133/EB dėl bendros mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių įmonių jungimui, skaidymui, daliniam skaidymui, turto perleidimui bei keitimuisi akcijomis, ir SE arba SCE registruotos buveinės perkėlimui iš vienos valstybės narės į kitą (OL L 310, 2009 11 25, p. 34).

7

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/182 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/182

---

P8_TA(2018)0088

Bendra pelno mokesčio bazė *

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros pelno mokesčio bazės (BPMB) (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2019/C 162/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0685), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0685),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0472/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0472/2016),

| — | atsižvelgdamas į Danijos parlamento, Airijos Atstovų Rūmų, Airijos Senato, Liuksemburgo Deputatų Rūmų, Maltos parlamento, Nyderlandų Karalystės Pirmųjų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Antrųjų Rūmų ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Danijos parlamento, Airijos Atstovų Rūmų, Airijos Senato, Liuksemburgo Deputatų Rūmų, Maltos parlamento, Nyderlandų Karalystės Pirmųjų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Antrųjų Rūmų ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0050/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0050/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (1) | įmonės, norinčios Sąjungoje vykdyti veiklą tarpvalstybiniu mastu, susiduria su didelėmis kliūtimis ir rinkos iškraipymais dėl esamų 28 skirtingų pelno mokesčio sistemų ir jų sąveikos. Be to, bėgant laikui mokesčių planavimo struktūros tampa vis sudėtingesnės, nes jos plėtojamos skirtingose jurisdikcijose ir jomis veiksmingai išnaudojamos mokesčių sistemos techninės subtilybės arba dviejų arba daugiau mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimai, kad būtų sumažinti įmonių mokestiniai įsipareigojimai. Nors iš šių situacijų matyti, kad trūkumai yra visiškai skirtingo pobūdžio, dėl jų
  abiejų
  kyla kliūčių, trukdančių tinkamai veikti vidaus rinkai. Todėl šių
  problemų sprendimo veiksmų
  turėtų būti imamasi šalinant
  abiejų
  rūšių rinkos trūkumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

įmonės, norinčios Sąjungoje vykdyti veiklą tarpvalstybiniu mastu, susiduria su didelėmis kliūtimis ir rinkos iškraipymais dėl esamų 28 skirtingų pelno mokesčio sistemų ir jų sąveikos. Be to, bėgant laikui mokesčių planavimo struktūros tampa vis sudėtingesnės, nes jos plėtojamos skirtingose jurisdikcijose ir jomis veiksmingai išnaudojamos mokesčių sistemos techninės subtilybės arba dviejų arba daugiau mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimai, kad būtų sumažinti įmonių mokestiniai įsipareigojimai. Nors iš šių situacijų matyti, kad trūkumai yra visiškai skirtingo pobūdžio, dėl jų
  abiejų
  kyla kliūčių, trukdančių tinkamai veikti vidaus rinkai. Todėl šių
  problemų sprendimo veiksmų
  turėtų būti imamasi šalinant
  abiejų
  rūšių rinkos trūkumus;

| (1) | įmonės, norinčios Sąjungoje vykdyti veiklą tarpvalstybiniu mastu, susiduria su didelėmis kliūtimis ir rinkos iškraipymais dėl esamų 28 skirtingų pelno mokesčio sistemų ir jų sąveikos.
  Globalizacijos ir skaitmeniniame amžiuje tampa vis sudėtingiau atsekti visų pirma finansinio ir intelektinio kapitalo šaltinio apmokestinimą ir vis paprasčiau juo manipuliuoti.
  Be to, bėgant laikui mokesčių planavimo struktūros tampa vis sudėtingesnės, nes jos plėtojamos skirtingose jurisdikcijose ir jomis veiksmingai išnaudojamos mokesčių sistemos techninės subtilybės arba dviejų arba daugiau mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimai, kad būtų sumažinti įmonių mokestiniai įsipareigojimai.
  Dėl įprasto daugelio ekonomikos sektorių skaitmeninimo, susieto su sparčiai besivystančia skaitmenine ekonomika, kyla klausimų dėl Sąjungos pelno mokesčio modelių, skirtų fiziniams sektoriams, tinkamumo, įskaitant klausimą dėl to, kokiu mastu vertinimo ir apskaičiavimo kriterijai gali būti iš naujo nustatyti, kad atitiktų XXI a. komercinę veiklą.
  Nors iš šių situacijų matyti, kad trūkumai yra visiškai skirtingo pobūdžio, dėl jų
  visų
  kyla kliūčių, trukdančių tinkamai veikti vidaus rinkai,
  ir atsiranda iškraipymų tarp didelių įmonių ir mažųjų ir vidutinių įmonių.
  Todėl turėtų būti taikomas
  naujas Sąjungos pelno mokesčio bazės standartas
  šalinant
  tų
  rūšių rinkos trūkumus,
  tuo tarpu vadovaujantis ilgalaikio teisinio aiškumo ir tikrumo tikslais ir mokesčių neutralumo principo
  .
  Didesnė nacionalinių mokesčių sistemų konvergencija paskatins gerokai mažesnes išlaidas ir administracinę naštą įmonėms, veikiančioms Sąjungoje tarpvalstybiniu mastu. Nors apmokestinimo politika priklauso nacionalinei kompetencijai, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį Taryba, spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, turėtų vieningai leisti direktyvas dėl valstybių narių tokių apmokestinimo įstatymų ir kitų teisės aktų, turinčių tiesioginę įtaką vidaus rinkos sukūrimui ar veikimui, suderinimo. |
| --- | --- |

(1)

įmonės, norinčios Sąjungoje vykdyti veiklą tarpvalstybiniu mastu, susiduria su didelėmis kliūtimis ir rinkos iškraipymais dėl esamų 28 skirtingų pelno mokesčio sistemų ir jų sąveikos.
  Globalizacijos ir skaitmeniniame amžiuje tampa vis sudėtingiau atsekti visų pirma finansinio ir intelektinio kapitalo šaltinio apmokestinimą ir vis paprasčiau juo manipuliuoti.
  Be to, bėgant laikui mokesčių planavimo struktūros tampa vis sudėtingesnės, nes jos plėtojamos skirtingose jurisdikcijose ir jomis veiksmingai išnaudojamos mokesčių sistemos techninės subtilybės arba dviejų arba daugiau mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimai, kad būtų sumažinti įmonių mokestiniai įsipareigojimai.
  Dėl įprasto daugelio ekonomikos sektorių skaitmeninimo, susieto su sparčiai besivystančia skaitmenine ekonomika, kyla klausimų dėl Sąjungos pelno mokesčio modelių, skirtų fiziniams sektoriams, tinkamumo, įskaitant klausimą dėl to, kokiu mastu vertinimo ir apskaičiavimo kriterijai gali būti iš naujo nustatyti, kad atitiktų XXI a. komercinę veiklą.
  Nors iš šių situacijų matyti, kad trūkumai yra visiškai skirtingo pobūdžio, dėl jų
  visų
  kyla kliūčių, trukdančių tinkamai veikti vidaus rinkai,
  ir atsiranda iškraipymų tarp didelių įmonių ir mažųjų ir vidutinių įmonių.
  Todėl turėtų būti taikomas
  naujas Sąjungos pelno mokesčio bazės standartas
  šalinant
  tų
  rūšių rinkos trūkumus,
  tuo tarpu vadovaujantis ilgalaikio teisinio aiškumo ir tikrumo tikslais ir mokesčių neutralumo principo
  .
  Didesnė nacionalinių mokesčių sistemų konvergencija paskatins gerokai mažesnes išlaidas ir administracinę naštą įmonėms, veikiančioms Sąjungoje tarpvalstybiniu mastu. Nors apmokestinimo politika priklauso nacionalinei kompetencijai, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį Taryba, spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, turėtų vieningai leisti direktyvas dėl valstybių narių tokių apmokestinimo įstatymų ir kitų teisės aktų, turinčių tiesioginę įtaką vidaus rinkos sukūrimui ar veikimui, suderinimo.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (2) | siekiant paremti tinkamą vidaus rinkos veikimą, Sąjungoje turėtų būti suformuotos pelno mokesčio sąlygos pagal principą, kad įmonės mokėtų teisingą mokesčių dalį jurisdikcijoje (-ose), kurioje (-iose) gauna pelną. Todėl būtina nustatyti mechanizmus, kurie įmonėms trukdytų naudotis nacionalinių mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimais siekiant sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus. Taip pat labai svarbu vidaus rinkoje skatinti augimą ir ekonominę plėtrą lengvinant tarpvalstybinę prekybą ir įmonių investicijas. Šiuo tikslu būtina šalinti dvigubą apmokestinimą ir dvigubo neapmokestinimo riziką Sąjungoje naikinant nacionalinių pelno mokesčių sistemų sąveikos skirtumus. Be to, įmonėms reikia lengvai taikomos apmokestinimo ir teisinės sistemos, kad galėtų plėtoti komercinę veiklą ir plėstis į kitas Sąjungos valstybes. Todėl likę diskriminacijos atvejai taip pat turėtų būti pašalinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

siekiant paremti tinkamą vidaus rinkos veikimą, Sąjungoje turėtų būti suformuotos pelno mokesčio sąlygos pagal principą, kad įmonės mokėtų teisingą mokesčių dalį jurisdikcijoje (-ose), kurioje (-iose) gauna pelną. Todėl būtina nustatyti mechanizmus, kurie įmonėms trukdytų naudotis nacionalinių mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimais siekiant sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus. Taip pat labai svarbu vidaus rinkoje skatinti augimą ir ekonominę plėtrą lengvinant tarpvalstybinę prekybą ir įmonių investicijas. Šiuo tikslu būtina šalinti dvigubą apmokestinimą ir dvigubo neapmokestinimo riziką Sąjungoje naikinant nacionalinių pelno mokesčių sistemų sąveikos skirtumus. Be to, įmonėms reikia lengvai taikomos apmokestinimo ir teisinės sistemos, kad galėtų plėtoti komercinę veiklą ir plėstis į kitas Sąjungos valstybes. Todėl likę diskriminacijos atvejai taip pat turėtų būti pašalinti;

| (2) | siekiant paremti tinkamą vidaus rinkos veikimą, Sąjungoje turėtų būti suformuotos pelno mokesčio sąlygos pagal principą, kad įmonės mokėtų teisingą mokesčių dalį jurisdikcijoje (-ose), kurioje (-iose) gauna pelną
  ir kurioje įmonės turi nuolatinę buveinę. Atsižvelgiant į skaitmeninius verslo aplinkos pokyčius, reikia užtikrinti, kad su įmonėmis, gaunančiomis pelną valstybėje narėje, kurioje jos neturi fizinės nuolatinės buveinės, tačiau turi skaitmeninę nuolatinę buveinę, turėtų būti elgiamasi taip pat, kaip ir su įmonėmis, turinčiomis fizinę nuolatinę buveinę.
  Todėl būtina nustatyti mechanizmus, kurie įmonėms trukdytų naudotis nacionalinių mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimais siekiant sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus. Taip pat labai svarbu vidaus rinkoje skatinti augimą ir ekonominę plėtrą lengvinant tarpvalstybinę prekybą ir įmonių investicijas. Šiuo tikslu būtina šalinti dvigubą apmokestinimą ir dvigubo neapmokestinimo riziką Sąjungoje naikinant nacionalinių pelno mokesčių sistemų sąveikos skirtumus. Be to, įmonėms reikia lengvai taikomos apmokestinimo ir teisinės sistemos, kad galėtų plėtoti komercinę veiklą ir plėstis į kitas Sąjungos valstybes. Todėl likę diskriminacijos atvejai taip pat turėtų būti pašalinti.
  Konsolidacija yra esminis BKPMB sistemos elementas, nes didžiausių mokestinių kliūčių, su kuriomis Sąjungoje susiduria tos pačios grupės įmonės, veikiančios tarpvalstybiniu lygmeniu, klausimus galima spręsti tik tokiu būdu. Užtikrinant konsolidaciją pašalinami vidinių grupės sandorių kainodaros formalumai ir dvigubas apmokestinimas
  ; |
| --- | --- |

(2)

siekiant paremti tinkamą vidaus rinkos veikimą, Sąjungoje turėtų būti suformuotos pelno mokesčio sąlygos pagal principą, kad įmonės mokėtų teisingą mokesčių dalį jurisdikcijoje (-ose), kurioje (-iose) gauna pelną
  ir kurioje įmonės turi nuolatinę buveinę. Atsižvelgiant į skaitmeninius verslo aplinkos pokyčius, reikia užtikrinti, kad su įmonėmis, gaunančiomis pelną valstybėje narėje, kurioje jos neturi fizinės nuolatinės buveinės, tačiau turi skaitmeninę nuolatinę buveinę, turėtų būti elgiamasi taip pat, kaip ir su įmonėmis, turinčiomis fizinę nuolatinę buveinę.
  Todėl būtina nustatyti mechanizmus, kurie įmonėms trukdytų naudotis nacionalinių mokesčių sistemų mokestinės tvarkos neatitikimais siekiant sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus. Taip pat labai svarbu vidaus rinkoje skatinti augimą ir ekonominę plėtrą lengvinant tarpvalstybinę prekybą ir įmonių investicijas. Šiuo tikslu būtina šalinti dvigubą apmokestinimą ir dvigubo neapmokestinimo riziką Sąjungoje naikinant nacionalinių pelno mokesčių sistemų sąveikos skirtumus. Be to, įmonėms reikia lengvai taikomos apmokestinimo ir teisinės sistemos, kad galėtų plėtoti komercinę veiklą ir plėstis į kitas Sąjungos valstybes. Todėl likę diskriminacijos atvejai taip pat turėtų būti pašalinti.
  Konsolidacija yra esminis BKPMB sistemos elementas, nes didžiausių mokestinių kliūčių, su kuriomis Sąjungoje susiduria tos pačios grupės įmonės, veikiančios tarpvalstybiniu lygmeniu, klausimus galima spręsti tik tokiu būdu. Užtikrinant konsolidaciją pašalinami vidinių grupės sandorių kainodaros formalumai ir dvigubas apmokestinimas
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (3) | kaip nurodyta 2011 m. kovo 16 d. Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (1) pasiūlyme, taikant pelno mokesčio sistemą, kuria remdamosi įmonės Sąjungą galėtų laikyti bendrąja rinka įmonių pelno mokesčio bazės apskaičiavimo tikslais, būtų palengvinta tarpvalstybinė veikla Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms ir būtų skatinama siekti tikslo padaryti Sąjungą konkurencingesne vieta tarptautinėms investicijoms. 2011 m. BKPMB pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama tikslui palengvinti įmonių komercinės veiklos plėtrą Sąjungoje. Be šio tikslo, taip pat turėtų būti atsižvelgiama, kad BKPMB gali būti labai veiksminga siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su mokesčio vengimo schemomis. Atsižvelgiant į tai, BKPMB iniciatyva turėtų būti pradėta iš naujo, kad vienodomis sąlygomis būtų galima spręsti verslo palengvinimo aspektą ir iniciatyvos veikimą kovojant su mokesčio vengimu. Toks metodas būtų tinkamiausias siekiant pašalinti vidaus rinkos veikimo iškraipymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

kaip nurodyta 2011 m. kovo 16 d. Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (1) pasiūlyme, taikant pelno mokesčio sistemą, kuria remdamosi įmonės Sąjungą galėtų laikyti bendrąja rinka įmonių pelno mokesčio bazės apskaičiavimo tikslais, būtų palengvinta tarpvalstybinė veikla Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms ir būtų skatinama siekti tikslo padaryti Sąjungą konkurencingesne vieta tarptautinėms investicijoms. 2011 m. BKPMB pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama tikslui palengvinti įmonių komercinės veiklos plėtrą Sąjungoje. Be šio tikslo, taip pat turėtų būti atsižvelgiama, kad BKPMB gali būti labai veiksminga siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su mokesčio vengimo schemomis. Atsižvelgiant į tai, BKPMB iniciatyva turėtų būti pradėta iš naujo, kad vienodomis sąlygomis būtų galima spręsti verslo palengvinimo aspektą ir iniciatyvos veikimą kovojant su mokesčio vengimu. Toks metodas būtų tinkamiausias siekiant pašalinti vidaus rinkos veikimo iškraipymus;

| (3) | kaip nurodyta 2011 m. kovo 16 d. Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (2) pasiūlyme, taikant pelno mokesčio sistemą, kuria remdamosi įmonės Sąjungą galėtų laikyti bendrąja rinka įmonių pelno mokesčio bazės apskaičiavimo tikslais, būtų palengvinta tarpvalstybinė veikla Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms ir būtų skatinama siekti tikslo padaryti Sąjungą konkurencingesne vieta tarptautinėms investicijoms,
  ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms.
  2011 m. BKPMB pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama tikslui palengvinti įmonių komercinės veiklos plėtrą Sąjungoje. Be šio tikslo, taip pat turėtų būti atsižvelgiama, kad BKPMB gali būti labai veiksminga siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su mokesčio vengimo schemomis. Atsižvelgiant į tai, BKPMB iniciatyva turėtų būti pradėta iš naujo, kad vienodomis sąlygomis būtų galima spręsti verslo palengvinimo aspektą ir iniciatyvos veikimą kovojant su mokesčio vengimu.
  Įgyvendinus BKPMB visose valstybėse narėse būtų užtikrinta, kad mokesčiai būtų mokami ten, kur gaunamas pelnas ir kur įmonės turi nuolatinę buveinę.
  Toks metodas būtų tinkamiausias siekiant pašalinti vidaus rinkos veikimo iškraipymus.
  Bendrosios rinkos veikimo gerinimas yra pagrindinis veiksnys siekiant skatinti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas. Pradėjus taikyti BKPMB būtų užtikrintas geresnis ekonomikos augimas ir Sąjungoje būtų sukurta daugiau darbo vietų, nes būtų sumažinta žalinga įmonių mokesčių konkurencija
  ; |
| --- | --- |

(3)

kaip nurodyta 2011 m. kovo 16 d. Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (2) pasiūlyme, taikant pelno mokesčio sistemą, kuria remdamosi įmonės Sąjungą galėtų laikyti bendrąja rinka įmonių pelno mokesčio bazės apskaičiavimo tikslais, būtų palengvinta tarpvalstybinė veikla Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms ir būtų skatinama siekti tikslo padaryti Sąjungą konkurencingesne vieta tarptautinėms investicijoms,
  ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms.
  2011 m. BKPMB pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama tikslui palengvinti įmonių komercinės veiklos plėtrą Sąjungoje. Be šio tikslo, taip pat turėtų būti atsižvelgiama, kad BKPMB gali būti labai veiksminga siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą kovojant su mokesčio vengimo schemomis. Atsižvelgiant į tai, BKPMB iniciatyva turėtų būti pradėta iš naujo, kad vienodomis sąlygomis būtų galima spręsti verslo palengvinimo aspektą ir iniciatyvos veikimą kovojant su mokesčio vengimu.
  Įgyvendinus BKPMB visose valstybėse narėse būtų užtikrinta, kad mokesčiai būtų mokami ten, kur gaunamas pelnas ir kur įmonės turi nuolatinę buveinę.
  Toks metodas būtų tinkamiausias siekiant pašalinti vidaus rinkos veikimo iškraipymus.
  Bendrosios rinkos veikimo gerinimas yra pagrindinis veiksnys siekiant skatinti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas. Pradėjus taikyti BKPMB būtų užtikrintas geresnis ekonomikos augimas ir Sąjungoje būtų sukurta daugiau darbo vietų, nes būtų sumažinta žalinga įmonių mokesčių konkurencija
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (3a) | 2017 m. rugsėjo 21 d. komunikate „Sąžininga ir veiksminga apmokestinimo sistema Europos Sąjungos bendrajai skaitmeninei rinkai“ Komisija mano, kad BKPMB gali pasiūlyti pagrindą, kaip spręsti mokesčių klausimus, kylančius skaitmeninėje ekonomikoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

2017 m. rugsėjo 21 d. komunikate „Sąžininga ir veiksminga apmokestinimo sistema Europos Sąjungos bendrajai skaitmeninei rinkai“ Komisija mano, kad BKPMB gali pasiūlyti pagrindą, kaip spręsti mokesčių klausimus, kylančius skaitmeninėje ekonomikoje.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (4) | atsižvelgiant į poreikį veikti nedelsiant, kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas ir ji taptų, viena vertus, palankesnė prekybai ir investicijoms, kita vertus, atsparesnė mokesčio vengimo schemoms,
  būtina padalyti plataus užmojo BKPMB iniciatyvą į du atskirus pasiūlymus. Pirmuoju etapu turėtų įsigalioti bendros pelno mokesčio bazės taisyklės, ir tik antruoju etapu sprendžiamas konsolidavimo klausimas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

atsižvelgiant į poreikį veikti nedelsiant, kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas ir ji taptų, viena vertus, palankesnė prekybai ir investicijoms, kita vertus, atsparesnė mokesčio vengimo schemoms,
  būtina padalyti plataus užmojo BKPMB iniciatyvą į du atskirus pasiūlymus. Pirmuoju etapu turėtų įsigalioti bendros pelno mokesčio bazės taisyklės, ir tik antruoju etapu sprendžiamas konsolidavimo klausimas
  ;

| (4) | atsižvelgiant į poreikį veikti nedelsiant, kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas ir ji taptų, viena vertus, palankesnė prekybai ir investicijoms, kita vertus, atsparesnė mokesčio vengimo schemoms,
  labai svarbu užtikrinti, kad Direktyva dėl bendros pelno mokesčio bazės ir Direktyva dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės įsigaliotų vienu metu. Kadangi toks sistemos pasikeitimas – svarbus žingsnis kuriant vidaus rinką, ir norint ją nuo pradžių tinkamai įgyvendinti, reikalingas lankstumas. Todėl, kadangi vidaus rinka apima visas valstybes nares, BKPMB turėtų būti nustatyta visose valstybėse narėse. Jei Tarybai nepavyksta priimti vieningo sprendimo dėl pasiūlymo nustatyti BKPMB, Komisija turėtų paskelbti naują pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 116 straipsnį, pagal kurį Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, priima būtinus teisės aktus. Valstybės narės turėtų inicijuoti tvirtesnį bendradarbiavimą, kaip kraštutinę priemonę, ir šis bendradarbiavimas bet kuriuo metu turėtų būti atviras nedalyvaujančioms valstybėms narėms laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo. Tenka apgailestauti, kad nebuvo atliktas joks pasiūlymų dėl BPMB ar BKPMB išsamus įvertinimas siekiant nustatyti valstybių narių pelno mokesčio pajamų poveikį pagal šalis. |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į poreikį veikti nedelsiant, kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas ir ji taptų, viena vertus, palankesnė prekybai ir investicijoms, kita vertus, atsparesnė mokesčio vengimo schemoms,
  labai svarbu užtikrinti, kad Direktyva dėl bendros pelno mokesčio bazės ir Direktyva dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės įsigaliotų vienu metu. Kadangi toks sistemos pasikeitimas – svarbus žingsnis kuriant vidaus rinką, ir norint ją nuo pradžių tinkamai įgyvendinti, reikalingas lankstumas. Todėl, kadangi vidaus rinka apima visas valstybes nares, BKPMB turėtų būti nustatyta visose valstybėse narėse. Jei Tarybai nepavyksta priimti vieningo sprendimo dėl pasiūlymo nustatyti BKPMB, Komisija turėtų paskelbti naują pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 116 straipsnį, pagal kurį Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, priima būtinus teisės aktus. Valstybės narės turėtų inicijuoti tvirtesnį bendradarbiavimą, kaip kraštutinę priemonę, ir šis bendradarbiavimas bet kuriuo metu turėtų būti atviras nedalyvaujančioms valstybėms narėms laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo. Tenka apgailestauti, kad nebuvo atliktas joks pasiūlymų dėl BPMB ar BKPMB išsamus įvertinimas siekiant nustatyti valstybių narių pelno mokesčio pajamų poveikį pagal šalis.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (5) | daugeliui agresyvaus mokesčių planavimo struktūrų būdingas tarpvalstybinis mastas, todėl galima manyti, kad jose dalyvaujančios įmonių grupės turi labai mažai išteklių. Remiantis šia prielaida ir atsižvelgiant į proporcingumą, bendros bazės taisyklės turėtų būti privalomos tik įmonėms, kurios priklauso didelėms grupėms. Šiuo tikslu turėtų būti nustatyta su dydžiu susijusi viršutinė riba, atsižvelgiant į grupės, teikiančios konsoliduotąsias finansines ataskaitas, konsoliduotąsias pajamas. Be to, kad būtų užtikrintas dviejų BKPMB iniciatyvos etapų suderinamumas, bendros bazės taisyklės turėtų būti privalomos įmonėms, kurios būtų laikomos grupe, jeigu būtų įgyvendinta visa iniciatyva. Siekiant geriau pasitarnauti prekybos ir investicijų palengvinimo vidaus rinkoje tikslui, įmonės, neatitinkančios šių kriterijų, turėtų turėti pasirinkimo galimybę taikyti bendros pelno mokesčio bazės taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

daugeliui agresyvaus mokesčių planavimo struktūrų būdingas tarpvalstybinis mastas, todėl galima manyti, kad jose dalyvaujančios įmonių grupės turi labai mažai išteklių. Remiantis šia prielaida ir atsižvelgiant į proporcingumą, bendros bazės taisyklės turėtų būti privalomos tik įmonėms, kurios priklauso didelėms grupėms. Šiuo tikslu turėtų būti nustatyta su dydžiu susijusi viršutinė riba, atsižvelgiant į grupės, teikiančios konsoliduotąsias finansines ataskaitas, konsoliduotąsias pajamas. Be to, kad būtų užtikrintas dviejų BKPMB iniciatyvos etapų suderinamumas, bendros bazės taisyklės turėtų būti privalomos įmonėms, kurios būtų laikomos grupe, jeigu būtų įgyvendinta visa iniciatyva. Siekiant geriau pasitarnauti prekybos ir investicijų palengvinimo vidaus rinkoje tikslui, įmonės, neatitinkančios šių kriterijų, turėtų turėti pasirinkimo galimybę taikyti bendros pelno mokesčio bazės taisykles;

| (5) | daugeliui agresyvaus mokesčių planavimo struktūrų būdingas tarpvalstybinis mastas, todėl galima manyti, kad jose dalyvaujančios įmonių grupės turi labai mažai išteklių. Remiantis šia prielaida ir atsižvelgiant į proporcingumą, bendros bazės taisyklės turėtų būti
  iš pradžių
  privalomos tik įmonėms, kurios priklauso didelėms grupėms. Šiuo tikslu turėtų būti nustatyta su dydžiu susijusi
  pradinė 750 mln. EUR
  dydžio viršutinė riba, atsižvelgiant į grupės, teikiančios konsoliduotąsias finansines ataskaitas, konsoliduotąsias pajamas.
  Kadangi šioje direktyvoje nustatomas naujas visų Sąjungos įmonių pelno mokesčio bazės standartas, viršutinė riba turėtų būti sumažinta iki nulio per ne daugiau kaip septynerių metų laikotarpį.
  Siekiant geriau pasitarnauti prekybos ir investicijų palengvinimo vidaus rinkoje tikslui, įmonės, neatitinkančios šių kriterijų,
  pirmuoju etapu
  turėtų turėti pasirinkimo galimybę taikyti bendros pelno mokesčio bazės taisykles; |
| --- | --- |

(5)

daugeliui agresyvaus mokesčių planavimo struktūrų būdingas tarpvalstybinis mastas, todėl galima manyti, kad jose dalyvaujančios įmonių grupės turi labai mažai išteklių. Remiantis šia prielaida ir atsižvelgiant į proporcingumą, bendros bazės taisyklės turėtų būti
  iš pradžių
  privalomos tik įmonėms, kurios priklauso didelėms grupėms. Šiuo tikslu turėtų būti nustatyta su dydžiu susijusi
  pradinė 750 mln. EUR
  dydžio viršutinė riba, atsižvelgiant į grupės, teikiančios konsoliduotąsias finansines ataskaitas, konsoliduotąsias pajamas.
  Kadangi šioje direktyvoje nustatomas naujas visų Sąjungos įmonių pelno mokesčio bazės standartas, viršutinė riba turėtų būti sumažinta iki nulio per ne daugiau kaip septynerių metų laikotarpį.
  Siekiant geriau pasitarnauti prekybos ir investicijų palengvinimo vidaus rinkoje tikslui, įmonės, neatitinkančios šių kriterijų,
  pirmuoju etapu
  turėtų turėti pasirinkimo galimybę taikyti bendros pelno mokesčio bazės taisykles;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (6) | būtina apibrėžti nuolatinės buveinės, įsisteigusios Sąjungoje ir priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais Sąjungoje, sąvoką. Taip būtų siekiama užtikrinti, kad visi susiję mokesčio mokėtojai šią sąvoką vienodai suprastų ir kad dėl skirtingų apibrėžčių neatsirastų mokestinės tvarkos neatitikimo.
  Kita vertus, nėra taip svarbu
  nustatyti bendrą nuolatinės buveinės, įsisteigusios trečiojoje šalyje arba Sąjungoje, bet priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais trečiojoje šalyje, apibrėžtį.
  Šį aspektą būtų geriau įtraukti į dvišales mokesčių sutartis ir nacionalinę teisę dėl jo sudėtingos sąveikos su tarptautiniais susitarimais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

būtina apibrėžti nuolatinės buveinės, įsisteigusios Sąjungoje ir priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais Sąjungoje, sąvoką. Taip būtų siekiama užtikrinti, kad visi susiję mokesčio mokėtojai šią sąvoką vienodai suprastų ir kad dėl skirtingų apibrėžčių neatsirastų mokestinės tvarkos neatitikimo.
  Kita vertus, nėra taip svarbu
  nustatyti bendrą nuolatinės buveinės, įsisteigusios trečiojoje šalyje arba Sąjungoje, bet priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais trečiojoje šalyje, apibrėžtį.
  Šį aspektą būtų geriau įtraukti į dvišales mokesčių sutartis ir nacionalinę teisę dėl jo sudėtingos sąveikos su tarptautiniais susitarimais
  ;

| (6) | būtina apibrėžti nuolatinės buveinės, įsisteigusios Sąjungoje ir priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais Sąjungoje, sąvoką.
  Tarptautinės įmonės pernelyg dažnai organizuoja savo pelno perkėlimą į palankias mokesčių sistemas prieš tai nesumokėjusios jokių mokesčių arba sumokėjusios labai mažus. Nustačius nuolatinės buveinės sąvoką būtų nustatyta tiksli privaloma kriterijų, kuriuos tarptautinė įmonė turi atitikti, jei nori įrodyti, jog yra įsisteigusi tam tikroje šalyje, apibrėžtis. Tokiu būdu tarptautinės įmonės bus priverstos sąžiningai mokėti mokesčius.
  Taip būtų siekiama užtikrinti, kad visi susiję mokesčio mokėtojai šią sąvoką vienodai suprastų ir kad dėl skirtingų apibrėžčių neatsirastų mokestinės tvarkos neatitikimo.
  Taip pat svarbu
  nustatyti bendrą nuolatinės buveinės, įsisteigusios trečiojoje šalyje arba Sąjungoje, bet priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais trečiojoje šalyje, apibrėžtį.
  Jeigu dėl sandorių kainodaros pelnas imamas perkelti į jurisdikciją, kurioje taikomi maži mokesčiai, teikiama pirmenybė sistemai, pagal kurią pelnas skiriamas taikant proporcingo paskirstymo formulę. Sąjunga, priėmusi tokią sistemą, gali nustatyti tarptautinį modernaus ir veiksmingo įmonių apmokestinimo standartą. Komisija turėtų parengti pereinamojo etapo gairių projektą, kuriame, sprendžiant su trečiosiomis šalimis susijusius klausimus, paskirstymo formulė derinama su kitais priskyrimo metodais, o paskirstymo formulė galiausiai turėtų būti standartinis paskirstymo metodas. Komisija turėtų pateikti pasiūlymą nustatyti Sąjungos mokesčių sutarties pavyzdį, kuris visiškai pakeistų tūkstančius kiekvienos valstybės narės sudarytų dvišalių sutarčių
  . |
| --- | --- |

(6)

būtina apibrėžti nuolatinės buveinės, įsisteigusios Sąjungoje ir priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais Sąjungoje, sąvoką.
  Tarptautinės įmonės pernelyg dažnai organizuoja savo pelno perkėlimą į palankias mokesčių sistemas prieš tai nesumokėjusios jokių mokesčių arba sumokėjusios labai mažus. Nustačius nuolatinės buveinės sąvoką būtų nustatyta tiksli privaloma kriterijų, kuriuos tarptautinė įmonė turi atitikti, jei nori įrodyti, jog yra įsisteigusi tam tikroje šalyje, apibrėžtis. Tokiu būdu tarptautinės įmonės bus priverstos sąžiningai mokėti mokesčius.
  Taip būtų siekiama užtikrinti, kad visi susiję mokesčio mokėtojai šią sąvoką vienodai suprastų ir kad dėl skirtingų apibrėžčių neatsirastų mokestinės tvarkos neatitikimo.
  Taip pat svarbu
  nustatyti bendrą nuolatinės buveinės, įsisteigusios trečiojoje šalyje arba Sąjungoje, bet priklausančios mokesčio mokėtojui, kuris yra rezidentas mokesčio tikslais trečiojoje šalyje, apibrėžtį.
  Jeigu dėl sandorių kainodaros pelnas imamas perkelti į jurisdikciją, kurioje taikomi maži mokesčiai, teikiama pirmenybė sistemai, pagal kurią pelnas skiriamas taikant proporcingo paskirstymo formulę. Sąjunga, priėmusi tokią sistemą, gali nustatyti tarptautinį modernaus ir veiksmingo įmonių apmokestinimo standartą. Komisija turėtų parengti pereinamojo etapo gairių projektą, kuriame, sprendžiant su trečiosiomis šalimis susijusius klausimus, paskirstymo formulė derinama su kitais priskyrimo metodais, o paskirstymo formulė galiausiai turėtų būti standartinis paskirstymo metodas. Komisija turėtų pateikti pasiūlymą nustatyti Sąjungos mokesčių sutarties pavyzdį, kuris visiškai pakeistų tūkstančius kiekvienos valstybės narės sudarytų dvišalių sutarčių
  .

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | skaitmeninės prekės dažnai būna labai mobilios ir nematerialios. Iš tyrimų matyti, kad skaitmeninis sektorius labai susijęs su agresyvaus mokesčių planavimo praktika, nes daugelis verslo modelių nereikalauja fizinės infrastruktūros, kad būtų vykdomi sandoriai su klientais ir gaunamas pelnas. Dėl to didžiausios skaitmeninės įmonės gali iš savo pajamų mokėti beveik nulio dydžio mokesčius. Neturint galimybės apmokestinti skaitmeninių tarptautinių įmonių, valstybių narių iždas netenka milijardų eurų mokestinių pajamų. Siekiant kovoti su ta tikra ir rimta socialine neteisybe, dabartinę pelno mokesčio teisę reikia išplėsti ir į ją įtraukti naują įmonės nuolatinės buveinės sąsają, pagrįstą reikšminga skaitmenine veikla. Panašiems verslo modeliams reikia vienodų veiklos sąlygų, kad nedarant žalos skaitmeninio sektoriaus galimybėms būtų sprendžiami su mokesčiais susiję iššūkiai, atsirandantys skaitmeninimo aplinkybėmis. Šiuo klausimu ypatingą dėmesį reikėtų skirti EPBO veiklai, susijusiai su tarptautiniu mastu suderintu taisyklių rinkiniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

skaitmeninės prekės dažnai būna labai mobilios ir nematerialios. Iš tyrimų matyti, kad skaitmeninis sektorius labai susijęs su agresyvaus mokesčių planavimo praktika, nes daugelis verslo modelių nereikalauja fizinės infrastruktūros, kad būtų vykdomi sandoriai su klientais ir gaunamas pelnas. Dėl to didžiausios skaitmeninės įmonės gali iš savo pajamų mokėti beveik nulio dydžio mokesčius. Neturint galimybės apmokestinti skaitmeninių tarptautinių įmonių, valstybių narių iždas netenka milijardų eurų mokestinių pajamų. Siekiant kovoti su ta tikra ir rimta socialine neteisybe, dabartinę pelno mokesčio teisę reikia išplėsti ir į ją įtraukti naują įmonės nuolatinės buveinės sąsają, pagrįstą reikšminga skaitmenine veikla. Panašiems verslo modeliams reikia vienodų veiklos sąlygų, kad nedarant žalos skaitmeninio sektoriaus galimybėms būtų sprendžiami su mokesčiais susiję iššūkiai, atsirandantys skaitmeninimo aplinkybėmis. Šiuo klausimu ypatingą dėmesį reikėtų skirti EPBO veiklai, susijusiai su tarptautiniu mastu suderintu taisyklių rinkiniu;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (8) | apmokestinamos pajamos turėtų būti sumažinamos, atėmus verslo išlaidas ir tam tikrus kitus straipsnius. Į atskaitomas verslo išlaidas paprastai įtraukiamos visos su pardavimu susijusios išlaidos ir su gamyba, priežiūra ir pajamų užtikrinimu susijusios išlaidos. Siekiant remti ekonomikos inovacijas ir modernizuoti vidaus rinką turėtų būti numatyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų atskaitymai,
  įskaitant itin didelius atskaitymus
  ; šie atskaitymai turėtų būti pripažįstami kaip išlaidos tais metais, kai jos patiriamos (išskyrus nekilnojamąjį turtą).
  Mažos pradedančiosios įmonės, išskyrus asocijuotąsias įmones, kurios pasižymi itin dideliu novatoriškumu (kategorija, visų pirma apimanti pradedančiąsias įmones), turėtų būti remiamos taikant padidintą itin didelį atskaitymą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidoms.
  Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, taip pat turėtų būti sudarytas neatskaitomų išlaidų sąrašas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

apmokestinamos pajamos turėtų būti sumažinamos, atėmus verslo išlaidas ir tam tikrus kitus straipsnius. Į atskaitomas verslo išlaidas paprastai įtraukiamos visos su pardavimu susijusios išlaidos ir su gamyba, priežiūra ir pajamų užtikrinimu susijusios išlaidos. Siekiant remti ekonomikos inovacijas ir modernizuoti vidaus rinką turėtų būti numatyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų atskaitymai,
  įskaitant itin didelius atskaitymus
  ; šie atskaitymai turėtų būti pripažįstami kaip išlaidos tais metais, kai jos patiriamos (išskyrus nekilnojamąjį turtą).
  Mažos pradedančiosios įmonės, išskyrus asocijuotąsias įmones, kurios pasižymi itin dideliu novatoriškumu (kategorija, visų pirma apimanti pradedančiąsias įmones), turėtų būti remiamos taikant padidintą itin didelį atskaitymą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidoms.
  Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, taip pat turėtų būti sudarytas neatskaitomų išlaidų sąrašas;

| (8) | apmokestinamos pajamos turėtų būti sumažinamos, atėmus verslo išlaidas ir tam tikrus kitus straipsnius. Į atskaitomas verslo išlaidas paprastai įtraukiamos visos su pardavimu susijusios išlaidos ir su gamyba, priežiūra ir pajamų užtikrinimu susijusios išlaidos. Siekiant remti ekonomikos inovacijas ir modernizuoti vidaus rinką,
  mokesčių mokėtojai turėtų gauti mokesčių lengvatų, skiriamų dėl tikrųjų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros personalo, subtiekėjų, laikinųjų ir laisvai samdomų darbuotojų išlaidų
  ,
  ir vykdyti atskaitymus
  ; tie atskaitymai turėtų būti pripažįstami kaip išlaidos tais metais, kai jos patiriamos (išskyrus nekilnojamąjį turtą).
  Siekiant išvengti netinkamo atskaitymų taikymo, būtina aiškiai apibrėžti tikrąsias išlaidas moksliniams tyrimams ir plėtrai.
  Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, taip pat turėtų būti sudarytas neatskaitomų išlaidų sąrašas; |
| --- | --- |

(8)

apmokestinamos pajamos turėtų būti sumažinamos, atėmus verslo išlaidas ir tam tikrus kitus straipsnius. Į atskaitomas verslo išlaidas paprastai įtraukiamos visos su pardavimu susijusios išlaidos ir su gamyba, priežiūra ir pajamų užtikrinimu susijusios išlaidos. Siekiant remti ekonomikos inovacijas ir modernizuoti vidaus rinką,
  mokesčių mokėtojai turėtų gauti mokesčių lengvatų, skiriamų dėl tikrųjų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros personalo, subtiekėjų, laikinųjų ir laisvai samdomų darbuotojų išlaidų
  ,
  ir vykdyti atskaitymus
  ; tie atskaitymai turėtų būti pripažįstami kaip išlaidos tais metais, kai jos patiriamos (išskyrus nekilnojamąjį turtą).
  Siekiant išvengti netinkamo atskaitymų taikymo, būtina aiškiai apibrėžti tikrąsias išlaidas moksliniams tyrimams ir plėtrai.
  Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, taip pat turėtų būti sudarytas neatskaitomų išlaidų sąrašas;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (9) | iš pastarųjų tarptautinio apmokestinimo pokyčių matyti, kad siekdamos sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus visame pasaulyje, įmonių grupės vis dažniau imasi mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) veiksmų, dažnai mokėdamos išpūstas palūkanas. Todėl norint pašalinti tokią praktiką, būtina riboti palūkanų (ir kitų finansinių) išlaidų atskaitymą. Šiomis aplinkybėmis palūkanų (ir kitų finansinių) išlaidų atskaitymas turėtų būti leidžiamas be apribojimų, jeigu šios išlaidos gali būti įskaitomos į apmokestinamąsias palūkanų (ir kitas finansines) pajamas. Vis dėlto bet kokiam palūkanų išlaidų perviršiui turėtų būti taikomi atskaitymo apribojimai, kurie būtų nustatomi remiantis mokesčio mokėtojo apmokestinamosiomis pajamomis prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją (EBITDA); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

iš pastarųjų tarptautinio apmokestinimo pokyčių matyti, kad siekdamos sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus visame pasaulyje, įmonių grupės vis dažniau imasi mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) veiksmų, dažnai mokėdamos išpūstas palūkanas. Todėl norint pašalinti tokią praktiką, būtina riboti palūkanų (ir kitų finansinių) išlaidų atskaitymą. Šiomis aplinkybėmis palūkanų (ir kitų finansinių) išlaidų atskaitymas turėtų būti leidžiamas be apribojimų, jeigu šios išlaidos gali būti įskaitomos į apmokestinamąsias palūkanų (ir kitas finansines) pajamas. Vis dėlto bet kokiam palūkanų išlaidų perviršiui turėtų būti taikomi atskaitymo apribojimai, kurie būtų nustatomi remiantis mokesčio mokėtojo apmokestinamosiomis pajamomis prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją (EBITDA);

| (9) | iš pastarųjų tarptautinio apmokestinimo pokyčių matyti, kad siekdamos sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus visame pasaulyje, įmonių grupės vis dažniau imasi mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) veiksmų, dažnai mokėdamos išpūstas palūkanas. Todėl norint pašalinti tokią praktiką, būtina riboti palūkanų (ir kitų finansinių) išlaidų atskaitymą. Šiomis aplinkybėmis palūkanų (ir kitų finansinių) išlaidų atskaitymas turėtų būti leidžiamas be apribojimų, jeigu šios išlaidos gali būti įskaitomos į apmokestinamąsias palūkanų (ir kitas finansines) pajamas. Vis dėlto bet kokiam palūkanų išlaidų perviršiui turėtų būti taikomi atskaitymo apribojimai, kurie būtų nustatomi remiantis mokesčio mokėtojo apmokestinamosiomis pajamomis prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją (EBITDA).
  Valstybės narės, siekdamos užtikrinti aukštesnį apsaugos lygį, galėtų dar labiau apriboti palūkanų ir kitų finansinių išlaidų atskaitymą. |
| --- | --- |

(9)

iš pastarųjų tarptautinio apmokestinimo pokyčių matyti, kad siekdamos sumažinti savo mokestinius įsipareigojimus visame pasaulyje, įmonių grupės vis dažniau imasi mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) veiksmų, dažnai mokėdamos išpūstas palūkanas. Todėl norint pašalinti tokią praktiką, būtina riboti palūkanų (ir kitų finansinių) išlaidų atskaitymą. Šiomis aplinkybėmis palūkanų (ir kitų finansinių) išlaidų atskaitymas turėtų būti leidžiamas be apribojimų, jeigu šios išlaidos gali būti įskaitomos į apmokestinamąsias palūkanų (ir kitas finansines) pajamas. Vis dėlto bet kokiam palūkanų išlaidų perviršiui turėtų būti taikomi atskaitymo apribojimai, kurie būtų nustatomi remiantis mokesčio mokėtojo apmokestinamosiomis pajamomis prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją (EBITDA).
  Valstybės narės, siekdamos užtikrinti aukštesnį apsaugos lygį, galėtų dar labiau apriboti palūkanų ir kitų finansinių išlaidų atskaitymą.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (10) | tai, kad už paskolas mokamos palūkanos atskaitomos iš mokesčio mokėtojo mokesčio bazės, kai taip nėra pelno paskirstymo atveju, sukuria užtikrintą pranašumą skolų, o ne nuosavo kapitalo finansavimui. Atsižvelgiant į dėl to kylančią įmonių įsiskolinimo riziką, labai svarbu nustatyti priemones, kurios pašalintų dabartinį nusistatymą prieš nuosavo kapitalo finansavimą.
  Todėl numatyta mokesčio mokėtojams suteikti augimo ir investicijų skatinimo lengvatą, pagal kurią mokesčio mokėtojo nuosavo kapitalo didinimai turėtų būti atskaitomi iš mokesčio bazės, jeigu atitinkamos tam tikros sąlygos. Todėl būtų labai svarbu užtikrinti, kad sistema nenukentėtų nuo grandininio poveikio ir šiuo tikslu būtų būtina neįtraukti mokesčio vertės į mokesčio mokėtojo dalyvavimą asocijuotosiose įmonėse. Galiausiai, kad lengvatos schema būtų pakankamai griežta, taip pat būtų reikalaujama nustatyti kovos su mokesčio vengimo taisykles
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

tai, kad už paskolas mokamos palūkanos atskaitomos iš mokesčio mokėtojo mokesčio bazės, kai taip nėra pelno paskirstymo atveju, sukuria užtikrintą pranašumą skolų, o ne nuosavo kapitalo finansavimui. Atsižvelgiant į dėl to kylančią įmonių įsiskolinimo riziką, labai svarbu nustatyti priemones, kurios pašalintų dabartinį nusistatymą prieš nuosavo kapitalo finansavimą.
  Todėl numatyta mokesčio mokėtojams suteikti augimo ir investicijų skatinimo lengvatą, pagal kurią mokesčio mokėtojo nuosavo kapitalo didinimai turėtų būti atskaitomi iš mokesčio bazės, jeigu atitinkamos tam tikros sąlygos. Todėl būtų labai svarbu užtikrinti, kad sistema nenukentėtų nuo grandininio poveikio ir šiuo tikslu būtų būtina neįtraukti mokesčio vertės į mokesčio mokėtojo dalyvavimą asocijuotosiose įmonėse. Galiausiai, kad lengvatos schema būtų pakankamai griežta, taip pat būtų reikalaujama nustatyti kovos su mokesčio vengimo taisykles
  ;

| (10) | tai, kad už paskolas mokamos palūkanos atskaitomos iš mokesčio mokėtojo mokesčio bazės, kai taip nėra pelno paskirstymo atveju, sukuria užtikrintą pranašumą skolų, o ne nuosavo kapitalo finansavimui. Atsižvelgiant į dėl to kylančią įmonių įsiskolinimo riziką, labai svarbu nustatyti priemones, kurios pašalintų dabartinį nusistatymą prieš nuosavo kapitalo finansavimą,
  apribojant galimybę atskaityti už paskolas mokamas palūkanas iš mokesčio mokėtojo mokesčio bazės. Tokia palūkanų apribojimo taisyklė yra tinkama ir pakankama priemonė tam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(10)

tai, kad už paskolas mokamos palūkanos atskaitomos iš mokesčio mokėtojo mokesčio bazės, kai taip nėra pelno paskirstymo atveju, sukuria užtikrintą pranašumą skolų, o ne nuosavo kapitalo finansavimui. Atsižvelgiant į dėl to kylančią įmonių įsiskolinimo riziką, labai svarbu nustatyti priemones, kurios pašalintų dabartinį nusistatymą prieš nuosavo kapitalo finansavimą,
  apribojant galimybę atskaityti už paskolas mokamas palūkanas iš mokesčio mokėtojo mokesčio bazės. Tokia palūkanų apribojimo taisyklė yra tinkama ir pakankama priemonė tam tikslui pasiekti.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (12) | siekiant neskatinti perkelti pasyviųjų (daugiausia finansinių) pajamų iš dideliu tarifu apmokestinamų įmonių, nuostoliai, kuriuos tokios įmonės gali patirti mokestinių metų pabaigoje turėtų būti laikomi daugiausia susiję su prekybos veiklos rezultatais. Remiantis šia prielaida, mokesčio mokėtojams turėtų būti leidžiama nuostolius perkelti į būsimą laikotarpį
  neribotą laiką be apribojimų
  ir
  įtraukti
  į per metus atskaitomą sumą.
  Kadangi nuostolių perkėlimu į būsimą laikotarpį siekiama užtikrinti, kad mokesčio mokėtojas sumokėtų savo realių pajamų mokesčius, nėra priežasties nustatyti perkėlimo į būsimą laikotarpį termino.
  Kalbant apie nuostolių perkėlimą į ankstesnį laikotarpį, tokios taisyklės nustatyti nereikia, nes tai yra palyginti reta valstybių narių praktika ir dėl jos gali pernelyg padidėti sudėtingumas.
  Be to, turėtų būti nustatyta
  kovos su piktnaudžiavimu
  nuostata
  , kad būtų užkirstas kelias, kliudoma mėginimams apeiti nuostolių atskaitymo taisykles perkant nuostolingas įmones arba su tuo kovojama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

siekiant neskatinti perkelti pasyviųjų (daugiausia finansinių) pajamų iš dideliu tarifu apmokestinamų įmonių, nuostoliai, kuriuos tokios įmonės gali patirti mokestinių metų pabaigoje turėtų būti laikomi daugiausia susiję su prekybos veiklos rezultatais. Remiantis šia prielaida, mokesčio mokėtojams turėtų būti leidžiama nuostolius perkelti į būsimą laikotarpį
  neribotą laiką be apribojimų
  ir
  įtraukti
  į per metus atskaitomą sumą.
  Kadangi nuostolių perkėlimu į būsimą laikotarpį siekiama užtikrinti, kad mokesčio mokėtojas sumokėtų savo realių pajamų mokesčius, nėra priežasties nustatyti perkėlimo į būsimą laikotarpį termino.
  Kalbant apie nuostolių perkėlimą į ankstesnį laikotarpį, tokios taisyklės nustatyti nereikia, nes tai yra palyginti reta valstybių narių praktika ir dėl jos gali pernelyg padidėti sudėtingumas.
  Be to, turėtų būti nustatyta
  kovos su piktnaudžiavimu
  nuostata
  , kad būtų užkirstas kelias, kliudoma mėginimams apeiti nuostolių atskaitymo taisykles perkant nuostolingas įmones arba su tuo kovojama;

| (12) | siekiant neskatinti perkelti pasyviųjų (daugiausia finansinių) pajamų iš dideliu tarifu apmokestinamų įmonių, nuostoliai, kuriuos tokios įmonės gali patirti mokestinių metų pabaigoje turėtų būti laikomi daugiausia susiję su prekybos veiklos rezultatais. Remiantis šia prielaida, mokesčio mokėtojams turėtų būti leidžiama nuostolius perkelti į būsimą laikotarpį
  penkerių metu laikotarpiui apribojant
  ir
  įtraukiant
  į per metus atskaitomą sumą. Kalbant apie nuostolių perkėlimą į ankstesnį laikotarpį, tokios taisyklės nustatyti nereikia, nes tai yra palyginti reta valstybių narių praktika ir dėl jos gali pernelyg padidėti sudėtingumas.
  Tarybos direktyva (ES) 2016/1164

   (3)

  nustatoma bendroji
  kovos su piktnaudžiavimu
  taisyklė
  , kad būtų užkirstas kelias, kliudoma mėginimams apeiti nuostolių atskaitymo taisykles perkant nuostolingas įmones arba su tuo kovojama;
  Taikant šią direktyvą turėtų būti sistemingai atsižvelgiama į tą bendrąją taisyklę. |
| --- | --- |

(12)

siekiant neskatinti perkelti pasyviųjų (daugiausia finansinių) pajamų iš dideliu tarifu apmokestinamų įmonių, nuostoliai, kuriuos tokios įmonės gali patirti mokestinių metų pabaigoje turėtų būti laikomi daugiausia susiję su prekybos veiklos rezultatais. Remiantis šia prielaida, mokesčio mokėtojams turėtų būti leidžiama nuostolius perkelti į būsimą laikotarpį
  penkerių metu laikotarpiui apribojant
  ir
  įtraukiant
  į per metus atskaitomą sumą. Kalbant apie nuostolių perkėlimą į ankstesnį laikotarpį, tokios taisyklės nustatyti nereikia, nes tai yra palyginti reta valstybių narių praktika ir dėl jos gali pernelyg padidėti sudėtingumas.
  Tarybos direktyva (ES) 2016/1164

   (3)

  nustatoma bendroji
  kovos su piktnaudžiavimu
  taisyklė
  , kad būtų užkirstas kelias, kliudoma mėginimams apeiti nuostolių atskaitymo taisykles perkant nuostolingas įmones arba su tuo kovojama;
  Taikant šią direktyvą turėtų būti sistemingai atsižvelgiama į tą bendrąją taisyklę.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (13) | kad būtų palengvintos įmonių pinigų srautų sąlygos – pavyzdžiui, kompensuojant pradedančiosios įmonės nuostolius vienoje valstybėje narėje pelnu kitoje valstybėje narėje – ir skatinti tarpvalstybinę plėtrą Sąjungoje, mokesčio mokėtojai turėtų turėti teisę laikinai atsižvelgti į nuostolius, kuriuos patiria jų tiesioginės patronuojamosios įmonės ir nuolatinės buveinės, esančios kitose valstybėse narėse. Šiuo tikslu valstybėje narėje esanti patronuojančioji įmonė arba pagrindinė buveinė turėtų galėti konkrečiais mokestiniais metais atskaityti iš savo mokesčio bazės nuostolius, kuriuos tais pačiais mokestiniais metais patyrė jos tiesioginės kitoje valstybėje narėje esančios patronuojamosios įmonės arba nuolatinės buveinės atsižvelgiant į turimą kapitalo dalį. Tuomet patronuojančioji įmonė, atsižvelgdama į anksčiau atskaitytą nuostolių sumą, prie savo mokesčio bazės turėtų iš naujo pridėti vėlesnį pelną, kurį gauna tos tiesioginės patronuojamosios įmonės arba nuolatinės buveinės. Kadangi yra gyvybiškai svarbu išsaugoti nacionalines mokestines pajamas, atskaityti nuostoliai taip pat turėtų būti automatiškai įtraukti, jei taip nebuvo tam tikrą metų skaičių arba jeigu reikalavimai, keliami tiesioginei patronuojamajai įmonei arba nuolatinei buveinei, nebeatitinkami; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

kad būtų palengvintos įmonių pinigų srautų sąlygos – pavyzdžiui, kompensuojant pradedančiosios įmonės nuostolius vienoje valstybėje narėje pelnu kitoje valstybėje narėje – ir skatinti tarpvalstybinę plėtrą Sąjungoje, mokesčio mokėtojai turėtų turėti teisę laikinai atsižvelgti į nuostolius, kuriuos patiria jų tiesioginės patronuojamosios įmonės ir nuolatinės buveinės, esančios kitose valstybėse narėse. Šiuo tikslu valstybėje narėje esanti patronuojančioji įmonė arba pagrindinė buveinė turėtų galėti konkrečiais mokestiniais metais atskaityti iš savo mokesčio bazės nuostolius, kuriuos tais pačiais mokestiniais metais patyrė jos tiesioginės kitoje valstybėje narėje esančios patronuojamosios įmonės arba nuolatinės buveinės atsižvelgiant į turimą kapitalo dalį. Tuomet patronuojančioji įmonė, atsižvelgdama į anksčiau atskaitytą nuostolių sumą, prie savo mokesčio bazės turėtų iš naujo pridėti vėlesnį pelną, kurį gauna tos tiesioginės patronuojamosios įmonės arba nuolatinės buveinės. Kadangi yra gyvybiškai svarbu išsaugoti nacionalines mokestines pajamas, atskaityti nuostoliai taip pat turėtų būti automatiškai įtraukti, jei taip nebuvo tam tikrą metų skaičių arba jeigu reikalavimai, keliami tiesioginei patronuojamajai įmonei arba nuolatinei buveinei, nebeatitinkami;

Išbraukta.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (15) | labai svarbu nustatyti atitinkamas kovos su mokesčio vengimu priemones, kad būtų sustiprintos bendros bazės taisyklės, kuriomis apsisaugoma nuo agresyvaus mokesčių planavimo praktikos. Konkrečiai, į sistemą reikėtų įtraukti bendrą kovos su piktnaudžiavimu taisyklę, kurią papildytų priemonės, sukurtos tam tikrų rūšių mokesčio vengimo praktikai mažinti. Atsižvelgiant į tai, kad taikant bendras kovos su piktnaudžiavimu taisykles kovojama su žalinga mokesčių praktika, kuriai kol kas nebuvo taikomos specialiai skirtos nuostatos, jomis šalinami trūkumai, kurie neturėtų daryti poveikio specialių kovos su mokesčio vengimu taisyklių taikymui. Sąjungoje bendros kovos su piktnaudžiavimu taisyklės turėtų būti taikomos netikriems susitarimams. Be to, svarbu užtikrinti, kad bendros kovos su piktnaudžiavimu taisyklės būtų vienodai taikomos šalies viduje, tarpvalstybiniu mastu Sąjungoje ir tarpvalstybiniu mastu,kai yra susijusių įmonių, įsisteigusių trečiosiose šalyse, kad jų taikymo sritis ir taikymo rezultatai nesiskirtų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

labai svarbu nustatyti atitinkamas kovos su mokesčio vengimu priemones, kad būtų sustiprintos bendros bazės taisyklės, kuriomis apsisaugoma nuo agresyvaus mokesčių planavimo praktikos. Konkrečiai, į sistemą reikėtų įtraukti bendrą kovos su piktnaudžiavimu taisyklę, kurią papildytų priemonės, sukurtos tam tikrų rūšių mokesčio vengimo praktikai mažinti. Atsižvelgiant į tai, kad taikant bendras kovos su piktnaudžiavimu taisykles kovojama su žalinga mokesčių praktika, kuriai kol kas nebuvo taikomos specialiai skirtos nuostatos, jomis šalinami trūkumai, kurie neturėtų daryti poveikio specialių kovos su mokesčio vengimu taisyklių taikymui. Sąjungoje bendros kovos su piktnaudžiavimu taisyklės turėtų būti taikomos netikriems susitarimams. Be to, svarbu užtikrinti, kad bendros kovos su piktnaudžiavimu taisyklės būtų vienodai taikomos šalies viduje, tarpvalstybiniu mastu Sąjungoje ir tarpvalstybiniu mastu,kai yra susijusių įmonių, įsisteigusių trečiosiose šalyse, kad jų taikymo sritis ir taikymo rezultatai nesiskirtų;

| (15) | labai svarbu nustatyti atitinkamas kovos su mokesčio vengimu priemones, kad būtų sustiprintos bendros bazės taisyklės, kuriomis apsisaugoma nuo agresyvaus mokesčių planavimo praktikos. Konkrečiai, į sistemą reikėtų įtraukti
  tvirtą ir veiksmingą
  bendrą kovos su piktnaudžiavimu taisyklę, kurią papildytų priemonės, sukurtos tam tikrų rūšių mokesčio vengimo praktikai mažinti. Atsižvelgiant į tai, kad taikant bendras kovos su piktnaudžiavimu taisykles kovojama su žalinga mokesčių praktika, kuriai kol kas nebuvo taikomos specialiai skirtos nuostatos, jomis šalinami trūkumai, kurie neturėtų daryti poveikio specialių kovos su mokesčio vengimu taisyklių taikymui. Sąjungoje bendros kovos su piktnaudžiavimu taisyklės turėtų būti taikomos netikriems susitarimams. Be to, svarbu užtikrinti, kad bendros kovos su piktnaudžiavimu taisyklės būtų vienodai taikomos šalies viduje, tarpvalstybiniu mastu Sąjungoje ir tarpvalstybiniu mastu, kai yra susijusių įmonių, įsisteigusių trečiosiose šalyse, kad jų taikymo sritis ir taikymo rezultatai nesiskirtų; |
| --- | --- |

(15)

labai svarbu nustatyti atitinkamas kovos su mokesčio vengimu priemones, kad būtų sustiprintos bendros bazės taisyklės, kuriomis apsisaugoma nuo agresyvaus mokesčių planavimo praktikos. Konkrečiai, į sistemą reikėtų įtraukti
  tvirtą ir veiksmingą
  bendrą kovos su piktnaudžiavimu taisyklę, kurią papildytų priemonės, sukurtos tam tikrų rūšių mokesčio vengimo praktikai mažinti. Atsižvelgiant į tai, kad taikant bendras kovos su piktnaudžiavimu taisykles kovojama su žalinga mokesčių praktika, kuriai kol kas nebuvo taikomos specialiai skirtos nuostatos, jomis šalinami trūkumai, kurie neturėtų daryti poveikio specialių kovos su mokesčio vengimu taisyklių taikymui. Sąjungoje bendros kovos su piktnaudžiavimu taisyklės turėtų būti taikomos netikriems susitarimams. Be to, svarbu užtikrinti, kad bendros kovos su piktnaudžiavimu taisyklės būtų vienodai taikomos šalies viduje, tarpvalstybiniu mastu Sąjungoje ir tarpvalstybiniu mastu, kai yra susijusių įmonių, įsisteigusių trečiosiose šalyse, kad jų taikymo sritis ir taikymo rezultatai nesiskirtų;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (17) | atsižvelgiant į tai, kad šalių mokestinės tvarkos neatitikimo poveikis dažniausiai yra dvigubas atskaitymas (t. y. atskaitymas abiejose valstybėse) arba pajamų atskaitymas vienoje valstybėje neįtraukiant jų į mokesčių bazę kitoje valstybėje, tokia padėtis veikia vidaus rinką iškraipydama jos mechanizmus ir sudarydama spragas, kurios leidžia klestėti mokesčio vengimo praktikai. Atsižvelgiant į tai, kad šalių mokestinės tvarkos neatitikimas atsiranda dėl nacionalinių tam tikrų rūšių subjektų arba finansinių mokėjimų teisinio vertinimo skirtumų, jų paprastai neatsiranda tarp įmonių, kurios apskaičiuodamos savo mokesčio bazę taiko bendras taisykles. Tačiau neatitikimų atsirastų sąveikaujant bendros bazės sistemoms ir nacionalinėms arba trečiosios šalies pelno mokesčio sistemoms. Siekiant panaikinti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos
  neatitikimais susitarimus, būtina nustatyti taisykles, pagal kurias viena iš dviejų neatitinkančių sistemų jurisdikcijų turėtų neleisti atlikti mokėjimo atskaitymo arba užtikrinti, kad atitinkamos pajamos būtų įtraukiamos
  į
  pelno mokesčio bazę
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

atsižvelgiant į tai, kad šalių mokestinės tvarkos neatitikimo poveikis dažniausiai yra dvigubas atskaitymas (t. y. atskaitymas abiejose valstybėse) arba pajamų atskaitymas vienoje valstybėje neįtraukiant jų į mokesčių bazę kitoje valstybėje, tokia padėtis veikia vidaus rinką iškraipydama jos mechanizmus ir sudarydama spragas, kurios leidžia klestėti mokesčio vengimo praktikai. Atsižvelgiant į tai, kad šalių mokestinės tvarkos neatitikimas atsiranda dėl nacionalinių tam tikrų rūšių subjektų arba finansinių mokėjimų teisinio vertinimo skirtumų, jų paprastai neatsiranda tarp įmonių, kurios apskaičiuodamos savo mokesčio bazę taiko bendras taisykles. Tačiau neatitikimų atsirastų sąveikaujant bendros bazės sistemoms ir nacionalinėms arba trečiosios šalies pelno mokesčio sistemoms. Siekiant panaikinti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos
  neatitikimais susitarimus, būtina nustatyti taisykles, pagal kurias viena iš dviejų neatitinkančių sistemų jurisdikcijų turėtų neleisti atlikti mokėjimo atskaitymo arba užtikrinti, kad atitinkamos pajamos būtų įtraukiamos
  į
  pelno mokesčio bazę
  ;

| (17) | atsižvelgiant į tai, kad šalių
  ir filialų
  mokestinės tvarkos neatitikimo poveikis dažniausiai yra dvigubas atskaitymas (t. y. atskaitymas abiejose valstybėse) arba pajamų atskaitymas vienoje valstybėje neįtraukiant jų į mokesčių bazę kitoje valstybėje, tokia padėtis veikia vidaus rinką iškraipydama jos mechanizmus ir sudarydama spragas, kurios leidžia klestėti mokesčio vengimo praktikai. Atsižvelgiant į tai, kad šalių mokestinės tvarkos neatitikimas atsiranda dėl nacionalinių tam tikrų rūšių subjektų arba finansinių mokėjimų teisinio vertinimo skirtumų, jų paprastai neatsiranda tarp įmonių, kurios apskaičiuodamos savo mokesčio bazę taiko bendras taisykles. Tačiau neatitikimų atsirastų sąveikaujant bendros bazės sistemoms ir nacionalinėms arba trečiosios šalies pelno mokesčio sistemoms. Siekiant panaikinti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos
  arba susijusių schemų neatitikimus
  ,
  Direktyvoje (ES) 2016/1164 nustatytos taisyklės dėl pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais ir atvirkštiniais pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimų atvejais
  .
  Taikant šią direktyvą turėtų būti sistemingai atsižvelgiama į tas taisykles. |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgiant į tai, kad šalių
  ir filialų
  mokestinės tvarkos neatitikimo poveikis dažniausiai yra dvigubas atskaitymas (t. y. atskaitymas abiejose valstybėse) arba pajamų atskaitymas vienoje valstybėje neįtraukiant jų į mokesčių bazę kitoje valstybėje, tokia padėtis veikia vidaus rinką iškraipydama jos mechanizmus ir sudarydama spragas, kurios leidžia klestėti mokesčio vengimo praktikai. Atsižvelgiant į tai, kad šalių mokestinės tvarkos neatitikimas atsiranda dėl nacionalinių tam tikrų rūšių subjektų arba finansinių mokėjimų teisinio vertinimo skirtumų, jų paprastai neatsiranda tarp įmonių, kurios apskaičiuodamos savo mokesčio bazę taiko bendras taisykles. Tačiau neatitikimų atsirastų sąveikaujant bendros bazės sistemoms ir nacionalinėms arba trečiosios šalies pelno mokesčio sistemoms. Siekiant panaikinti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos
  arba susijusių schemų neatitikimus
  ,
  Direktyvoje (ES) 2016/1164 nustatytos taisyklės dėl pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais ir atvirkštiniais pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimų atvejais
  .
  Taikant šią direktyvą turėtų būti sistemingai atsižvelgiama į tas taisykles.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (17a) | valstybėms narėms neturėtų būti draudžiama taikyti papildomas kovos su mokesčių vengimu priemones, siekiant sumažinti neigiamą pelno perkėlimo į trečiąsias mažų mokesčių šalis, kurios nebūtinai automatiškai keičiasi informacija apie mokesčius pagal Sąjungos standartus, poveikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

valstybėms narėms neturėtų būti draudžiama taikyti papildomas kovos su mokesčių vengimu priemones, siekiant sumažinti neigiamą pelno perkėlimo į trečiąsias mažų mokesčių šalis, kurios nebūtinai automatiškai keičiasi informacija apie mokesčius pagal Sąjungos standartus, poveikį;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (17b) | valstybės narės turėtų įgyvendinti baudų už įmonių padarytus nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus sistemą, kaip numatyta nacionalinėje teisėje, ir apie tai turėtų pranešti Komisijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17b)

valstybės narės turėtų įgyvendinti baudų už įmonių padarytus nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus sistemą, kaip numatyta nacionalinėje teisėje, ir apie tai turėtų pranešti Komisijai;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (19) | kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šios direktyvos elementus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, atsižvelgiant į i) valstybių narių įstatymų pakeitimus, susijusius su teisine įmonių forma ir pelno mokesčiais, taip pat kad būtų galima atitinkamai atnaujinti I ir II priedus; ii) papildomų apibrėžčių nustatymą;
  iii) išsamių kovos su mokesčio vengimu taisyklių patvirtinimą tam tikrose srityse, susijusiose su augimo ir investicijų skatinimo lengvata; iv)
  išsamesnę nuomojamo turto teisinės ir ekonominės nuosavybės sąvokų apibrėžtį;
  v)
  nuomos įmokų kapitalo ir palūkanų elementų ir nuomojamo turto nuvertėjimo bazės apskaičiavimą;
  taip pat vi)
  tikslesnį ilgalaikio turto, kuriam taikomas nuvertėjimas, kategorijų nustatymą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šios direktyvos elementus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, atsižvelgiant į i) valstybių narių įstatymų pakeitimus, susijusius su teisine įmonių forma ir pelno mokesčiais, taip pat kad būtų galima atitinkamai atnaujinti I ir II priedus; ii) papildomų apibrėžčių nustatymą;
  iii) išsamių kovos su mokesčio vengimu taisyklių patvirtinimą tam tikrose srityse, susijusiose su augimo ir investicijų skatinimo lengvata; iv)
  išsamesnę nuomojamo turto teisinės ir ekonominės nuosavybės sąvokų apibrėžtį;
  v)
  nuomos įmokų kapitalo ir palūkanų elementų ir nuomojamo turto nuvertėjimo bazės apskaičiavimą;
  taip pat vi)
  tikslesnį ilgalaikio turto, kuriam taikomas nuvertėjimas, kategorijų nustatymą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (19) | kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šios direktyvos elementus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, atsižvelgiant į i) valstybių narių įstatymų pakeitimus, susijusius su teisine įmonių forma ir pelno mokesčiais, taip pat kad būtų galima atitinkamai atnaujinti I ir II priedus; ii) papildomų apibrėžčių nustatymą;
  iii)
  išsamesnę nuomojamo turto teisinės ir ekonominės nuosavybės sąvokų apibrėžtį;
  iv
  ) nuomos įmokų kapitalo ir palūkanų elementų ir nuomojamo turto nuvertėjimo bazės apskaičiavimą;
  v
  ) tikslesnį ilgalaikio turto, kuriam taikomas nuvertėjimas, kategorijų nustatymą,
  ir vi) pereinamojo etapo gairių, kuriose sprendžiant su trečiosiomis šalimis susijusius klausimus paskirstymo formulė suderinama su kitais priskyrimo metodais, paskelbimą.
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(19)

kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šios direktyvos elementus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, atsižvelgiant į i) valstybių narių įstatymų pakeitimus, susijusius su teisine įmonių forma ir pelno mokesčiais, taip pat kad būtų galima atitinkamai atnaujinti I ir II priedus; ii) papildomų apibrėžčių nustatymą;
  iii)
  išsamesnę nuomojamo turto teisinės ir ekonominės nuosavybės sąvokų apibrėžtį;
  iv
  ) nuomos įmokų kapitalo ir palūkanų elementų ir nuomojamo turto nuvertėjimo bazės apskaičiavimą;
  v
  ) tikslesnį ilgalaikio turto, kuriam taikomas nuvertėjimas, kategorijų nustatymą,
  ir vi) pereinamojo etapo gairių, kuriose sprendžiant su trečiosiomis šalimis susijusius klausimus paskirstymo formulė suderinama su kitais priskyrimo metodais, paskelbimą.
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (19a) | Komisija turėtų stebėti vienodą šios direktyvos įgyvendinimą, kad kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos neįgyvendintų skirtingų sistemų. Be to, tai, kad Sąjungos nepriimtos suderintos apskaitos taisyklės, neturėtų suteikti naujų galimybių mokesčių planavimui ir arbitražui. Todėl suderinus apskaitos taisykles, būtų galima sustiprinti bendrą sistemą, ypač jeigu ir kai ta sistema taikoma visoms Sąjungos įmonėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

Komisija turėtų stebėti vienodą šios direktyvos įgyvendinimą, kad kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos neįgyvendintų skirtingų sistemų. Be to, tai, kad Sąjungos nepriimtos suderintos apskaitos taisyklės, neturėtų suteikti naujų galimybių mokesčių planavimui ir arbitražui. Todėl suderinus apskaitos taisykles, būtų galima sustiprinti bendrą sistemą, ypač jeigu ir kai ta sistema taikoma visoms Sąjungos įmonėms;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (23) | Komisija turėtų
  įvertinti
  šios direktyvos
  taikymą
  praėjus penkeriems metams po jos įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą Tarybai. Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

Komisija turėtų
  įvertinti
  šios direktyvos
  taikymą
  praėjus penkeriems metams po jos įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą Tarybai. Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus,

| (23) | kadangi šioje direktyvoje reikšmingai pakeistos pelno mokesčio taisyklės
  , Komisija turėtų
  atlikti nuodugnų
  šios direktyvos
  taikymo
  praėjus penkeriems metams po jos įsigaliojimo
  įvertinimą
  ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą
  Europos Parlamentui
  ir Tarybai.
  Toje įgyvendinimo ataskaitoje turėtų būti nurodyti bent šie duomenys: šioje direktyvoje numatytos apmokestinimo sistemos poveikis valstybių narių pajamoms, sistemos pranašumai ir trūkumai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, poveikis teisingam mokesčių rinkimui valstybėse narėse, poveikis visai vidaus rinkai, ypatingą dėmesį skiriant galimam įmonių konkurencijos iškraipymui dėl naujų šioje direktyvoje nustatytų taisyklių, ir įmonių, kurios patenka į taikymo sritį pereinamuoju laikotarpiu, skaičius. Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos taikymą praėjus 10 metų po jos įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus, |
| --- | --- |

(23)

kadangi šioje direktyvoje reikšmingai pakeistos pelno mokesčio taisyklės
  , Komisija turėtų
  atlikti nuodugnų
  šios direktyvos
  taikymo
  praėjus penkeriems metams po jos įsigaliojimo
  įvertinimą
  ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą
  Europos Parlamentui
  ir Tarybai.
  Toje įgyvendinimo ataskaitoje turėtų būti nurodyti bent šie duomenys: šioje direktyvoje numatytos apmokestinimo sistemos poveikis valstybių narių pajamoms, sistemos pranašumai ir trūkumai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, poveikis teisingam mokesčių rinkimui valstybėse narėse, poveikis visai vidaus rinkai, ypatingą dėmesį skiriant galimam įmonių konkurencijos iškraipymui dėl naujų šioje direktyvoje nustatytų taisyklių, ir įmonių, kurios patenka į taikymo sritį pereinamuoju laikotarpiu, skaičius. Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos taikymą praėjus 10 metų po jos įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą apie jos veikimą Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus,

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   Šia direktyva nustatoma tam tikrų įmonių bendros apmokestinimo bazės sistema ir tos bazės apskaičiavimo taisyklės. | | 1.   Šioje direktyvoje nustatoma tam tikrų įmonių bendra apmokestinimo
  Sąjungoje
  bazės sistema ir tos bazės apskaičiavimo taisyklės,
  įskaitant taisykles dėl priemonių, skirtų užkirsti kelią mokesčių vengimui, ir priemonių, susijusių su tarptautiniu siūlomos mokesčių sistemos aspektu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šia direktyva nustatoma tam tikrų įmonių bendros apmokestinimo bazės sistema ir tos bazės apskaičiavimo taisyklės.

1.   Šioje direktyvoje nustatoma tam tikrų įmonių bendra apmokestinimo
  Sąjungoje
  bazės sistema ir tos bazės apskaičiavimo taisyklės,
  įskaitant taisykles dėl priemonių, skirtų užkirsti kelią mokesčių vengimui, ir priemonių, susijusių su tarptautiniu siūlomos mokesčių sistemos aspektu.

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

2 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   Šios direktyvos taisyklės taikomos pagal valstybės narės įstatymus įsteigtai įmonei, įskaitant jos nuolatines buveines kitose valstybėse narėse, jei įmonė atitinka visas šias sąlygas: | | 1.   Šios direktyvos taisyklės taikomos pagal valstybės narės įstatymus įsteigtai įmonei, įskaitant jos nuolatines i
  r skaitmenines nuolatines
  buveines kitose valstybėse narėse, jei įmonė atitinka visas šias sąlygas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Šios direktyvos taisyklės taikomos pagal valstybės narės įstatymus įsteigtai įmonei, įskaitant jos nuolatines buveines kitose valstybėse narėse, jei įmonė atitinka visas šias sąlygas:

1.   Šios direktyvos taisyklės taikomos pagal valstybės narės įstatymus įsteigtai įmonei, įskaitant jos nuolatines i
  r skaitmenines nuolatines
  buveines kitose valstybėse narėse, jei įmonė atitinka visas šias sąlygas:

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies c punktas

2 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| c) | ji priklauso finansinės apskaitos tikslais konsoliduotai įmonių grupei, kurios bendros konsoliduotosios grupės pajamos prieš atitinkamus finansinius metus einančiais finansiniais metais viršijo 750 000 000  EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

ji priklauso finansinės apskaitos tikslais konsoliduotai įmonių grupei, kurios bendros konsoliduotosios grupės pajamos prieš atitinkamus finansinius metus einančiais finansiniais metais viršijo 750 000 000  EUR;

| c) | ji priklauso finansinės apskaitos tikslais konsoliduotai įmonių grupei, kurios bendros konsoliduotosios grupės pajamos prieš atitinkamus finansinius metus einančiais finansiniais metais viršijo 750 000 000  EUR.
  Ta viršutinė riba sumažinama iki nulio per ne daugiau kaip septynerių metų laikotarpį
  ; |
| --- | --- |

c)

ji priklauso finansinės apskaitos tikslais konsoliduotai įmonių grupei, kurios bendros konsoliduotosios grupės pajamos prieš atitinkamus finansinius metus einančiais finansiniais metais viršijo 750 000 000  EUR.
  Ta viršutinė riba sumažinama iki nulio per ne daugiau kaip septynerių metų laikotarpį
  ;

Ta viršutinė riba sumažinama iki nulio per ne daugiau kaip septynerių metų laikotarpį

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 3.   Įmonė, atitinkanti 1 dalies a ir b punktuose nurodytas sąlygas, tačiau neatitinkanti tos dalies c arba d punktuose nurodytų sąlygų, gali pasirinkti šios direktyvos taisykles taikyti, be kita ko, savo nuolatinėms buveinėms, esančioms kitose valstybėse narėse,
  penkerius mokestinius metus. Jeigu nepranešama apie nutraukimą, kaip nurodyta 65 straipsnio 3 dalyje, šis laikotarpis automatiškai pratęsiamas kitam penkerių metų mokestiniam laikotarpiui. Kiekvieną kartą pratęsiant šį laikotarpį turi būti atitinkamos 1 dalies a ir b punktuose nurodytos sąlygos. | | 3.   Įmonė, atitinkanti 1 dalies a ir b punktuose nurodytas sąlygas, tačiau neatitinkanti tos dalies c ar d punktuose nurodytų sąlygų, gali pasirinkti šios direktyvos taisykles taikyti, be kita ko, savo nuolatinėms buveinėms, esančioms kitose valstybėse narėse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Įmonė, atitinkanti 1 dalies a ir b punktuose nurodytas sąlygas, tačiau neatitinkanti tos dalies c arba d punktuose nurodytų sąlygų, gali pasirinkti šios direktyvos taisykles taikyti, be kita ko, savo nuolatinėms buveinėms, esančioms kitose valstybėse narėse,
  penkerius mokestinius metus. Jeigu nepranešama apie nutraukimą, kaip nurodyta 65 straipsnio 3 dalyje, šis laikotarpis automatiškai pratęsiamas kitam penkerių metų mokestiniam laikotarpiui. Kiekvieną kartą pratęsiant šį laikotarpį turi būti atitinkamos 1 dalies a ir b punktuose nurodytos sąlygos.

3.   Įmonė, atitinkanti 1 dalies a ir b punktuose nurodytas sąlygas, tačiau neatitinkanti tos dalies c ar d punktuose nurodytų sąlygų, gali pasirinkti šios direktyvos taisykles taikyti, be kita ko, savo nuolatinėms buveinėms, esančioms kitose valstybėse narėse.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 4.   
  Šios direktyvos taisyklės netaikomos laivybos įmonėms, kurioms nustatyta speciali mokesčių tvarka. Siekiant nustatyti įmones, kurios yra tos pačios grupės narės, kaip nurodyta 3 straipsnyje, atsižvelgiama į laivybos įmonę, kuriai nustatyta speciali mokesčių tvarka. | | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Šios direktyvos taisyklės netaikomos laivybos įmonėms, kurioms nustatyta speciali mokesčių tvarka. Siekiant nustatyti įmones, kurios yra tos pačios grupės narės, kaip nurodyta 3 straipsnyje, atsižvelgiama į laivybos įmonę, kuriai nustatyta speciali mokesčių tvarka.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies a punktas

3 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| a) | teisę naudotis
  daugiau negu
  50 %
  balsavimo teisių
  ; taip pat |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

teisę naudotis
  daugiau negu
  50 %
  balsavimo teisių
  ; taip pat

daugiau negu

balsavimo teisių

| a) | teisę naudotis
  balsavimo teisėmis, viršijant
  50 %; taip pat |
| --- | --- |

a)

teisę naudotis
  balsavimo teisėmis, viršijant
  50 %; taip pat

balsavimo teisėmis, viršijant

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 pastraipos 12 punktas

4 straipsnio 1 pastraipos 12 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (12) | skolinimosi išlaidos – visų formų skolos palūkanų išlaidos, kitos išlaidos, ekonomiškai lygiavertės palūkanoms ir išlaidoms, susijusioms su finansavimo pritraukimu, kaip nustatyta nacionalinėje teisėję, be kita ko, mokėjimai pagal paskolas, suteikiančias teisę dalyvauti paskirstant pelną, apskaičiuotos palūkanos, gaunamos už konvertuojamąsias obligacijas ir nulinės atkarpos obligacijas, mokėjimai pagal alternatyvias finansavimo priemones, finansinės nuomos mokėjimų finansinių išlaidų elementas, į atitinkamo turto balansinę vertę įtrauktos kapitalizuotos palūkanos, arba kapitalizuotų palūkanų amortizacija, sumos, apskaičiuotos pagal finansavimo pelną pagal sandorių kainodaros taisykles, sąlyginių palūkanų sumos pagal išvestines finansines priemones arba apsidraudimo susitarimus, susijusius su subjekto paskolomis,
  sąlyginės pajamos, gautos padidinus grynąjį nuosavą kapitalą, kaip nurodyta šios direktyvos 11 straipsnyje
  , tam tikras su paskolomis susijęs gautas pelnas arba patirti nuostoliai dėl užsienio valiutos kurso ir priemonės, susijusios su finansavimo pritraukimu, garantijų mokesčiai už finansavimo susitarimus, administravimo mokesčiai ir panašios išlaidos, susijusios su lėšų pasiskolinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(12)

skolinimosi išlaidos – visų formų skolos palūkanų išlaidos, kitos išlaidos, ekonomiškai lygiavertės palūkanoms ir išlaidoms, susijusioms su finansavimo pritraukimu, kaip nustatyta nacionalinėje teisėję, be kita ko, mokėjimai pagal paskolas, suteikiančias teisę dalyvauti paskirstant pelną, apskaičiuotos palūkanos, gaunamos už konvertuojamąsias obligacijas ir nulinės atkarpos obligacijas, mokėjimai pagal alternatyvias finansavimo priemones, finansinės nuomos mokėjimų finansinių išlaidų elementas, į atitinkamo turto balansinę vertę įtrauktos kapitalizuotos palūkanos, arba kapitalizuotų palūkanų amortizacija, sumos, apskaičiuotos pagal finansavimo pelną pagal sandorių kainodaros taisykles, sąlyginių palūkanų sumos pagal išvestines finansines priemones arba apsidraudimo susitarimus, susijusius su subjekto paskolomis,
  sąlyginės pajamos, gautos padidinus grynąjį nuosavą kapitalą, kaip nurodyta šios direktyvos 11 straipsnyje
  , tam tikras su paskolomis susijęs gautas pelnas arba patirti nuostoliai dėl užsienio valiutos kurso ir priemonės, susijusios su finansavimo pritraukimu, garantijų mokesčiai už finansavimo susitarimus, administravimo mokesčiai ir panašios išlaidos, susijusios su lėšų pasiskolinimu;

sąlyginės pajamos, gautos padidinus grynąjį nuosavą kapitalą, kaip nurodyta šios direktyvos 11 straipsnyje

| 12) | skolinimosi išlaidos – visų formų skolos palūkanų išlaidos, kitos išlaidos, ekonomiškai lygiavertės palūkanoms ir išlaidoms, susijusioms su finansavimo pritraukimu, kaip nustatyta nacionalinėje teisėję, be kita ko, mokėjimai pagal paskolas, suteikiančias teisę dalyvauti paskirstant pelną, apskaičiuotos palūkanos, gaunamos už konvertuojamąsias obligacijas ir nulinės atkarpos obligacijas, mokėjimai pagal alternatyvias finansavimo priemones, finansinės nuomos mokėjimų finansinių išlaidų elementas, į atitinkamo turto balansinę vertę įtrauktos kapitalizuotos palūkanos, arba kapitalizuotų palūkanų amortizacija, sumos, apskaičiuotos pagal finansavimo pelną pagal sandorių kainodaros taisykles, sąlyginių palūkanų sumos pagal išvestines finansines priemones arba apsidraudimo susitarimus, susijusius su subjekto paskolomis, tam tikras su paskolomis susijęs gautas pelnas arba patirti nuostoliai dėl užsienio valiutos kurso ir priemonės, susijusios su finansavimo pritraukimu, garantijų mokesčiai už finansavimo susitarimus, administravimo mokesčiai ir panašios išlaidos, susijusios su lėšų pasiskolinimu; |
| --- | --- |

12)

skolinimosi išlaidos – visų formų skolos palūkanų išlaidos, kitos išlaidos, ekonomiškai lygiavertės palūkanoms ir išlaidoms, susijusioms su finansavimo pritraukimu, kaip nustatyta nacionalinėje teisėję, be kita ko, mokėjimai pagal paskolas, suteikiančias teisę dalyvauti paskirstant pelną, apskaičiuotos palūkanos, gaunamos už konvertuojamąsias obligacijas ir nulinės atkarpos obligacijas, mokėjimai pagal alternatyvias finansavimo priemones, finansinės nuomos mokėjimų finansinių išlaidų elementas, į atitinkamo turto balansinę vertę įtrauktos kapitalizuotos palūkanos, arba kapitalizuotų palūkanų amortizacija, sumos, apskaičiuotos pagal finansavimo pelną pagal sandorių kainodaros taisykles, sąlyginių palūkanų sumos pagal išvestines finansines priemones arba apsidraudimo susitarimus, susijusius su subjekto paskolomis, tam tikras su paskolomis susijęs gautas pelnas arba patirti nuostoliai dėl užsienio valiutos kurso ir priemonės, susijusios su finansavimo pritraukimu, garantijų mokesčiai už finansavimo susitarimus, administravimo mokesčiai ir panašios išlaidos, susijusios su lėšų pasiskolinimu;

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 pastraipos 30 a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos 30 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 30a) | nebendradarbiaujanti mokesčių jurisdikcija – jurisdikcija, kuri atitinka šiuos kriterijus:








  a) | jurisdikcija neatitinka tarptautinių skaidrumo standartų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

30a)

nebendradarbiaujanti mokesčių jurisdikcija – jurisdikcija, kuri atitinka šiuos kriterijus:

nebendradarbiaujanti mokesčių jurisdikcija – jurisdikcija, kuri atitinka šiuos kriterijus:

a)

jurisdikcija neatitinka tarptautinių skaidrumo standartų;

jurisdikcija neatitinka tarptautinių skaidrumo standartų;

| b) | šioje jurisdikcijoje yra galimų lengvatinių režimų; |
| --- | --- |

b)

šioje jurisdikcijoje yra galimų lengvatinių režimų;

šioje jurisdikcijoje yra galimų lengvatinių režimų;

| c) | šioje jurisdikcijoje veikia mokesčių sistema, kurioje nėra pelno mokesčio arba jis yra beveik lygus nuliui; |
| --- | --- |

c)

šioje jurisdikcijoje veikia mokesčių sistema, kurioje nėra pelno mokesčio arba jis yra beveik lygus nuliui;

šioje jurisdikcijoje veikia mokesčių sistema, kurioje nėra pelno mokesčio arba jis yra beveik lygus nuliui;

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 pastraipos 30 b punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos 30 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 30b) | ekonominis pagrindas – duomenys, apimantys ir skaitmeninę ekonomiką, kuriais remiantis įmonę galima apmokestinti pagal faktinius kriterijus, pvz., jos padalinio turimus žmogiškuosius ir materialinius išteklius, valdymo savarankiškumą, teisinį tikrumą, gaunamą pelną ir, kai tinka, turto sudedamųjų dalių pobūdį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

30b)

30b)

ekonominis pagrindas – duomenys, apimantys ir skaitmeninę ekonomiką, kuriais remiantis įmonę galima apmokestinti pagal faktinius kriterijus, pvz., jos padalinio turimus žmogiškuosius ir materialinius išteklius, valdymo savarankiškumą, teisinį tikrumą, gaunamą pelną ir, kai tinka, turto sudedamųjų dalių pobūdį;

ekonominis pagrindas – duomenys, apimantys ir skaitmeninę ekonomiką, kuriais remiantis įmonę galima apmokestinti pagal faktinius kriterijus, pvz., jos padalinio turimus žmogiškuosius ir materialinius išteklius, valdymo savarankiškumą, teisinį tikrumą, gaunamą pelną ir, kai tinka, turto sudedamųjų dalių pobūdį;

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 pastraipos 30 c punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos 30 c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 30c) | priedangos įmonė – bet koks juridinis asmuo, kuris neturi ekonominio pagrindo ir yra įsteigtas vien mokesčių tikslais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

30c)

priedangos įmonė – bet koks juridinis asmuo, kuris neturi ekonominio pagrindo ir yra įsteigtas vien mokesčių tikslais;

priedangos įmonė – bet koks juridinis asmuo, kuris neturi ekonominio pagrindo ir yra įsteigtas vien mokesčių tikslais;

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 pastraipos 30 d punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos 30 d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 30d) | autorinės išlaidos – bet kokios rūšies išlaidos, mokamos kaip atlygis už naudojimąsi ar teisę naudotis literatūros, meno ar mokslo kūrinio, įskaitant kino filmus ir programinę įrangą, autoriaus teisėmis, bet kokiu patentu, prekių ženklu, dizainu ar modeliu, planu, slapta formule ar procesu arba už informaciją, susijusią su pramonine, komercine ar moksline patirtimi, arba už naudojimąsi bet kokiu kitu nematerialiuoju turtu; mokėjimai už naudojimąsi ar teisę naudotis pramonine, komercine ar moksline įranga yra laikomi autorinėmis išlaidomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

30d)

30d)

autorinės išlaidos – bet kokios rūšies išlaidos, mokamos kaip atlygis už naudojimąsi ar teisę naudotis literatūros, meno ar mokslo kūrinio, įskaitant kino filmus ir programinę įrangą, autoriaus teisėmis, bet kokiu patentu, prekių ženklu, dizainu ar modeliu, planu, slapta formule ar procesu arba už informaciją, susijusią su pramonine, komercine ar moksline patirtimi, arba už naudojimąsi bet kokiu kitu nematerialiuoju turtu; mokėjimai už naudojimąsi ar teisę naudotis pramonine, komercine ar moksline įranga yra laikomi autorinėmis išlaidomis;

autorinės išlaidos – bet kokios rūšies išlaidos, mokamos kaip atlygis už naudojimąsi ar teisę naudotis literatūros, meno ar mokslo kūrinio, įskaitant kino filmus ir programinę įrangą, autoriaus teisėmis, bet kokiu patentu, prekių ženklu, dizainu ar modeliu, planu, slapta formule ar procesu arba už informaciją, susijusią su pramonine, komercine ar moksline patirtimi, arba už naudojimąsi bet kokiu kitu nematerialiuoju turtu; mokėjimai už naudojimąsi ar teisę naudotis pramonine, komercine ar moksline įranga yra laikomi autorinėmis išlaidomis;

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 pastraipos 30 e punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos 30 e punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 30e) | sandorių kainos – kainos, kuriomis viena įmonė perleidžia materialųjį arba nematerialųjį turtą arba teikia paslaugas susijusioms įmonėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

30e)

sandorių kainos – kainos, kuriomis viena įmonė perleidžia materialųjį arba nematerialųjį turtą arba teikia paslaugas susijusioms įmonėms;

sandorių kainos – kainos, kuriomis viena įmonė perleidžia materialųjį arba nematerialųjį turtą arba teikia paslaugas susijusioms įmonėms;

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 pastraipos 31 punktas

4 straipsnio 1 pastraipos 31 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (31) | šalių mokestinės tvarkos neatitikimas –
  mokesčio mokėtojo ir asocijuotosios įmonės arba šalių struktūrinio susitarimo tarpusavio padėtis skirtingose mokesčių jurisdikcijose, kai dėl finansinės priemonės arba subjekto teisinio kvalifikavimo arba dėl komercinio vieneto įsteigimo kaip nuolatinės buveinės traktavimo skirtumų kyla tokie padariniai:








  a) | tas pats mokėjimas, išlaidos arba nuostoliai atskaitomi iš mokesčio bazės tiek jurisdikcijoje, kurioje yra mokėjimo šaltinis, patiriamos išlaidos arba nuostoliai, tiek kitoje jurisdikcijoje (dvigubas atskaitymas); arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(31)

šalių mokestinės tvarkos neatitikimas –
  mokesčio mokėtojo ir asocijuotosios įmonės arba šalių struktūrinio susitarimo tarpusavio padėtis skirtingose mokesčių jurisdikcijose, kai dėl finansinės priemonės arba subjekto teisinio kvalifikavimo arba dėl komercinio vieneto įsteigimo kaip nuolatinės buveinės traktavimo skirtumų kyla tokie padariniai:

mokesčio mokėtojo ir asocijuotosios įmonės arba šalių struktūrinio susitarimo tarpusavio padėtis skirtingose mokesčių jurisdikcijose, kai dėl finansinės priemonės arba subjekto teisinio kvalifikavimo arba dėl komercinio vieneto įsteigimo kaip nuolatinės buveinės traktavimo skirtumų kyla tokie padariniai:

a)

tas pats mokėjimas, išlaidos arba nuostoliai atskaitomi iš mokesčio bazės tiek jurisdikcijoje, kurioje yra mokėjimo šaltinis, patiriamos išlaidos arba nuostoliai, tiek kitoje jurisdikcijoje (dvigubas atskaitymas); arba

tas pats mokėjimas, išlaidos arba nuostoliai atskaitomi iš mokesčio bazės tiek jurisdikcijoje, kurioje yra mokėjimo šaltinis, patiriamos išlaidos arba nuostoliai, tiek kitoje jurisdikcijoje (dvigubas atskaitymas); arba

| b) | mokėjimas atskaitomas iš mokesčio bazės jurisdikcijoje, kurioje yra mokėjimo šaltinis, atitinkamai neįtraukiant mokesčių tikslais to paties mokėjimo kitoje jurisdikcijoje (atskaitymas neįtraukiant); arba |
| --- | --- |

b)

mokėjimas atskaitomas iš mokesčio bazės jurisdikcijoje, kurioje yra mokėjimo šaltinis, atitinkamai neįtraukiant mokesčių tikslais to paties mokėjimo kitoje jurisdikcijoje (atskaitymas neįtraukiant); arba

mokėjimas atskaitomas iš mokesčio bazės jurisdikcijoje, kurioje yra mokėjimo šaltinis, atitinkamai neįtraukiant mokesčių tikslais to paties mokėjimo kitoje jurisdikcijoje (atskaitymas neįtraukiant); arba

| c) | jeigu dėl komercinio vieneto įsteigimo kaip nuolatinės buveinės traktavimo skirtumų, pajamos, kurių šaltinis yra vienoje jurisdikcijoje, neapmokestinamos atitinkamai tų pačių pajamų neįtraukiant mokesčių tikslais kitoje jurisdikcijoje (neapmokestinimas neįtraukiant).



  Šalių mokestinės tvarkos neatitikimas atsiranda tik tuo atveju, jeigu tas pats atskaitytas mokėjimas, patirtos išlaidos arba nuostoliai dviejose jurisdikcijose viršija pajamų, įtraukiamų abiejose jurisdikcijose ir priskiriamų tam pačiam šaltiniui, sumą.


  Šalių mokestinės tvarkos neatitikimą taip pat sudaro finansinės priemonės perkėlimas pagal struktūrinį susitarimą, kurio šalis yra mokesčio mokėtojas, jei laikoma, kad pagrindinį perkeltos finansinės priemonės pelną mokesčio tikslais tuo pat metu gavo daugiau nei viena susitarimo šalis, kurios yra rezidentės mokesčių tikslais skirtingose jurisdikcijose, todėl kyla tokie padariniai:







  a) | mokėjimas, susijęs su pagrindiniu pelnu, atskaitomas atitinkamai jo neįtraukiant mokesčio tikslais, jeigu pagrindinis pelnas neįtraukiamas į vienos iš susitarimo šalių apmokestinamąsias pajamas; arba |
| --- | --- | --- |

c)

jeigu dėl komercinio vieneto įsteigimo kaip nuolatinės buveinės traktavimo skirtumų, pajamos, kurių šaltinis yra vienoje jurisdikcijoje, neapmokestinamos atitinkamai tų pačių pajamų neįtraukiant mokesčių tikslais kitoje jurisdikcijoje (neapmokestinimas neįtraukiant).

jeigu dėl komercinio vieneto įsteigimo kaip nuolatinės buveinės traktavimo skirtumų, pajamos, kurių šaltinis yra vienoje jurisdikcijoje, neapmokestinamos atitinkamai tų pačių pajamų neįtraukiant mokesčių tikslais kitoje jurisdikcijoje (neapmokestinimas neįtraukiant).

Šalių mokestinės tvarkos neatitikimas atsiranda tik tuo atveju, jeigu tas pats atskaitytas mokėjimas, patirtos išlaidos arba nuostoliai dviejose jurisdikcijose viršija pajamų, įtraukiamų abiejose jurisdikcijose ir priskiriamų tam pačiam šaltiniui, sumą.

Šalių mokestinės tvarkos neatitikimą taip pat sudaro finansinės priemonės perkėlimas pagal struktūrinį susitarimą, kurio šalis yra mokesčio mokėtojas, jei laikoma, kad pagrindinį perkeltos finansinės priemonės pelną mokesčio tikslais tuo pat metu gavo daugiau nei viena susitarimo šalis, kurios yra rezidentės mokesčių tikslais skirtingose jurisdikcijose, todėl kyla tokie padariniai:

a)

mokėjimas, susijęs su pagrindiniu pelnu, atskaitomas atitinkamai jo neįtraukiant mokesčio tikslais, jeigu pagrindinis pelnas neįtraukiamas į vienos iš susitarimo šalių apmokestinamąsias pajamas; arba

mokėjimas, susijęs su pagrindiniu pelnu, atskaitomas atitinkamai jo neįtraukiant mokesčio tikslais, jeigu pagrindinis pelnas neįtraukiamas į vienos iš susitarimo šalių apmokestinamąsias pajamas; arba

| b) | prie šaltinio išskaityto mokesčio, taikomo mokėjimui dėl perkeltos finansinės priemonės, lengvata taikoma daugiau nei vienai susitarimo šaliai; |
| --- | --- |

b)

prie šaltinio išskaityto mokesčio, taikomo mokėjimui dėl perkeltos finansinės priemonės, lengvata taikoma daugiau nei vienai susitarimo šaliai;

prie šaltinio išskaityto mokesčio, taikomo mokėjimui dėl perkeltos finansinės priemonės, lengvata taikoma daugiau nei vienai susitarimo šaliai;

| 31) | šalių mokestinės tvarkos neatitikimas – š
  alių mokestinės tvarkos neatitikimas, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2016/1164 2 straipsnio 9 punkte
  ; |
| --- | --- |

31)

šalių mokestinės tvarkos neatitikimas – š
  alių mokestinės tvarkos neatitikimas, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2016/1164 2 straipsnio 9 punkte
  ;

alių mokestinės tvarkos neatitikimas, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2016/1164 2 straipsnio 9 punkte

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 pastraipos 32 punktas

4 straipsnio 1 pastraipos 32 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (32) | struktūrinis susitarimas – susitarimas, susijęs su šalių mokestinės tvarkos neatitikimu, jeigu mokestinės tvarkos neatitikimo kaina nustatyta susitarimo sąlygose, arba susitarimas sudarytas taip, kad atsirastų mokestinės tvarkos neatitikimas, jeigu mokesčio mokėtojas arba asocijuotoji įmonė pagrįstai negalėjo žinoti apie šalių mokestinės tvarkos neatitikimą ir nepasidalijo su šalių mokestinės tvarkos neatitikimu susijusios mokestinės naudos vertės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(32)

struktūrinis susitarimas – susitarimas, susijęs su šalių mokestinės tvarkos neatitikimu, jeigu mokestinės tvarkos neatitikimo kaina nustatyta susitarimo sąlygose, arba susitarimas sudarytas taip, kad atsirastų mokestinės tvarkos neatitikimas, jeigu mokesčio mokėtojas arba asocijuotoji įmonė pagrįstai negalėjo žinoti apie šalių mokestinės tvarkos neatitikimą ir nepasidalijo su šalių mokestinės tvarkos neatitikimu susijusios mokestinės naudos vertės;

struktūrinis susitarimas – susitarimas, susijęs su šalių mokestinės tvarkos neatitikimu, jeigu mokestinės tvarkos neatitikimo kaina nustatyta susitarimo sąlygose, arba susitarimas sudarytas taip, kad atsirastų mokestinės tvarkos neatitikimas, jeigu mokesčio mokėtojas arba asocijuotoji įmonė pagrįstai negalėjo žinoti apie šalių mokestinės tvarkos neatitikimą ir nepasidalijo su šalių mokestinės tvarkos neatitikimu susijusios mokestinės naudos vertės;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 pastraipos 33 a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos 33 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 33a) | skaitmeninė nuolatinė buveinė – svarbus skaitmeninis mokesčio mokėtojo, kuris teikia paslaugas, skirtas vartotojams arba įmonėms jurisdikcijoje, dalyvavimas toje jurisdikcijoje pagal 5 straipsnio 2a dalyje nustatytus kriterijus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

33a)

33a)

skaitmeninė nuolatinė buveinė – svarbus skaitmeninis mokesčio mokėtojo, kuris teikia paslaugas, skirtas vartotojams arba įmonėms jurisdikcijoje, dalyvavimas toje jurisdikcijoje pagal 5 straipsnio 2a dalyje nustatytus kriterijus;

skaitmeninė nuolatinė buveinė – svarbus skaitmeninis mokesčio mokėtojo, kuris teikia paslaugas, skirtas vartotojams arba įmonėms jurisdikcijoje, dalyvavimas toje jurisdikcijoje pagal 5 straipsnio 2a dalyje nustatytus kriterijus;

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 pastraipos 33 b punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos 33 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 33b) | Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo kodas (TIN) – Komisijos 2012 m. gruodžio 6 d. komunikate, apimančiame veiksmų planą, skirtą kovai su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu stiprinti, nurodytas numeris; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

33b)

Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo kodas (TIN) – Komisijos 2012 m. gruodžio 6 d. komunikate, apimančiame veiksmų planą, skirtą kovai su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu stiprinti, nurodytas numeris;

Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo kodas (TIN) – Komisijos 2012 m. gruodžio 6 d. komunikate, apimančiame veiksmų planą, skirtą kovai su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu stiprinti, nurodytas numeris;

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 pastraipa

4 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Pagal 66 straipsnį Komisija gali priimti deleguotuosius teisės aktus, kad nustatytų kitų sąvokų apibrėžtis. | | Pagal 66 straipsnį Komisija gali priimti deleguotuosius teisės aktus, kad
  atnaujintų dabartines apibrėžtis arba
  nustatytų kitų sąvokų apibrėžtis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal 66 straipsnį Komisija gali priimti deleguotuosius teisės aktus, kad nustatytų kitų sąvokų apibrėžtis.

Pagal 66 straipsnį Komisija gali priimti deleguotuosius teisės aktus, kad
  atnaujintų dabartines apibrėžtis arba
  nustatytų kitų sąvokų apibrėžtis.

atnaujintų dabartines apibrėžtis arba

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

5 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1. | Laikoma, kad mokesčio mokėtojas turi nuolatinę buveinę kitoje
  valstybėje narėje
  , kurioje jis nėra rezidentas mokesčio tikslais, kai jis toje kitoje valstybėje narėje turi nuolatinę vietą, kurioje visiškai arba iš dalies vykdo veiklą, visų pirma: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Laikoma, kad mokesčio mokėtojas turi nuolatinę buveinę kitoje
  valstybėje narėje
  , kurioje jis nėra rezidentas mokesčio tikslais, kai jis toje kitoje valstybėje narėje turi nuolatinę vietą, kurioje visiškai arba iš dalies vykdo veiklą, visų pirma:

valstybėje narėje

| 1. | Laikoma, kad mokesčio mokėtojas turi nuolatinę buveinę,
  kuri apima skaitmeninę nuolatinę buveinę
  , kitoje
  jurisdikcijoje
  , kurioje jis nėra rezidentas mokesčio tikslais, kai jis toje kitoje valstybėje narėje turi nuolatinę
  verslo ar skaitmeninę veiklą
  , kurioje visiškai arba iš dalies vykdo veiklą, visų pirma: |
| --- | --- |

1.

Laikoma, kad mokesčio mokėtojas turi nuolatinę buveinę,
  kuri apima skaitmeninę nuolatinę buveinę
  , kitoje
  jurisdikcijoje
  , kurioje jis nėra rezidentas mokesčio tikslais, kai jis toje kitoje valstybėje narėje turi nuolatinę
  verslo ar skaitmeninę veiklą
  , kurioje visiškai arba iš dalies vykdo veiklą, visų pirma:

kuri apima skaitmeninę nuolatinę buveinę

jurisdikcijoje

verslo ar skaitmeninę veiklą

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

5 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | fa) | skaitmeninė platforma arba bet koks kitas skaitmeninio verslo modelis grindžiamas duomenų rinkimu ir jų naudojimu komerciniais tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

skaitmeninė platforma arba bet koks kitas skaitmeninio verslo modelis grindžiamas duomenų rinkimu ir jų naudojimu komerciniais tikslais.

skaitmeninė platforma arba bet koks kitas skaitmeninio verslo modelis grindžiamas duomenų rinkimu ir jų naudojimu komerciniais tikslais.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.   
  Jeigu mokesčių mokėtojas, kuris yra rezidentas vienoje jurisdikcijoje, suteikia prieigą prie skaitmeninės platformos, pvz., elektroninės taikomosios programos, duomenų bazės, elektroninės prekyvietės ar saugojimo vietos, arba ją teikia arba teikia paieškos sistemą arba reklamos paslaugas interneto svetainėje arba elektroninėje taikomojoje programoje, laikoma, kad tas mokesčių mokėtojas turi nuolatinę buveinę valstybėje narėje, kuri nėra jurisdikcija, kurioje jis yra rezidentas mokesčių tikslais, jeigu bendra mokesčių mokėtojo ar asocijuotosios įmonės pajamų suma, kurią jis gavo iš pirmiau minėtų skaitmeninių platformų bendrovės nerezidentės jurisdikcijoje, viršija 5 000 000  EUR per metus ir kai tenkinamos šios sąlygos:








  a) | ne mažiau kaip 1 000 registruotų individualių vartotojų, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra valstybėje narėje, kuri nėra jurisdikcija, kurioje mokesčių mokėtojas yra rezidentas mokesčių tikslais, ir kurie įsiregistravo mokesčių mokėtojo skaitmeninėje platformoje arba joje apsilankė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.   
  Jeigu mokesčių mokėtojas, kuris yra rezidentas vienoje jurisdikcijoje, suteikia prieigą prie skaitmeninės platformos, pvz., elektroninės taikomosios programos, duomenų bazės, elektroninės prekyvietės ar saugojimo vietos, arba ją teikia arba teikia paieškos sistemą arba reklamos paslaugas interneto svetainėje arba elektroninėje taikomojoje programoje, laikoma, kad tas mokesčių mokėtojas turi nuolatinę buveinę valstybėje narėje, kuri nėra jurisdikcija, kurioje jis yra rezidentas mokesčių tikslais, jeigu bendra mokesčių mokėtojo ar asocijuotosios įmonės pajamų suma, kurią jis gavo iš pirmiau minėtų skaitmeninių platformų bendrovės nerezidentės jurisdikcijoje, viršija 5 000 000  EUR per metus ir kai tenkinamos šios sąlygos:

a)

ne mažiau kaip 1 000 registruotų individualių vartotojų, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra valstybėje narėje, kuri nėra jurisdikcija, kurioje mokesčių mokėtojas yra rezidentas mokesčių tikslais, ir kurie įsiregistravo mokesčių mokėtojo skaitmeninėje platformoje arba joje apsilankė;

| b) | ne mažiau kaip 1 000 su klientais ar vartotojais, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta tais mokestiniais metais buvo bendrovės nerezidentės jurisdikcijoje, per mėnesį sudarytų skaitmeninių sutarčių; |
| --- | --- |

b)

ne mažiau kaip 1 000 su klientais ar vartotojais, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta tais mokestiniais metais buvo bendrovės nerezidentės jurisdikcijoje, per mėnesį sudarytų skaitmeninių sutarčių;

| c) | mokesčio mokėtojo per mokestinius metus surinkto skaitmeninio turinio kiekis viršija 10 % grupės bendro saugomo skaitmeninio turinio.



  Komisijai pagal 66 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant iš dalies pakeisti šią direktyvą, pagal tarptautiniuose susitarimuose pasiektą pažangą pritaikant šios dalies a, b ir c punktuose nurodytus veiksnius.


  Jeigu, be šios dalies pirmoje pastraipoje nustatytos pajamų ribos, vienas ar daugiau iš trijų šios dalies a, b ir c punktuose nurodytų skaitmeninių veiksnių yra taikomi mokesčio mokėtojui atitinkamoje valstybėje narėje, laikoma, kad mokesčio mokėtojas turi nuolatinę buveinę toje valstybėje narėje.


  Mokesčių mokėtojas turi pateikti mokesčių institucijoms informaciją, svarbią pagal šį straipsnį nustatant nuolatinę buveinę arba skaitmeninę nuolatinę buveinę. |
| --- | --- |

c)

mokesčio mokėtojo per mokestinius metus surinkto skaitmeninio turinio kiekis viršija 10 % grupės bendro saugomo skaitmeninio turinio.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

9 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Be sumų, kurios pagal 2 dalį yra atskaitomos kaip išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, kiekvienais mokestiniais metais mokesčio mokėtojas taip pat gali išskaičiuoti papildomus 50 % tokių išlaidų (išskyrus su kilnojamuoju materialiuoju ilgalaikiu turtu susijusias išlaidas), patirtų tais metais. Jeigu mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidos viršija 20 000 000  EUR, mokesčių mokėtojas gali išskaičiuoti 25 % viršijančios sumos. | | Kai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų suma neviršija 20 000 000  EUR ir kuri yra susijusi su personalu, įskaitant darbuotojų, subtiekėjų, laikinųjų ir laisvai samdomų darbuotojų atlyginimais, mokesčių mokėtojui nuo patirtų išlaidų suteikiamas 10 % mokesčio kreditas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Be sumų, kurios pagal 2 dalį yra atskaitomos kaip išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, kiekvienais mokestiniais metais mokesčio mokėtojas taip pat gali išskaičiuoti papildomus 50 % tokių išlaidų (išskyrus su kilnojamuoju materialiuoju ilgalaikiu turtu susijusias išlaidas), patirtų tais metais. Jeigu mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidos viršija 20 000 000  EUR, mokesčių mokėtojas gali išskaičiuoti 25 % viršijančios sumos.

Be sumų, kurios pagal 2 dalį yra atskaitomos kaip išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, kiekvienais mokestiniais metais mokesčio mokėtojas taip pat gali išskaičiuoti papildomus 50 % tokių išlaidų (išskyrus su kilnojamuoju materialiuoju ilgalaikiu turtu susijusias išlaidas), patirtų tais metais. Jeigu mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidos viršija 20 000 000  EUR, mokesčių mokėtojas gali išskaičiuoti 25 % viršijančios sumos.

Kai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų suma neviršija 20 000 000  EUR ir kuri yra susijusi su personalu, įskaitant darbuotojų, subtiekėjų, laikinųjų ir laisvai samdomų darbuotojų atlyginimais, mokesčių mokėtojui nuo patirtų išlaidų suteikiamas 10 % mokesčio kreditas.

Kai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų suma neviršija 20 000 000  EUR ir kuri yra susijusi su personalu, įskaitant darbuotojų, subtiekėjų, laikinųjų ir laisvai samdomų darbuotojų atlyginimais, mokesčių mokėtojui nuo patirtų išlaidų suteikiamas 10 % mokesčio kreditas.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Nukrypdamas nuo 1 pastraipos, mokesčio mokėtojas gali atskaityti 100 % mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų, jeigu jos neviršija 20 000 000  EUR, jeigu mokesčio mokėtojas atitinka visas šias sąlygas:








  a) | jis yra nebiržinė įmonė, turinti mažiau kaip 50 darbuotojų, o jo metinė apyvarta ir (arba) bendras metinis balansas neviršija 10 000 000  EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nukrypdamas nuo 1 pastraipos, mokesčio mokėtojas gali atskaityti 100 % mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų, jeigu jos neviršija 20 000 000  EUR, jeigu mokesčio mokėtojas atitinka visas šias sąlygas:

Nukrypdamas nuo 1 pastraipos, mokesčio mokėtojas gali atskaityti 100 % mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų, jeigu jos neviršija 20 000 000  EUR, jeigu mokesčio mokėtojas atitinka visas šias sąlygas:

a)

jis yra nebiržinė įmonė, turinti mažiau kaip 50 darbuotojų, o jo metinė apyvarta ir (arba) bendras metinis balansas neviršija 10 000 000  EUR;

jis yra nebiržinė įmonė, turinti mažiau kaip 50 darbuotojų, o jo metinė apyvarta ir (arba) bendras metinis balansas neviršija 10 000 000  EUR;

| b) | jis nėra registruotas ilgiau negu penkerius metus. Jeigu mokesčio mokėtojui netaikomas registravimo reikalavimas, galima laikyti, kad penkerių metų laikotarpis prasideda tada, kai įmonė pradeda vykdyti ekonominę veiklą arba kai jai pradedamas taikyti įsipareigojimas mokėti mokestį; |
| --- | --- |

b)

jis nėra registruotas ilgiau negu penkerius metus. Jeigu mokesčio mokėtojui netaikomas registravimo reikalavimas, galima laikyti, kad penkerių metų laikotarpis prasideda tada, kai įmonė pradeda vykdyti ekonominę veiklą arba kai jai pradedamas taikyti įsipareigojimas mokėti mokestį;

jis nėra registruotas ilgiau negu penkerius metus. Jeigu mokesčio mokėtojui netaikomas registravimo reikalavimas, galima laikyti, kad penkerių metų laikotarpis prasideda tada, kai įmonė pradeda vykdyti ekonominę veiklą arba kai jai pradedamas taikyti įsipareigojimas mokėti mokestį;

| c) | jis nesukurtas per susijungimą; |
| --- | --- |

c)

jis nesukurtas per susijungimą;

jis nesukurtas per susijungimą;

| d) | jis neturi asocijuotosios įmonės. |
| --- | --- |

d)

jis neturi asocijuotosios įmonės.

jis neturi asocijuotosios įmonės.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnis

11 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| [...] | | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

[...]

[...]

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 pastraipos b punktas

12 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| b) | 50 % reprezentacinių išlaidų, neviršijančių [x] % pajamų sumos tais mokestiniais metais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

50 % reprezentacinių išlaidų, neviršijančių [x] % pajamų sumos tais mokestiniais metais;

| b) | 50 %
  įprastų ir būtinų
  reprezentacinių išlaidų,
  tiesiogiai susijusių su mokesčių mokėtojo verslu arba su juo pačiu
  , neviršijančių [x] % pajamų sumos tais mokestiniais metais; |
| --- | --- |

b)

50 %
  įprastų ir būtinų
  reprezentacinių išlaidų,
  tiesiogiai susijusių su mokesčių mokėtojo verslu arba su juo pačiu
  , neviršijančių [x] % pajamų sumos tais mokestiniais metais;

įprastų ir būtinų

tiesiogiai susijusių su mokesčių mokėtojo verslu arba su juo pačiu

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 pastraipos c punktas

12 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| c) | nepaskirstytųjų pajamų perkėlimas į rezervą, kuris yra įmonės nuosavo kapitalo dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

nepaskirstytųjų pajamų perkėlimas į rezervą, kuris yra įmonės nuosavo kapitalo dalis;

| c) | nepaskirstytųjų pajamų perkėlimas į rezervą, kuris sudaro bendrovės nuosavo kapitalo dalį,
  išskyrus pelną, kurį kooperatinės bendrovės ir kooperatinis konsorciumas perkėlė į rezervą, vykdant dabartinę bendrovės veiklą ir jai pasibaigus pagal nacionalines mokesčių taisykles
  ; |
| --- | --- |

c)

nepaskirstytųjų pajamų perkėlimas į rezervą, kuris sudaro bendrovės nuosavo kapitalo dalį,
  išskyrus pelną, kurį kooperatinės bendrovės ir kooperatinis konsorciumas perkėlė į rezervą, vykdant dabartinę bendrovės veiklą ir jai pasibaigus pagal nacionalines mokesčių taisykles
  ;

išskyrus pelną, kurį kooperatinės bendrovės ir kooperatinis konsorciumas perkėlė į rezervą, vykdant dabartinę bendrovės veiklą ir jai pasibaigus pagal nacionalines mokesčių taisykles

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 pastraipos j a punktas (naujas)

12 straipsnio 1 pastraipos j a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | ja) | gavėjų, esančių šalyse, kurios įtrauktos į ES mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikcijų (vadinamųjų mokesčių rojų) sąrašą, išlaidos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ja)

ja)

gavėjų, esančių šalyse, kurios įtrauktos į ES mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikcijų (vadinamųjų mokesčių rojų) sąrašą, išlaidos;

gavėjų, esančių šalyse, kurios įtrauktos į ES mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikcijų (vadinamųjų mokesčių rojų) sąrašą, išlaidos;

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

13 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Atskaitomos didesnės skolinimosi išlaidos tais mokestiniais metais, kuriais jos buvo patirtos, neviršijančios
  30
  % mokesčio mokėtojo pajamų prieš palūkanų mokėjimą, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją (EBITDA) arba neviršijančios
  3 000 000
  EUR sumos, priklausomai nuo to, kuri suma yra didesnė. | | Atskaitomos didesnės skolinimosi išlaidos tais mokestiniais metais, kuriais jos buvo patirtos, neviršijančios
  10%
  mokesčio mokėtojo pajamų prieš palūkanų mokėjimą, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją (EBITDA) arba neviršijančios
  1 000 000
   EUR sumos, priklausomai nuo to, kuri suma yra didesnė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atskaitomos didesnės skolinimosi išlaidos tais mokestiniais metais, kuriais jos buvo patirtos, neviršijančios
  30
  % mokesčio mokėtojo pajamų prieš palūkanų mokėjimą, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją (EBITDA) arba neviršijančios
  3 000 000
  EUR sumos, priklausomai nuo to, kuri suma yra didesnė.

30

3 000 000

Atskaitomos didesnės skolinimosi išlaidos tais mokestiniais metais, kuriais jos buvo patirtos, neviršijančios
  10%
  mokesčio mokėtojo pajamų prieš palūkanų mokėjimą, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją (EBITDA) arba neviršijančios
  1 000 000
   EUR sumos, priklausomai nuo to, kuri suma yra didesnė.

10%

1 000 000

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

13 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Pagal šį straipsnį, jeigu mokesčio mokėtojui leidžiama arba jam reikia veikti grupės vardu, kaip apibrėžta nacionalinėse grupės apmokestinimo sistemos taisyklėse, mokesčio mokėtoju laikoma visa grupė. Tokiomis aplinkybėmis didesnės skolinimosi išlaidos ir EBITDA apskaičiuojamos visos grupės lygmeniu.
  3 000 000
  EUR suma numatoma visai grupei. | | Pagal šį straipsnį, jeigu mokesčio mokėtojui leidžiama arba jam reikia veikti grupės vardu, kaip apibrėžta nacionalinėse grupės apmokestinimo sistemos taisyklėse, mokesčio mokėtoju laikoma visa grupė. Tokiomis aplinkybėmis didesnės skolinimosi išlaidos ir EBITDA apskaičiuojamos visos grupės lygmeniu.
  1 000 000
  EUR suma numatoma visai grupei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal šį straipsnį, jeigu mokesčio mokėtojui leidžiama arba jam reikia veikti grupės vardu, kaip apibrėžta nacionalinėse grupės apmokestinimo sistemos taisyklėse, mokesčio mokėtoju laikoma visa grupė. Tokiomis aplinkybėmis didesnės skolinimosi išlaidos ir EBITDA apskaičiuojamos visos grupės lygmeniu.
  3 000 000
  EUR suma numatoma visai grupei.

3 000 000

Pagal šį straipsnį, jeigu mokesčio mokėtojui leidžiama arba jam reikia veikti grupės vardu, kaip apibrėžta nacionalinėse grupės apmokestinimo sistemos taisyklėse, mokesčio mokėtoju laikoma visa grupė. Tokiomis aplinkybėmis didesnės skolinimosi išlaidos ir EBITDA apskaičiuojamos visos grupės lygmeniu.
  1 000 000
  EUR suma numatoma visai grupei.

1 000 000

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 6 dalis

13 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 6.   Didesnės skolinimosi išlaidos, kurių negalima atskaityti konkrečiais mokestiniais metais perkeliamos b
  e laiko apribojimo. | | 6.   Didesnės skolinimosi išlaidos, kurių negalima atskaityti konkrečiais mokestiniais metais perkeliamos
  penkerių metų laikotarpiui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Didesnės skolinimosi išlaidos, kurių negalima atskaityti konkrečiais mokestiniais metais perkeliamos b
  e laiko apribojimo.

6.   Didesnės skolinimosi išlaidos, kurių negalima atskaityti konkrečiais mokestiniais metais perkeliamos
  penkerių metų laikotarpiui.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 a straipsnis (naujas)

14 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 14a straipsnis
  Konkrečios išimtys


  Kooperatyvų ir konsorciumų į rezervą atidėtos pajamos, atliekant tiek dabartinę bendrovės veiklą ir po jos galiojimo pabaigos, taip pat kooperatyvų ir konsorciumų išmokos jų pačių nariams, yra atskaitomos, kai mokesčių atskaitymas yra leidžiamas pagal nacionalinę mokesčių teisę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

14a straipsnis

Konkrečios išimtys

Kooperatyvų ir konsorciumų į rezervą atidėtos pajamos, atliekant tiek dabartinę bendrovės veiklą ir po jos galiojimo pabaigos, taip pat kooperatyvų ir konsorciumų išmokos jų pačių nariams, yra atskaitomos, kai mokesčių atskaitymas yra leidžiamas pagal nacionalinę mokesčių teisę.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

29 straipsnis

29 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 29 straipsnis
  Perkėlimo apmokestinimas



  1.
     
  Suma, lygiavertė perkelto turto rinkos vertei turto perkėlimo metu, atėmus jo vertę mokesčio tikslais, laikoma sukauptomis pajamomis šiomis aplinkybėmis:








  a) | jeigu mokesčių mokėtojas perkelia turtą iš savo pagrindinės buveinės į savo nuolatinę buveinę kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

29 straipsnis

Perkėlimo apmokestinimas

1.
     
  Suma, lygiavertė perkelto turto rinkos vertei turto perkėlimo metu, atėmus jo vertę mokesčio tikslais, laikoma sukauptomis pajamomis šiomis aplinkybėmis:

a)

jeigu mokesčių mokėtojas perkelia turtą iš savo pagrindinės buveinės į savo nuolatinę buveinę kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje;

| b) | jeigu mokesčių mokėtojas perkelia turtą iš savo nuolatinės buveinės vienoje valstybėje narėje į savo pagrindinę buveinę arba kitą nuolatinę buveinę kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, jei nuolatinės buveinės valstybė narė dėl perkėlimo netenka teisės apmokestinti perkelto turto; |
| --- | --- |

b)

jeigu mokesčių mokėtojas perkelia turtą iš savo nuolatinės buveinės vienoje valstybėje narėje į savo pagrindinę buveinę arba kitą nuolatinę buveinę kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, jei nuolatinės buveinės valstybė narė dėl perkėlimo netenka teisės apmokestinti perkelto turto;

| c) | jeigu mokesčio mokėtojas perkelia savo rezidavimo vietą mokesčių tikslais į kitą valstybę narę arba į trečiąją šalį, išskyrus turtą, kuris lieka faktiškai susijęs su nuolatine buveine pirmojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

c)

jeigu mokesčio mokėtojas perkelia savo rezidavimo vietą mokesčių tikslais į kitą valstybę narę arba į trečiąją šalį, išskyrus turtą, kuris lieka faktiškai susijęs su nuolatine buveine pirmojoje valstybėje narėje;

| d) | jeigu mokesčių mokėtojas perkelia savo nuolatinės buveinės vykdomą veiklą iš vienos valstybės narės į kitą valstybę narę arba trečiąją šalį, jei nuolatinės buveinės valstybė narė dėl perkėlimo netenka teisės apmokestinti perkelto turto. |
| --- | --- |

d)

jeigu mokesčių mokėtojas perkelia savo nuolatinės buveinės vykdomą veiklą iš vienos valstybės narės į kitą valstybę narę arba trečiąją šalį, jei nuolatinės buveinės valstybė narė dėl perkėlimo netenka teisės apmokestinti perkelto turto.

2.
     
  Valstybė narė, į kurią perkeliamas turtas, rezidavimo vieta mokesčių tikslais arba nuolatinės buveinės vykdoma veikla, pripažįsta rinkos vertę, kurią mokesčio mokėtojo arba nuolatinės buveinės valstybė narė nustatė kaip pradinę turto vertę mokesčio tikslais.

3.
     
  Šis straipsnis netaikomas perkeltam turtui, susijusiam su vertybinių popierių finansavimu, turtui, kuris pateikiamas kaip užstatas, arba kai turto perkėlimas vykdomas siekiant įvykdyti prudencinius kapitalo reikalavimus arba likvidumo valdymo tikslu ir kai numatyta turtą grąžinti į perkėlėjo valstybę narę per 12 mėnesių laikotarpį.

29 straipsnis

Perkėlimo apmokestinimas

Taikant šią direktyvą, taikomos Direktyvoje (ES) 2016/1164 nustatytos perkėlimo apmokestinimo taisyklės.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

41 straipsnio 1 dalis

41 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   
  Jeigu šioje direktyvoje nenumatyta kitaip
  , mokesčio mokėtojo rezidento arba mokesčio mokėtojo nerezidento nuolatinės buveinės mokestiniais metais patiriami nuostoliai gali būti perkelti į kitus metus ir atskaitomi vėlesniais mokestiniais metais. | | 1.   Mokesčio mokėtojo rezidento arba mokesčio mokėtojo nerezidento nuolatinės buveinės mokestiniais metais patiriami nuostoliai gali būti perkelti į kitus metus ir atskaitomi vėlesniais mokestiniais metais
  ne ilgiau kaip penkerių metų laikotarpiui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Jeigu šioje direktyvoje nenumatyta kitaip
  , mokesčio mokėtojo rezidento arba mokesčio mokėtojo nerezidento nuolatinės buveinės mokestiniais metais patiriami nuostoliai gali būti perkelti į kitus metus ir atskaitomi vėlesniais mokestiniais metais.

1.   Mokesčio mokėtojo rezidento arba mokesčio mokėtojo nerezidento nuolatinės buveinės mokestiniais metais patiriami nuostoliai gali būti perkelti į kitus metus ir atskaitomi vėlesniais mokestiniais metais
  ne ilgiau kaip penkerių metų laikotarpiui.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

42 straipsnis

42 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 42 straipsnis
  Nuostolių užskaita ir atskaitymo sugrąžinimas



  1.
     
  Mokesčio mokėtojas rezidentas, kuris pagal 41 straipsnį atskaitęs savo nuostolius dar gauna pelno, gali papildomai atskaityti tais pačiais mokestiniais metais savo tiesioginių reikalavimus atitinkančių patronuojamųjų įmonių, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje, arba kitose valstybėse narėse esančių nuolatinių buveinių patirtus nuostolius. Remiantis šio straipsnio 3 ir 4 dalimis, ši nuostolių užskaita suteikiama ribotam laikotarpiui.






  2.
     
  Atskaitymas yra proporcingas mokesčio mokėtojo rezidento turimai jo reikalavimus atitinkančių patronuojamųjų įmonių, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje, kapitalo daliai ir visam nuolatinių buveinių kapitalui. Sumažinus mokesčio mokėtojo rezidento mokesčio bazę, jokiu būdu negali būti gauta neigiama suma.






  3.
     
  Mokesčio mokėtojas rezidentas prie mokesčio bazės turi vėl pridėti vėlesnį pelną (sumą, ne didesnę negu anksčiau atskaityta nuostolio suma), kurį gavo jo reikalavimus atitinkančios patronuojamosios įmonės, nurodytos 3 straipsnio 1 dalyje, arba nuolatinės buveinės.






  4.
     
  Remiantis 1 ir 2 dalimi atskaityti nuostoliai automatiškai vėl įtraukiami į mokesčio mokėtojo rezidento mokesčio bazę šiomis aplinkybėmis:








  a) | jeigu nuostolių atskaitymo penktųjų metų pabaigoje pelnas nebuvo pakartotinai įtrauktas arba pakartotinai įtrauktas pelnas neatitinka visos atskaitytų nuostolių sumos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

42 straipsnis

Nuostolių užskaita ir atskaitymo sugrąžinimas

1.
     
  Mokesčio mokėtojas rezidentas, kuris pagal 41 straipsnį atskaitęs savo nuostolius dar gauna pelno, gali papildomai atskaityti tais pačiais mokestiniais metais savo tiesioginių reikalavimus atitinkančių patronuojamųjų įmonių, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje, arba kitose valstybėse narėse esančių nuolatinių buveinių patirtus nuostolius. Remiantis šio straipsnio 3 ir 4 dalimis, ši nuostolių užskaita suteikiama ribotam laikotarpiui.

2.
     
  Atskaitymas yra proporcingas mokesčio mokėtojo rezidento turimai jo reikalavimus atitinkančių patronuojamųjų įmonių, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje, kapitalo daliai ir visam nuolatinių buveinių kapitalui. Sumažinus mokesčio mokėtojo rezidento mokesčio bazę, jokiu būdu negali būti gauta neigiama suma.

3.
     
  Mokesčio mokėtojas rezidentas prie mokesčio bazės turi vėl pridėti vėlesnį pelną (sumą, ne didesnę negu anksčiau atskaityta nuostolio suma), kurį gavo jo reikalavimus atitinkančios patronuojamosios įmonės, nurodytos 3 straipsnio 1 dalyje, arba nuolatinės buveinės.

4.
     
  Remiantis 1 ir 2 dalimi atskaityti nuostoliai automatiškai vėl įtraukiami į mokesčio mokėtojo rezidento mokesčio bazę šiomis aplinkybėmis:

a)

jeigu nuostolių atskaitymo penktųjų metų pabaigoje pelnas nebuvo pakartotinai įtrauktas arba pakartotinai įtrauktas pelnas neatitinka visos atskaitytų nuostolių sumos;

| b) | jeigu reikalavimus atitinkanti patronuojamoji įmonė, nurodyta 3 straipsnio 1 dalyje, yra parduota, uždaryta arba tapo nuolatine buveine; |
| --- | --- |

b)

jeigu reikalavimus atitinkanti patronuojamoji įmonė, nurodyta 3 straipsnio 1 dalyje, yra parduota, uždaryta arba tapo nuolatine buveine;

| c) | jeigu nuolatinė buveinė yra parduota, uždaryta arba tapo patronuojamąja įmone; |
| --- | --- |

c)

jeigu nuolatinė buveinė yra parduota, uždaryta arba tapo patronuojamąja įmone;

| d) | jeigu patronuojančioji įmonė nebeatitinka 3 straipsnio 1 dalies reikalavimų. |
| --- | --- |

d)

jeigu patronuojančioji įmonė nebeatitinka 3 straipsnio 1 dalies reikalavimų.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

45 a straipsnis (naujas)

45 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 45a straipsnis
  Veiksmingas mokesčių mokėjimas


  Tol, kol galioja 2 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyta ribinė vertė, valstybės narės stebi ir skelbia veiksmingą mažųjų ir vidutinių įmonių ir visose valstybėse narėse veikiančių daugiašalių įmonių mokesčių mokėjimą, kad valstybės narės Sąjungoje galėtų užtikrinti vienodas sąlygas panašioms bendrovėms ir sumažinti administracinę naštą bei išlaidas mažosioms ir vidutinėms įmonėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

45a straipsnis

Veiksmingas mokesčių mokėjimas

Tol, kol galioja 2 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyta ribinė vertė, valstybės narės stebi ir skelbia veiksmingą mažųjų ir vidutinių įmonių ir visose valstybėse narėse veikiančių daugiašalių įmonių mokesčių mokėjimą, kad valstybės narės Sąjungoje galėtų užtikrinti vienodas sąlygas panašioms bendrovėms ir sumažinti administracinę naštą bei išlaidas mažosioms ir vidutinėms įmonėms.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

53 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

53 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Nukrypstant nuo 8 straipsnio c ir d punktų, mokesčio mokėtojas neatleidžiamas nuo mokesčio, taikomo pajamoms, kurias mokesčio mokėtojas gavo kaip paskirstytą pelną iš trečiojoje šalyje esančio subjekto arba kurias gavo perleisdamas trečiojoje šalyje esančio subjekto akcijas, jeigu tam subjektui jo šalyje, kuri yra rezidavimo vieta mokesčio tikslais, taikomas įstatymu nustatytas pelno mokesčio tarifas yra mažesnis negu
  pusė įstatymu nustatyto pelno mokesčio tarifo, kuris būtų taikomas to mokesčio mokėtojo
  tokioms užsienyje gautoms pajamoms valstybėje narėje, kuri yra rezidavimo vieta mokesčio tikslais. | | Nukrypstant nuo 8 straipsnio c ir d punktų, mokesčio mokėtojas neatleidžiamas nuo mokesčio, taikomo pajamoms,
  kurios nebuvo gautos iš aktyvios verslo veiklos
  ir kurias mokesčio mokėtojas gavo kaip paskirstytą pelną iš trečiojoje šalyje esančio subjekto arba kurias gavo perleisdamas trečiojoje šalyje esančio subjekto akcijas, jeigu tam subjektui jo šalyje, kuri yra rezidavimo vieta mokesčio tikslais, taikomas įstatymu nustatytas pelno mokesčio tarifas yra mažesnis negu
  15 proc.
  , kuris būtų taikomas to mokesčio mokėtojo tokioms užsienyje gautoms pajamoms valstybėje narėje, kuri yra rezidavimo vieta mokesčio tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nukrypstant nuo 8 straipsnio c ir d punktų, mokesčio mokėtojas neatleidžiamas nuo mokesčio, taikomo pajamoms, kurias mokesčio mokėtojas gavo kaip paskirstytą pelną iš trečiojoje šalyje esančio subjekto arba kurias gavo perleisdamas trečiojoje šalyje esančio subjekto akcijas, jeigu tam subjektui jo šalyje, kuri yra rezidavimo vieta mokesčio tikslais, taikomas įstatymu nustatytas pelno mokesčio tarifas yra mažesnis negu
  pusė įstatymu nustatyto pelno mokesčio tarifo, kuris būtų taikomas to mokesčio mokėtojo
  tokioms užsienyje gautoms pajamoms valstybėje narėje, kuri yra rezidavimo vieta mokesčio tikslais.

pusė įstatymu nustatyto pelno mokesčio tarifo, kuris būtų taikomas to mokesčio mokėtojo

Nukrypstant nuo 8 straipsnio c ir d punktų, mokesčio mokėtojas neatleidžiamas nuo mokesčio, taikomo pajamoms,
  kurios nebuvo gautos iš aktyvios verslo veiklos
  ir kurias mokesčio mokėtojas gavo kaip paskirstytą pelną iš trečiojoje šalyje esančio subjekto arba kurias gavo perleisdamas trečiojoje šalyje esančio subjekto akcijas, jeigu tam subjektui jo šalyje, kuri yra rezidavimo vieta mokesčio tikslais, taikomas įstatymu nustatytas pelno mokesčio tarifas yra mažesnis negu
  15 proc.
  , kuris būtų taikomas to mokesčio mokėtojo tokioms užsienyje gautoms pajamoms valstybėje narėje, kuri yra rezidavimo vieta mokesčio tikslais.

kurios nebuvo gautos iš aktyvios verslo veiklos

15 proc.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

53 straipsnio 2 dalis

53 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.   Jeigu taikoma 1 dalis, mokesčio mokėtojui taikomas mokestis už užsienyje gautas pajamas, iš jo mokestinių įsipareigojimų valstybėje narėje, kurioje jis yra rezidentas mokesčių tikslais, atskaičius trečiojoje šalyje sumokėtus mokesčius. Atskaitoma suma negali viršyti prieš atskaitymą apskaičiuotos mokesčio sumos, priskiriamos pajamoms, kurios gali būti apmokestintos. | | 2.   Jeigu taikoma 1 dalis, mokesčio mokėtojui taikomas mokestis už užsienyje gautas pajamas, iš jo mokestinių įsipareigojimų valstybėje narėje, kurioje jis yra rezidentas mokesčių tikslais, atskaičius trečiojoje šalyje sumokėtus mokesčius. Atskaitoma suma negali viršyti prieš atskaitymą apskaičiuotos mokesčio sumos, priskiriamos pajamoms, kurios gali būti apmokestintos.
  Kad mokesčių mokėtojas galėtų naudotis atskaitymu, jis savo mokesčių administratoriams turi įrodyti, kad užsienyje gautos pajamos buvo gautos vykdant aktyvią verslo veiklą, o tai galėtų būti daroma pateikiant užsienio mokesčių institucijų išduotą sertifikatą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu taikoma 1 dalis, mokesčio mokėtojui taikomas mokestis už užsienyje gautas pajamas, iš jo mokestinių įsipareigojimų valstybėje narėje, kurioje jis yra rezidentas mokesčių tikslais, atskaičius trečiojoje šalyje sumokėtus mokesčius. Atskaitoma suma negali viršyti prieš atskaitymą apskaičiuotos mokesčio sumos, priskiriamos pajamoms, kurios gali būti apmokestintos.

2.   Jeigu taikoma 1 dalis, mokesčio mokėtojui taikomas mokestis už užsienyje gautas pajamas, iš jo mokestinių įsipareigojimų valstybėje narėje, kurioje jis yra rezidentas mokesčių tikslais, atskaičius trečiojoje šalyje sumokėtus mokesčius. Atskaitoma suma negali viršyti prieš atskaitymą apskaičiuotos mokesčio sumos, priskiriamos pajamoms, kurios gali būti apmokestintos.
  Kad mokesčių mokėtojas galėtų naudotis atskaitymu, jis savo mokesčių administratoriams turi įrodyti, kad užsienyje gautos pajamos buvo gautos vykdant aktyvią verslo veiklą, o tai galėtų būti daroma pateikiant užsienio mokesčių institucijų išduotą sertifikatą.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

58 straipsnis

58 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 58 straipsnis
  Bendra kovos su piktnaudžiavimu taisyklė



  1.
     
  Pagal
  šios direktyvos
  taisykles apskaičiuodama mokesčio bazę
  ,
  valstybė narė neatsižvelgia į susitarimą ar kelis susitarimus, kurių sudarymo pagrindinis tikslas buvo gauti mokestinės naudos, kuri prieštarauja šios
  direktyvos
  esmei ar tikslui, ir todėl, atsižvelgus į visus susijusius faktus ir aplinkybes, jie yra netikri. Susitarimas gali apimti daugiau nei vieną etapą ar dalį.






  2.
     
  Taikant 1 dalį susitarimas arba keli susitarimai laikomi netikrais, jeigu jie nebuvo sukurti dėl svarių komercinių priežasčių, atspindinčių ekonominę realybę.






  3.
     
  Susitarimas arba keli susitarimai, į kuriuos neatsižvelgiama pagal 1 dalį, mokesčio bazės apskaičiavimo tikslais vertinami atsižvelgiant į jų ekonominį turinį. | | 58 straipsnis
  Bendra kovos su piktnaudžiavimu taisyklė
  Taikant šią direktyvą,
  taikomos Direktyvoje (ES) 2016/1164 nustatytos bendros kovos su piktnaudžiavimu taisyklės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

58 straipsnis

Bendra kovos su piktnaudžiavimu taisyklė

1.
     
  Pagal
  šios direktyvos
  taisykles apskaičiuodama mokesčio bazę
  ,
  valstybė narė neatsižvelgia į susitarimą ar kelis susitarimus, kurių sudarymo pagrindinis tikslas buvo gauti mokestinės naudos, kuri prieštarauja šios
  direktyvos
  esmei ar tikslui, ir todėl, atsižvelgus į visus susijusius faktus ir aplinkybes, jie yra netikri. Susitarimas gali apimti daugiau nei vieną etapą ar dalį.

2.
     
  Taikant 1 dalį susitarimas arba keli susitarimai laikomi netikrais, jeigu jie nebuvo sukurti dėl svarių komercinių priežasčių, atspindinčių ekonominę realybę.

3.
     
  Susitarimas arba keli susitarimai, į kuriuos neatsižvelgiama pagal 1 dalį, mokesčio bazės apskaičiavimo tikslais vertinami atsižvelgiant į jų ekonominį turinį.

58 straipsnis

Bendra kovos su piktnaudžiavimu taisyklė

Taikant šią direktyvą,
  taikomos Direktyvoje (ES) 2016/1164 nustatytos bendros kovos su piktnaudžiavimu taisyklės.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

59 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

59 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Subjektas arba nuolatinė buveinė, kurių pelnui netaikomas mokestis arba kuris yra neapmokestintas
  pagrindinės buveinės
  valstybėje narėje,
  laikoma
  kontroliuojamąja užsienio įmone, jei atitinka šias sąlygas: | | Mokesčių mokėtojo valstybė narė
  subjektą arba nuolatinę buveinę, kurių pelnas neapmokestinamas arba kuris yra atleidžiamas nuo mokesčio
  toje
  valstybėje narėje, laiko kontroliuojamąja užsienio bendrove, jei tenkinamos šios sąlygos: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Subjektas arba nuolatinė buveinė, kurių pelnui netaikomas mokestis arba kuris yra neapmokestintas
  pagrindinės buveinės
  valstybėje narėje,
  laikoma
  kontroliuojamąja užsienio įmone, jei atitinka šias sąlygas:

pagrindinės buveinės

laikoma

Mokesčių mokėtojo valstybė narė
  subjektą arba nuolatinę buveinę, kurių pelnas neapmokestinamas arba kuris yra atleidžiamas nuo mokesčio
  toje
  valstybėje narėje, laiko kontroliuojamąja užsienio bendrove, jei tenkinamos šios sąlygos:

Mokesčių mokėtojo valstybė narė

toje

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

59 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

59 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| b) | faktinis pelno mokestis, kurį nuo pelno sumokėjo
  subjektas
  arba nuolatinė buveinė, yra
  mažesnis
  nei pelno mokesčio, kuris būtų buvęs taikomas subjektui arba nuolatinei buveinei pagal šios direktyvos taisykles, ir faktinio pelno mokesčio, kurį nuo pelno sumokėjo subjektas arba nuolatinė buveinė, skirtumas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

faktinis pelno mokestis, kurį nuo pelno sumokėjo
  subjektas
  arba nuolatinė buveinė, yra
  mažesnis
  nei pelno mokesčio, kuris būtų buvęs taikomas subjektui arba nuolatinei buveinei pagal šios direktyvos taisykles, ir faktinio pelno mokesčio, kurį nuo pelno sumokėjo subjektas arba nuolatinė buveinė, skirtumas.

faktinis pelno mokestis, kurį nuo pelno sumokėjo

arba nuolatinė buveinė, yra

nei pelno mokesčio, kuris būtų buvęs taikomas subjektui arba nuolatinei buveinei pagal šios direktyvos taisykles, ir faktinio pelno mokesčio, kurį nuo pelno sumokėjo subjektas arba nuolatinė buveinė, skirtumas.

| b) | subjekto
  pelnui taikomas
  mažesnis
  nei 15 % pelno mokesčio tarifas
  ;
  ta norma nustatoma remiantis pelnu, gautu prieš įgyvendinant veiksmus, kuriuos šios šalys taiko, kad sumažintų apmokestinamą bazę, kuriai taikoma norma; ta norma kiekvienais metais peržiūrima atsižvelgiant į pasaulio prekybos ekonominius pokyčius. |
| --- | --- |

b)

subjekto
  pelnui taikomas
  mažesnis
  nei 15 % pelno mokesčio tarifas
  ;
  ta norma nustatoma remiantis pelnu, gautu prieš įgyvendinant veiksmus, kuriuos šios šalys taiko, kad sumažintų apmokestinamą bazę, kuriai taikoma norma; ta norma kiekvienais metais peržiūrima atsižvelgiant į pasaulio prekybos ekonominius pokyčius.

pelnui taikomas

nei 15 % pelno mokesčio tarifas

ta norma nustatoma remiantis pelnu, gautu prieš įgyvendinant veiksmus, kuriuos šios šalys taiko, kad sumažintų apmokestinamą bazę, kuriai taikoma norma; ta norma kiekvienais metais peržiūrima atsižvelgiant į pasaulio prekybos ekonominius pokyčius

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

59 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

59 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Taikant pirmos pastraipos b punktą, kai apskaičiuojamas pelno mokestis, kuris būtų taikomas subjekto pelnui pagal šią direktyvą mokesčio mokėtojo valstybėje narėje, į subjekto, kuriam mokestis netaikomas arba kuris yra neapmokestinamas kontroliuojamosios užsienio įmonės jurisdikcijoje, nuolatinės buveinės pajamas neatsižvelgiama. | | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Taikant pirmos pastraipos b punktą, kai apskaičiuojamas pelno mokestis, kuris būtų taikomas subjekto pelnui pagal šią direktyvą mokesčio mokėtojo valstybėje narėje, į subjekto, kuriam mokestis netaikomas arba kuris yra neapmokestinamas kontroliuojamosios užsienio įmonės jurisdikcijoje, nuolatinės buveinės pajamas neatsižvelgiama.

Taikant pirmos pastraipos b punktą, kai apskaičiuojamas pelno mokestis, kuris būtų taikomas subjekto pelnui pagal šią direktyvą mokesčio mokėtojo valstybėje narėje, į subjekto, kuriam mokestis netaikomas arba kuris yra neapmokestinamas kontroliuojamosios užsienio įmonės jurisdikcijoje, nuolatinės buveinės pajamas neatsižvelgiama.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

59 straipsnio 2 dalis

59 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.
     
  Jeigu
  subjektas arba nuolatinė buveinė
  pagal pirmą pastraipą
  laikomi kontroliuojamąja užsienio
  įmone, subjekto arba nuolatinės buveinės nepaskirstytosioms pajamoms taikomas mokestis, kai jis susijęs su šiomis kategorijomis
  :






  a) | (palūkanomis arba bet kokiomis kitomis panaudojus finansinį turtą gautomis pajamomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Jeigu
  subjektas arba nuolatinė buveinė
  pagal pirmą pastraipą
  laikomi kontroliuojamąja užsienio
  įmone, subjekto arba nuolatinės buveinės nepaskirstytosioms pajamoms taikomas mokestis, kai jis susijęs su šiomis kategorijomis
  :

a)

(palūkanomis arba bet kokiomis kitomis panaudojus finansinį turtą gautomis pajamomis;

| b) | autoriniais atlyginimais arba bet kokiomis kitomis pajamomis iš intelektinės nuosavybės; |
| --- | --- |

b)

autoriniais atlyginimais arba bet kokiomis kitomis pajamomis iš intelektinės nuosavybės;

| c) | dividendais ir pajamomis iš akcijų perleidimo; |
| --- | --- |

c)

dividendais ir pajamomis iš akcijų perleidimo;

| d) | pajamomis iš finansinės nuomos; |
| --- | --- |

d)

pajamomis iš finansinės nuomos;

| e) | pajamomis iš draudimo, bankinės ir kitos finansinės veiklos; |
| --- | --- |

e)

pajamomis iš draudimo, bankinės ir kitos finansinės veiklos;

| f) | pajamomis iš sąskaitas faktūras išrašančių įmonių, kurios gauna su pardavimu ir paslaugomis susijusių pajamų iš prekių ir paslaugų, įsigytų iš asocijuotųjų įmonių ir joms parduotų, ir kurios nekuria pridėtinės ekonominės vertės arba kuria nedidelę pridėtinę ekonominę vertę.


  Pirma pastraipa
  netaikoma kontroliuojamajai užsienio įmonei,
  kuri yra rezidentė valstybėje narėje arba
  trečiojoje šalyje, kuri yra EEE susitarimo šalis,
  arba kuri yra ten įsikūrusi
  ,
  jeigu kontroliuojamoji užsienio įmonė įsteigta dėl svarių komercinių priežasčių, atspindinčių ekonominę realybę
  .
  Taikant šį straipsnį, kontroliuojamosios
  užsienio
  įmonės veikla atspindi ekonominę realybę
  ,
  jeigu jos veiklą vykdo atitinkamas darbuotojų skaičius, jai vykdyti naudojama atitinkama įranga
  ,
  ji pagrįsta atitinkamu turtu ir jai vykdyti naudojamos atitinkamos patalpos
  . |
| --- | --- |

f)

pajamomis iš sąskaitas faktūras išrašančių įmonių, kurios gauna su pardavimu ir paslaugomis susijusių pajamų iš prekių ir paslaugų, įsigytų iš asocijuotųjų įmonių ir joms parduotų, ir kurios nekuria pridėtinės ekonominės vertės arba kuria nedidelę pridėtinę ekonominę vertę.

Pirma pastraipa
  netaikoma kontroliuojamajai užsienio įmonei,
  kuri yra rezidentė valstybėje narėje arba
  trečiojoje šalyje, kuri yra EEE susitarimo šalis,
  arba kuri yra ten įsikūrusi
  ,
  jeigu kontroliuojamoji užsienio įmonė įsteigta dėl svarių komercinių priežasčių, atspindinčių ekonominę realybę
  .
  Taikant šį straipsnį, kontroliuojamosios
  užsienio
  įmonės veikla atspindi ekonominę realybę
  ,
  jeigu jos veiklą vykdo atitinkamas darbuotojų skaičius, jai vykdyti naudojama atitinkama įranga
  ,
  ji pagrįsta atitinkamu turtu ir jai vykdyti naudojamos atitinkamos patalpos
  .

2.   
  Kai
  subjektas arba nuolatinė buveinė laikomi kontroliuojamąja užsienio
  bendrove pagal 1 dalį, mokesčių mokėtojo valstybė narė į mokesčio bazę įtraukia
  :

| (a) | les revenus non distribués de l’entité ou les revenus de l’établissement stable qui relèvent des catégories suivantes:






  i) | (palūkanomis arba bet kokiomis kitomis panaudojus finansinį turtą gautomis pajamomis; |
| --- | --- | --- |

(a)

les revenus non distribués de l’entité ou les revenus de l’établissement stable qui relèvent des catégories suivantes:

i)

(palūkanomis arba bet kokiomis kitomis panaudojus finansinį turtą gautomis pajamomis;

| ii) | autoriniais atlyginimais arba bet kokiomis kitomis pajamomis iš intelektinės nuosavybės; |
| --- | --- |

ii)

autoriniais atlyginimais arba bet kokiomis kitomis pajamomis iš intelektinės nuosavybės;

| iii) | dividendais ir pajamomis iš akcijų perleidimo; |
| --- | --- |

iii)

dividendais ir pajamomis iš akcijų perleidimo;

| iv) | pajamomis iš finansinės nuomos; |
| --- | --- |

iv)

pajamomis iš finansinės nuomos;

| v) | pajamomis iš draudimo, bankinės ir kitos finansinės veiklos; |
| --- | --- |

v)

pajamomis iš draudimo, bankinės ir kitos finansinės veiklos;

| vi) | pajamomis iš sąskaitas faktūras išrašančių įmonių, kurios gauna su pardavimu ir paslaugomis susijusių pajamų iš prekių ir paslaugų, įsigytų iš asocijuotųjų įmonių ir joms parduotų, ir kurios nekuria pridėtinės ekonominės vertės arba kuria nedidelę pridėtinę ekonominę vertę.


  Šis punktas
  netaikomas,
  kai
  kontroliuojamoji užsienio bendrovė
  vykdo faktinę ekonominę veiklą
  ,
  pasitelkdama darbuotojus ir naudodama įrangą
  ,
  turtą ir patalpas
  ,
  ir tą įrodo atitinkami faktai bei aplinkybės
  .
  Kai kontroliuojamoji
  užsienio
  bendrovė yra įsikūrusi trečiojoje valstybėje
  ,
  kuri nėra EEE susitarimo šalis, arba joje yra tos bendrovės rezidavimo vieta
  ,
  valstybės narės gali nuspręsti netaikyti prieš tai nurodytos pastraipos, arba |
| --- | --- |

vi)

pajamomis iš sąskaitas faktūras išrašančių įmonių, kurios gauna su pardavimu ir paslaugomis susijusių pajamų iš prekių ir paslaugų, įsigytų iš asocijuotųjų įmonių ir joms parduotų, ir kurios nekuria pridėtinės ekonominės vertės arba kuria nedidelę pridėtinę ekonominę vertę.

Šis punktas
  netaikomas,
  kai
  kontroliuojamoji užsienio bendrovė
  vykdo faktinę ekonominę veiklą
  ,
  pasitelkdama darbuotojus ir naudodama įrangą
  ,
  turtą ir patalpas
  ,
  ir tą įrodo atitinkami faktai bei aplinkybės
  .
  Kai kontroliuojamoji
  užsienio
  bendrovė yra įsikūrusi trečiojoje valstybėje
  ,
  kuri nėra EEE susitarimo šalis, arba joje yra tos bendrovės rezidavimo vieta
  ,
  valstybės narės gali nuspręsti netaikyti prieš tai nurodytos pastraipos, arba

| b) | subjekto arba nuolatinės buveinės nepaskirstytas pajamas, gautas iš apsimestinių darinių, kurių sukūrimo esminis tikslas – gauti mokestinės naudos.



  Šio punkto tikslais darinys arba jų grupė laikomi apsimestiniais, jei tas subjektas arba nuolatinė buveinė neturėtų turto arba nebūtų prisiėmę rizikos, iš kurių gaunamos visos jų pajamos arba jų dalis, jeigu jie nebūtų kontroliuojami bendrovės, kurioje vykdomos su tuo turtu ir rizika susijusios vadovaujančių asmenų funkcijos, kurios atlieka svarbų vaidmenį generuojant kontroliuojamosios bendrovės pajamas. |
| --- | --- |

b)

subjekto arba nuolatinės buveinės nepaskirstytas pajamas, gautas iš apsimestinių darinių, kurių sukūrimo esminis tikslas – gauti mokestinės naudos.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

59 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

59 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Subjektas arba nuolatinė buveinė
  nelaikomi
  1 dalyje nurodyta kontroliuojamąja užsienio įmone,
  jeigu ne daugiau kaip
  trečdalis subjekto arba nuolatinės buveinės susikaupusių pajamų priskiriamos 2 dalies a–
  f
  punktuose išvardytoms kategorijoms. | | Kai pagal valstybės narės taisykles mokesčių mokėtojo mokesčių bazė apskaičiuojama pagal 2 dalies a punktą, valstybė narė gali pasirinkti
  subjekto arba nuolatinės buveinės nelaikyti kontroliuojamąja užsienio bendrove pagal 1 dalį, jei viena trečioji ar mažesnė subjekto arba nuolatinės buveinės pajamų dalis priskiriama 2 dalies a punkte nurodytoms kategorijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Subjektas arba nuolatinė buveinė
  nelaikomi
  1 dalyje nurodyta kontroliuojamąja užsienio įmone,
  jeigu ne daugiau kaip
  trečdalis subjekto arba nuolatinės buveinės susikaupusių pajamų priskiriamos 2 dalies a–
  f
  punktuose išvardytoms kategorijoms.

nelaikomi

jeigu ne daugiau kaip

f

Kai pagal valstybės narės taisykles mokesčių mokėtojo mokesčių bazė apskaičiuojama pagal 2 dalies a punktą, valstybė narė gali pasirinkti
  subjekto arba nuolatinės buveinės nelaikyti kontroliuojamąja užsienio bendrove pagal 1 dalį, jei viena trečioji ar mažesnė subjekto arba nuolatinės buveinės pajamų dalis priskiriama 2 dalies a punkte nurodytoms kategorijoms.

Kai pagal valstybės narės taisykles mokesčių mokėtojo mokesčių bazė apskaičiuojama pagal 2 dalies a punktą, valstybė narė gali pasirinkti

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

59 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

59 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Finansų įmonės
  nelaikomos 1 dalyje nurodytomis kontroliuojamomis užsienio įmonėmis
  ,
  jeigu ne daugiau kaip trečdalis subjekto arba nuolatinės buveinės susikaupusių
  pajamų
  pagal
  2 dalies
  a–f punktuose išvardytas kategorijas gaunamos
  iš sandorių su
  mokesčio
  mokėtoju arba jo
  asocijuotosiomis
  įmonėmis. | | Kai pagal valstybės narės taisykles mokesčių mokėtojo mokesčių bazė apskaičiuojama pagal 2 dalies a punktą
  ,
  valstybė narė gali pasirinkti finansų įmonių nelaikyti kontroliuojamomis užsienio bendrovėmis, jei viena trečioji ar mažesnė subjekto
  pajamų,
  priskiriamų
  2 dalies
  a punkte nurodytoms kategorijoms, dalis gaunama
  iš sandorių su
  mokesčių
  mokėtoju arba jo
  susijusiomis
  įmonėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Finansų įmonės
  nelaikomos 1 dalyje nurodytomis kontroliuojamomis užsienio įmonėmis
  ,
  jeigu ne daugiau kaip trečdalis subjekto arba nuolatinės buveinės susikaupusių
  pajamų
  pagal
  2 dalies
  a–f punktuose išvardytas kategorijas gaunamos
  iš sandorių su
  mokesčio
  mokėtoju arba jo
  asocijuotosiomis
  įmonėmis.

nelaikomos 1 dalyje nurodytomis kontroliuojamomis užsienio įmonėmis

jeigu ne daugiau kaip trečdalis subjekto arba nuolatinės buveinės susikaupusių

pagal

a–f punktuose išvardytas kategorijas gaunamos

mokesčio

asocijuotosiomis

Kai pagal valstybės narės taisykles mokesčių mokėtojo mokesčių bazė apskaičiuojama pagal 2 dalies a punktą
  ,
  valstybė narė gali pasirinkti finansų įmonių nelaikyti kontroliuojamomis užsienio bendrovėmis, jei viena trečioji ar mažesnė subjekto
  pajamų,
  priskiriamų
  2 dalies
  a punkte nurodytoms kategorijoms, dalis gaunama
  iš sandorių su
  mokesčių
  mokėtoju arba jo
  susijusiomis
  įmonėmis.

Kai pagal valstybės narės taisykles mokesčių mokėtojo mokesčių bazė apskaičiuojama pagal 2 dalies a punktą

valstybė narė gali pasirinkti finansų įmonių nelaikyti kontroliuojamomis užsienio bendrovėmis, jei viena trečioji ar mažesnė subjekto

priskiriamų

a punkte nurodytoms kategorijoms, dalis gaunama

mokesčių

susijusiomis

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

59 straipsnio 3 a dalis (nauja)

59 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 3a.
     
  Valstybės narės gali į 2 dalies b punkto taikymo sritį neįtraukti subjekto arba nuolatinės buveinės:








  a) | kurių apskaitinis pelnas yra ne didesnis nei 750 000  EUR ir kurių ne iš prekybos gautos pajamos yra ne didesnės nei 75 000  EUR; arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Valstybės narės gali į 2 dalies b punkto taikymo sritį neįtraukti subjekto arba nuolatinės buveinės:

a)

kurių apskaitinis pelnas yra ne didesnis nei 750 000  EUR ir kurių ne iš prekybos gautos pajamos yra ne didesnės nei 75 000  EUR; arba

| b) | kurių apskaitinis pelnas sudaro ne daugiau nei 10 % jų veiklos sąnaudų mokestiniu laikotarpiu.



  Pirmos pastraipos b punkto tikslais į veiklos sąnaudas gali būti neįtrauktos prekių, parduotų ne toje šalyje, kurioje subjektas yra rezidentas arba kurioje yra nuolatinė buveinė mokesčių tikslais, sąnaudos, ir mokėjimai susijusioms įmonėms. |
| --- | --- |

b)

kurių apskaitinis pelnas sudaro ne daugiau nei 10 % jų veiklos sąnaudų mokestiniu laikotarpiu.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

61 straipsnis

61 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 61 straipsnis
  Šalių mokestinės tvarkos neatitikimas


  Jeigu dėl valstybių narių mokestinės tvarkos neatitikimo tas pats mokėjimas, išlaidos arba nuostoliai atskaitomi du kartus, atskaitymas atliekamas tik valstybėje narėje, kurioje yra šio mokėjimo šaltinis, patirtos išlaidos arba nuostoliai.




  Jeigu dėl mokestinės tvarkos neatitikimo, su kuriuo yra susijusi trečioji šalis, tas pats mokėjimas, išlaidos arba nuostoliai gali būti atskaityti du kartus, susijusi valstybė narė atsisako atlikti tokio mokėjimo, išlaidų arba nuostolių atskaitymą, jeigu trečioji šalis tokį atskaitymą jau atliko.




  Jeigu dėl valstybių narių mokestinės tvarkos neatitikimo gali atsirasti atskaitymas neįtraukiant, mokėtojo valstybė narė atsisako atlikti tokio mokėjimo atskaitymą.




  Jeigu dėl mokestinės tvarkos neatitikimo, su kuriuo yra susijusi trečioji šalis, atsiranda atskaitymas neįtraukiant:








  a) | jeigu mokėjimo šaltinis yra valstybėje narėje, ta valstybė narė atsisako atlikti atskaitymą, arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

61 straipsnis

Šalių mokestinės tvarkos neatitikimas

Jeigu dėl valstybių narių mokestinės tvarkos neatitikimo tas pats mokėjimas, išlaidos arba nuostoliai atskaitomi du kartus, atskaitymas atliekamas tik valstybėje narėje, kurioje yra šio mokėjimo šaltinis, patirtos išlaidos arba nuostoliai.

Jeigu dėl mokestinės tvarkos neatitikimo, su kuriuo yra susijusi trečioji šalis, tas pats mokėjimas, išlaidos arba nuostoliai gali būti atskaityti du kartus, susijusi valstybė narė atsisako atlikti tokio mokėjimo, išlaidų arba nuostolių atskaitymą, jeigu trečioji šalis tokį atskaitymą jau atliko.

Jeigu dėl valstybių narių mokestinės tvarkos neatitikimo gali atsirasti atskaitymas neįtraukiant, mokėtojo valstybė narė atsisako atlikti tokio mokėjimo atskaitymą.

Jeigu dėl mokestinės tvarkos neatitikimo, su kuriuo yra susijusi trečioji šalis, atsiranda atskaitymas neįtraukiant:

a)

jeigu mokėjimo šaltinis yra valstybėje narėje, ta valstybė narė atsisako atlikti atskaitymą, arba

| b) | jeigu mokėjimo šaltinis yra trečiojoje šalyje, atitinkama valstybė narė reikalauja, kad mokesčio mokėtojas tą mokėjimą įtrauktų į mokesčio bazę, jeigu trečioji šalis dar neatsisakė atlikti atskaitymo arba nepareikalavo, kad mokėjimas būtų įtrauktas.



  Jeigu dėl valstybių narių mokestinės tvarkos neatitikimo, susijusio su nuolatine buveine, atsiranda neapmokestinimas neįtraukiant, valstybė narė, kurioje mokesčio mokėtojas yra rezidentas mokesčio tikslais, reikalauja, kad mokesčio mokėtojas į mokesčio bazę įtrauktų pajamas, priskiriamas nuolatinei buveinei.


  Jeigu dėl mokestinės tvarkos neatitikimo, susijusio su trečiojoje šalyje esančia nuolatine buveine, atsiranda neapmokestinimas neįtraukiant, atitinkama valstybė narės reikalauja, kad mokesčio mokėtojas į mokesčio bazę įtrauktų pajamas, priskiriamas trečiojoje šalyje esančiai nuolatinei buveinei. |
| --- | --- |

b)

jeigu mokėjimo šaltinis yra trečiojoje šalyje, atitinkama valstybė narė reikalauja, kad mokesčio mokėtojas tą mokėjimą įtrauktų į mokesčio bazę, jeigu trečioji šalis dar neatsisakė atlikti atskaitymo arba nepareikalavo, kad mokėjimas būtų įtrauktas.

61 straipsnis

Šalių mokestinės tvarkos neatitikimas

Taikant šią direktyvą, taikomos Direktyvos (ES) 2016/1164 9 straipsnyje nustatytos šalių mokestinės tvarkos neatitikimo taisyklės.

4.
     
  Jeigu mokesčio mokėtojo trečiojoje šalyje esančiai asocijuotajai įmonei atliktas mokėjimas tiesiogiai arba netiesiogiai įskaitomas į mokėjimą, išlaidas arba nuostolius, kurie dėl mokesčių tvarkos neatitikimo atskaitomi dviejose skirtingose ne Sąjungoje esančiose jurisdikcijose, mokesčio mokėtojo valstybė narė atsisako leisti asocijuotajai įmonei trečiojoje šalyje atskaityti mokesčio mokėtojo mokėjimą iš mokesčio bazės, jeigu viena iš susijusių trečiųjų šalių dar neatsisakė atlikti mokėjimo, išlaidų arba nuostolių atskaitymo, kuris būtų atskaitytinas dviejose skirtingose jurisdikcijose.

5.
     
  Jeigu mokesčio mokėtojo trečiojoje šalyje esančiai asocijuotajai įmonei atliktas atskaitytinas mokėjimo įtraukimas tiesiogiai arba netiesiogiai įskaitomas į mokėjimą, kurio dėl mokesčių tvarkos neatitikimo į mokesčio bazę neįtraukia gavėjas, mokesčio mokėtojo valstybė narė atsisako leisti asocijuotajai įmonei trečiojoje šalyje atskaityti mokėjimą iš mokesčio bazės, jeigu viena iš susijusių trečiųjų šalių dar neatsisakė atlikti neįtraukto mokėjimo atskaitymo.

6.
     
  Jeigu dėl mokesčių tvarkos neatitikimo mokesčiui prie šaltinio, taikomo mokėjimui daugiau negu vienai susijusiai šaliai už perkeltą finansinę priemonę, taikoma lengvata, mokesčio mokėtojo valstybė narė dėl tokios lengvatos gaunamą naudą riboja proporcingai pagal grynąsias apmokestinamąsias pajamas, susijusias su tokiu mokėjimu.

7.
     
  Šiame straipsnyje mokėtojas – subjektas arba nuolatinė buveinė, kurioje yra mokėjimo šaltinis, kurioje patiriamos išlaidos arba nuostoliai.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

61 a straipsnio pavadinimas

61 a straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Rezidencijų mokesčių tikslais
  mokestinės tvarkos neatitikimai | | Atvirkštiniai pasinaudojimo
  šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Rezidencijų mokesčių tikslais
  mokestinės tvarkos neatitikimai

Rezidencijų mokesčių tikslais

Atvirkštiniai pasinaudojimo
  šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai

Atvirkštiniai pasinaudojimo

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

61 a straipsnio 1 pastraipa

61 a straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Jeigu mokesčio mokėtojo, rezidento mokesčio tikslais ir valstybėje narėje, ir trečiojoje šalyje, atliktas mokėjimas, išlaidos ir nuostoliai pagal tos valstybės narės ir trečiosios šalies įstatymus yra atskaitomi iš abiejų jurisdikcijų mokesčio bazės ir tas mokestis, išlaidos arba nuostoliai gali būti įskaityti į mokesčio mokėtojo toje valstybėje narėje apmokestinamąsias pajamas, neįtraukiamas trečiojoje šalyje, mokesčio mokėtojo valstybė narė atsisako atskaityti tą mokėjimą, išlaidas arba nuostolius, jeigu trečioji šalis tokį atskaitymą jau atliko. | | Taikant šią direktyvą, valstybės narės atvirkštiniams pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams taiko Direktyvos (ES) 2016/1164 9a straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu mokesčio mokėtojo, rezidento mokesčio tikslais ir valstybėje narėje, ir trečiojoje šalyje, atliktas mokėjimas, išlaidos ir nuostoliai pagal tos valstybės narės ir trečiosios šalies įstatymus yra atskaitomi iš abiejų jurisdikcijų mokesčio bazės ir tas mokestis, išlaidos arba nuostoliai gali būti įskaityti į mokesčio mokėtojo toje valstybėje narėje apmokestinamąsias pajamas, neįtraukiamas trečiojoje šalyje, mokesčio mokėtojo valstybė narė atsisako atskaityti tą mokėjimą, išlaidas arba nuostolius, jeigu trečioji šalis tokį atskaitymą jau atliko.

Jeigu mokesčio mokėtojo, rezidento mokesčio tikslais ir valstybėje narėje, ir trečiojoje šalyje, atliktas mokėjimas, išlaidos ir nuostoliai pagal tos valstybės narės ir trečiosios šalies įstatymus yra atskaitomi iš abiejų jurisdikcijų mokesčio bazės ir tas mokestis, išlaidos arba nuostoliai gali būti įskaityti į mokesčio mokėtojo toje valstybėje narėje apmokestinamąsias pajamas, neįtraukiamas trečiojoje šalyje, mokesčio mokėtojo valstybė narė atsisako atskaityti tą mokėjimą, išlaidas arba nuostolius, jeigu trečioji šalis tokį atskaitymą jau atliko.

Taikant šią direktyvą, valstybės narės atvirkštiniams pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams taiko Direktyvos (ES) 2016/1164 9a straipsnį.

Taikant šią direktyvą, valstybės narės atvirkštiniams pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams taiko Direktyvos (ES) 2016/1164 9a straipsnį.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

65 a straipsnis (naujas)

65 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 65a straipsnis
  Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo numeris


  Komisija ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl suderinto bendro Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo numerio, kad automatinis keitimasis mokesčių srities informacija Sąjungoje būtų veiksmingesnis ir patikimesnis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

65a straipsnis

Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo numeris

Komisija ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl suderinto bendro Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo numerio, kad automatinis keitimasis mokesčių srities informacija Sąjungoje būtų veiksmingesnis ir patikimesnis.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

65 b straipsnis (naujas)

65 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 65b straipsnis
  Privalomas automatinis keitimasis mokesčių srities informacija


  Siekiant užtikrinti visišką skaidrumą ir tinkamą šios direktyvos taikymą automatiškai keičiamasi mokesčių srities informacija, kaip nustatyta Tarybos direktyvoje 2011/16/ES

   (4).


  Valstybes narės skiria pakankamai darbuotojų, specialistų ir biudžeto išteklių savo nacionalinėms mokesčių administracijoms, taip pat išteklių mokesčių administracijų darbuotojų mokymams, per kuriuos daugiausia dėmesio būtų skiriama tarpvalstybiniam bendradarbiavimui mokesčių srityje ir automatiniams informacijos mainams, kad būtų užtikrintas visiškas šios direktyvos įgyvendinimas. |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

65b straipsnis

Privalomas automatinis keitimasis mokesčių srities informacija

Siekiant užtikrinti visišką skaidrumą ir tinkamą šios direktyvos taikymą automatiškai keičiamasi mokesčių srities informacija, kaip nustatyta Tarybos direktyvoje 2011/16/ES

   (4).

Valstybes narės skiria pakankamai darbuotojų, specialistų ir biudžeto išteklių savo nacionalinėms mokesčių administracijoms, taip pat išteklių mokesčių administracijų darbuotojų mokymams, per kuriuos daugiausia dėmesio būtų skiriama tarpvalstybiniam bendradarbiavimui mokesčių srityje ir automatiniams informacijos mainams, kad būtų užtikrintas visiškas šios direktyvos įgyvendinimas.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

66 straipsnio 2 dalis

66 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.   2 straipsnio 5 dalyje, 4 straipsnio 5 dalyje,
  11 straipsnio 6 dalyje
  , 32 straipsnio 5 dalyje ir 40 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. | | 2.   2 straipsnio 5 dalyje, 4 straipsnio 5 dalyje,
  5 straipsnio 2a dalyje
  , 32 straipsnio 5 dalyje ir 40 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   2 straipsnio 5 dalyje, 4 straipsnio 5 dalyje,
  11 straipsnio 6 dalyje
  , 32 straipsnio 5 dalyje ir 40 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

2.   2 straipsnio 5 dalyje, 4 straipsnio 5 dalyje,
  5 straipsnio 2a dalyje
  , 32 straipsnio 5 dalyje ir 40 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

66 straipsnio 3 dalis

66 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 3.   Taryba gali bet kada atšaukti 2 straipsnio 5 dalyje, 4 straipsnio 5 dalyje,
  11 straipsnio 6 dalyje
  , 32 straipsnio 5 dalyje ir 40 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo panaikinami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | | 3.   Taryba gali bet kada atšaukti 2 straipsnio 5 dalyje, 4 straipsnio 5 dalyje,
  5 straipsnio 2a dalyje
  , 32 straipsnio 5 dalyje ir 40 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo panaikinami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Taryba gali bet kada atšaukti 2 straipsnio 5 dalyje, 4 straipsnio 5 dalyje,
  11 straipsnio 6 dalyje
  , 32 straipsnio 5 dalyje ir 40 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo panaikinami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Taryba gali bet kada atšaukti 2 straipsnio 5 dalyje, 4 straipsnio 5 dalyje,
  5 straipsnio 2a dalyje
  , 32 straipsnio 5 dalyje ir 40 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo panaikinami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

66 straipsnio 5 dalis

66 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 5.   Pagal 2 straipsnio 5 dalį, 4 straipsnio 5 dalį,
  11 straipsnio 6 dalį
  , 32 straipsnio 5 dalį ir 40 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per [du mėnesius] nuo pranešimo apie šį aktą Tarybai dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nepareikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas [dviem mėnesiais]. | | 5.   Pagal 2 straipsnio 5 dalį, 4 straipsnio 5 dalį,
  5 straipsnio 2a dalį
  , 32 straipsnio 5 dalį ir 40 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per [du mėnesius] nuo pranešimo apie šį aktą Tarybai dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nepareikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas [dviem mėnesiais]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal 2 straipsnio 5 dalį, 4 straipsnio 5 dalį,
  11 straipsnio 6 dalį
  , 32 straipsnio 5 dalį ir 40 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per [du mėnesius] nuo pranešimo apie šį aktą Tarybai dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nepareikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas [dviem mėnesiais].

5.   Pagal 2 straipsnio 5 dalį, 4 straipsnio 5 dalį,
  5 straipsnio 2a dalį
  , 32 straipsnio 5 dalį ir 40 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per [du mėnesius] nuo pranešimo apie šį aktą Tarybai dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nepareikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas [dviem mėnesiais].

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

66 a straipsnis (naujas)

66 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 66a straipsnis

  Kovos su piktnaudžiavimu mokesčių sutartimis priemonės


  Valstybės narės iš dalies pakeičia savo dvišales sutartis pagal šią direktyvą, siekiant užtikrinti, kad tokios sutartys turėtų:








  a) | nuostatą, kuria užtikrinama, kad abi sutarties šalys įsipareigoja nustatyti priemones, pagal kurias mokestį turi mokėti ten, kur vykdoma ekonominė veikla ir sukuriama vertė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

66a straipsnis

Kovos su piktnaudžiavimu mokesčių sutartimis priemonės

Valstybės narės iš dalies pakeičia savo dvišales sutartis pagal šią direktyvą, siekiant užtikrinti, kad tokios sutartys turėtų:

a)

nuostatą, kuria užtikrinama, kad abi sutarties šalys įsipareigoja nustatyti priemones, pagal kurias mokestį turi mokėti ten, kur vykdoma ekonominė veikla ir sukuriama vertė;

| b) | priedą, kuriame patikslinama, kad dvišalių sutarčių tikslas, be dvigubo apmokestinimo išvengimo, yra taip pat kova su mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu; |
| --- | --- |

b)

priedą, kuriame patikslinama, kad dvišalių sutarčių tikslas, be dvigubo apmokestinimo išvengimo, yra taip pat kova su mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu;

| c) | nuostatą, kuria numatomas pagrindinio tikslo įvertinimas, pagrįstas bendrąja kovos su mokesčių vengimu taisykle. |
| --- | --- |

c)

nuostatą, kuria numatomas pagrindinio tikslo įvertinimas, pagrįstas bendrąja kovos su mokesčių vengimu taisykle.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

68 a straipsnis (naujas)

68 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 68a straipsnis

  Stebėsena


  Komisija stebi ir skelbia savo išvadas, kaip vienodai įgyvendinama ši direktyva, siekiant užtikrinti vienodą jos priemonių aiškinimą valstybėse narėse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

68a straipsnis

Stebėsena

Komisija stebi ir skelbia savo išvadas, kaip vienodai įgyvendinama ši direktyva, siekiant užtikrinti vienodą jos priemonių aiškinimą valstybėse narėse.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

69 straipsnis

69 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 69 straipsnis
  Peržiūra
  Praėjus penkeriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija
  peržiūri jos taikymą ir pateikia Tarybai
  šios direktyvos veikimo ataskaitą.
  Praėjus penkeriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija
  įvertina
  šios direktyvos taikymą.


  Neatsižvelgdama į pirmą pastraipą, po trejų metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo
  Komisija nagrinėja
  11 straipsnio veikimą ir svarsto AISL apibrėžties patikslinimus ir kalibravimą. Komisija atlieka išsamią analizę, kaip AISL gali skatinti įmones, turinčias teisę rinktis, ar taikyti šios direktyvos taisykles, finansuoti veiklą panaudojant nuosavą kapitalą. | | 69 straipsnis
  Įgyvendinimo ataskaita ir peržiūra
  La Commission
  évalue le fonctionnement
  de la présente directive cinq ans après son entrée en vigueur
  Komisija pateikia
  Europos Parlamentui ir Tarybai savo išvadas įgyvendinimo ataskaitoje. Į ataskaitą įtraukiama analizė, kurioje nagrinėjami visi šie elementai:








  a) | šios sistemos poveikis valstybių narių mokestinėms pajamoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

69 straipsnis

Peržiūra

Praėjus penkeriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija
  peržiūri jos taikymą ir pateikia Tarybai
  šios direktyvos veikimo ataskaitą.

Praėjus penkeriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija
  įvertina
  šios direktyvos taikymą.

Neatsižvelgdama į pirmą pastraipą, po trejų metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo
  Komisija nagrinėja
  11 straipsnio veikimą ir svarsto AISL apibrėžties patikslinimus ir kalibravimą. Komisija atlieka išsamią analizę, kaip AISL gali skatinti įmones, turinčias teisę rinktis, ar taikyti šios direktyvos taisykles, finansuoti veiklą panaudojant nuosavą kapitalą.

69 straipsnis

Įgyvendinimo ataskaita ir peržiūra

La Commission
  évalue le fonctionnement
  de la présente directive cinq ans après son entrée en vigueur

Komisija pateikia
  Europos Parlamentui ir Tarybai savo išvadas įgyvendinimo ataskaitoje. Į ataskaitą įtraukiama analizė, kurioje nagrinėjami visi šie elementai:

a)

šios sistemos poveikis valstybių narių mokestinėms pajamoms;

| b) | sistemos privalumai ir trūkumai, susiję su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis; |
| --- | --- |

b)

sistemos privalumai ir trūkumai, susiję su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis;

| c) | poveikis sąžiningam mokesčių surinkimui tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

c)

poveikis sąžiningam mokesčių surinkimui tarp valstybių narių;

| d) | poveikis visai vidaus rinkai, ypač kiek tai susiję su galimu bendrovių, kurioms taikomos šioje direktyvoje nustatytos naujos taisyklės, konkurencijos iškraipymu. |
| --- | --- |

d)

poveikis visai vidaus rinkai, ypač kiek tai susiję su galimu bendrovių, kurioms taikomos šioje direktyvoje nustatytos naujos taisyklės, konkurencijos iškraipymu.

| e) | bendrovių, kurios patenka į taikymo sritį pereinamuoju laikotarpiu, skaičius.



  Praėjus 10 metų po šios direktyvos įsigaliojimo dienos, Komisija peržiūri jos taikymą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos veikimo ataskaitą. |
| --- | --- |

e)

bendrovių, kurios patenka į taikymo sritį pereinamuoju laikotarpiu, skaičius.

Komisija praneša nustatytus faktus valstybėms narėms, kad jos galėtų į juos
  atsižvelgti
  rengdamos ir įgyvendindamos nacionalines pelno mokesčio sistemas.

atsižvelgti

Komisija praneša nustatytus faktus
  ataskaitos forma Europos Parlamentui ir
  valstybėms narėms, kad jos galėtų į juos atsižvelgti rengdamos ir įgyvendindamos nacionalines pelno mokesčio sistemas,
  ir, jei reikia, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekiant iš dalies pakeisti šią direktyvą.

ataskaitos forma Europos Parlamentui ir

ir, jei reikia, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekiant iš dalies pakeisti šią direktyvą.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

70 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

70 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Valstybės narės ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. | | Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

70 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

70 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Tas nuostatas jos taiko nuo
  2019 m
  sausio
  1 d
  . | | Tas nuostatas jos taiko nuo
  2020 m
  sausio
  1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tas nuostatas jos taiko nuo
  2019 m
  sausio
  1 d
  .

2019 m

1 d

Tas nuostatas jos taiko nuo
  2020 m
  sausio
  1 d.

2020 m

1 d.

---

(1)  2011 m. spalio 3 d. pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB), COM(2011)0121 galutinis/2.

1

(2)  2011 m. spalio 3 d. pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB), COM(2011)0121 galutinis/2.

2

(3)  
  2016 m. liepos 12 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/1164, kuria nustatomos kovos su mokesčių vengimo praktika, tiesiogiai veikiančia vidaus rinkos veikimą, taisyklės (OL L 193, 2016 7 19, p. 1).

3

2016 m. liepos 12 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/1164, kuria nustatomos kovos su mokesčių vengimo praktika, tiesiogiai veikiančia vidaus rinkos veikimą, taisyklės (OL L 193, 2016 7 19, p. 1).

(4)  
  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

4

2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

---

| 10.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 162/217 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 162/217

---

P8_TA(2018)0089

2019 m. biudžeto gairės. III skirsnis

2018 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (2017/2286(BUD))

(2019/C 162/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą (2014/335/ES, Euratomas) dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą (2014/335/ES, Euratomas) dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrąjį biudžetą (5) ir prie jo pridėtus bendrus pareiškimus, dėl kurių susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrąjį biudžetą (5) ir prie jo pridėtus bendrus pareiškimus, dėl kurių susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 20 d. Tarybos išvadas dėl 2019 m. biudžeto gairių (06315/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 20 d. Tarybos išvadas dėl 2019 m. biudžeto gairių (06315/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0062/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0062/2018),

| A. | kadangi tuo pat metu, kai bus vykdomos derybos dėl 2019 m. Sąjungos biudžeto (tai paskutinis biudžetas dabartinę EP kadenciją), vyks ir derybos dėl kitos daugiametės finansinės programos (DFP) ir nuosavų išteklių reformos; kadangi 2019 m. bus šešti 2014–2020 m. DFP metai; |
| --- | --- |

A.

kadangi tuo pat metu, kai bus vykdomos derybos dėl 2019 m. Sąjungos biudžeto (tai paskutinis biudžetas dabartinę EP kadenciją), vyks ir derybos dėl kitos daugiametės finansinės programos (DFP) ir nuosavų išteklių reformos; kadangi 2019 m. bus šešti 2014–2020 m. DFP metai;

| B. | kadangi abi biudžeto valdymo institucijos turėtų stengtis pasiekti plataus užmojo ir išsamų susitarimą dėl 2019 m. biudžeto Taikinimo komitete, kad būtų galima daryti teigiamą įtaką paraleliai vykstančioms deryboms ir susitarti dėl DFP po 2020 m. ir nuosavų išteklių iki šios Parlamento kadencijos pabaigos; |
| --- | --- |

B.

kadangi abi biudžeto valdymo institucijos turėtų stengtis pasiekti plataus užmojo ir išsamų susitarimą dėl 2019 m. biudžeto Taikinimo komitete, kad būtų galima daryti teigiamą įtaką paraleliai vykstančioms deryboms ir susitarti dėl DFP po 2020 m. ir nuosavų išteklių iki šios Parlamento kadencijos pabaigos;

| C. | kadangi, remiantis 2017 m. gruodžio mėn. susitarimu pradėti antrąjį derybų etapą, „Brexit’o“procesas neturėtų turėti tiesioginio poveikio 2019 m. biudžetui, nes, remiantis bendra ES ir JK ataskaita (6), JK prisidės prie 2019 m. ir 2020 m. Sąjungos metinio biudžeto ir dalyvaus jį vykdant taip, tarsi ji būtų likusi Sąjungos nare; |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2017 m. gruodžio mėn. susitarimu pradėti antrąjį derybų etapą, „Brexit’o“procesas neturėtų turėti tiesioginio poveikio 2019 m. biudžetui, nes, remiantis bendra ES ir JK ataskaita (6), JK prisidės prie 2019 m. ir 2020 m. Sąjungos metinio biudžeto ir dalyvaus jį vykdant taip, tarsi ji būtų likusi Sąjungos nare;

| D. | kadangi didėjant populistiniams ir ekstremistiniams judėjimams visose valstybėse narėse teikiama ir skatinama klaidinama informacija apie ES ir jos biudžetą, ir tai rodo, kad reikalinga geresnė ir skaidresnė informacija; |
| --- | --- |

D.

kadangi didėjant populistiniams ir ekstremistiniams judėjimams visose valstybėse narėse teikiama ir skatinama klaidinama informacija apie ES ir jos biudžetą, ir tai rodo, kad reikalinga geresnė ir skaidresnė informacija;

| E. | kadangi ne vienus metus vyravo neigiama piliečių nuomonė apie finansų, ekonomikos ir socialinės krizės valdymą, bet šiandien ekonominės perspektyvos gerėja, ir tai yra koordinuotų pastangų, dedamų siekiant atgaivinti Europos ekonomiką, rezultatas, ir todėl galima vykdyti dosnesnį biudžeto planavimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi ne vienus metus vyravo neigiama piliečių nuomonė apie finansų, ekonomikos ir socialinės krizės valdymą, bet šiandien ekonominės perspektyvos gerėja, ir tai yra koordinuotų pastangų, dedamų siekiant atgaivinti Europos ekonomiką, rezultatas, ir todėl galima vykdyti dosnesnį biudžeto planavimą;

| F. | kadangi per pastaruosius kelerius metus Taryba ne kartą prieštaravo pati sau, t. y. numato naujų ES politinių prioritetų, tačiau nenori skirti naujų asignavimų naujiems politiniams prioritetams finansuoti; kadangi nauji politiniai prioritetai ir būsimi iššūkiai, su kuriais susiduria ES, turėtų būti finansuojami naujais asignavimais, o ne ribojant esamas sėkmingas programas; |
| --- | --- |

F.

kadangi per pastaruosius kelerius metus Taryba ne kartą prieštaravo pati sau, t. y. numato naujų ES politinių prioritetų, tačiau nenori skirti naujų asignavimų naujiems politiniams prioritetams finansuoti; kadangi nauji politiniai prioritetai ir būsimi iššūkiai, su kuriais susiduria ES, turėtų būti finansuojami naujais asignavimais, o ne ribojant esamas sėkmingas programas;

| G. | kadangi baigiantis dabartiniam finansinio programavimo laikotarpiui daugiametės programos bus įgyvendinamos visu pajėgumu ir todėl didėja poreikis skirti pakankamai finansinių išteklių; |
| --- | --- |

G.

kadangi baigiantis dabartiniam finansinio programavimo laikotarpiui daugiametės programos bus įgyvendinamos visu pajėgumu ir todėl didėja poreikis skirti pakankamai finansinių išteklių;

Atsakas į ES kylančius iššūkius ir piliečių lūkesčius

| 1. | pripažįsta, kad atsigavimas po finansų, ekonomikos ir socialinės krizės padarinių stiprėja dėl ES ir valstybių narių pastangų, dedamų siekiant skatinti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas, ir kad šias pastangas reikia toliau konsoliduoti, kad būtų galima užtikrinti teigiamą įtaką kasdieniame ES piliečių gyvenime, nes daugelis jų keletą metų juto stiprų neigiamą krizės poveikį; ragina ypač daug dėmesio skirti jauniems žmonėms ir žmonėms, kuriems gresia skurdas ir nedarbas, siekiant užtikrinti, kad jie pajustų naudingą poveikį, ir taip užkirsti kelią tolesniam bet kokių socialinių ir regioninių skirtumų didėjimui; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad visgi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas skirtingiems regionų gebėjimams pasinaudoti ekonomikos augimu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad remiantis Eurostato duomenimis ir skirtingai, nei teigiama populistinėje propagandoje, ES piliečių nuomonė dėl ES ateities yra optimistinė; pabrėžia, kad Sąjunga turėtų vykdyti savo užduotis ir įsipareigojimus ir labiau stengtis pagerinti savo piliečių gyvenimo kokybę dabar ir ateityje, taip pat apsaugoti juos nuo nesąžiningos prekybos ir ekonominės veiklos pasaulinėje rinkoje ir tuo pat metu padėti jiems pasinaudoti jos teikiama nauda; pabrėžia, kad reikia reaguoti į klimato kaitos problemas ir tarptautines saugumo grėsmes; mano, kad ES, siekdama patenkinti minėtus lūkesčius ir įvykdyti minėtus įsipareigojimus, turi, veikdama savo kompetencijos srityje, užtikrinti geresnius rezultatus, kad galėtų paremti tvarų augimą ir darbo vietų kūrimą ir sumažinti ES piliečių gyvenimo lygių skirtumą visuose regionuose, ir tuo pat metu turi visapusiškai atsižvelgti į 2020 m. ES strategiją, JT darnaus vystymosi tikslus ir Paryžiaus susitarimą; pabrėžia, kad reikia Europos ekonomiką ir ES piliečius paruošti pasinaudoti dėl skaitmeninimo atsirandančiomis galimybėmis; mano, kad pagrindinių migracijos priežasčių šalinimas ir bet kokio tipo diskriminacijos, pvz., moterų ar LGBTI asmenų diskriminacijos, stabdymas taip pat yra svarbios užduotys 2019 m.; |
| --- | --- |

2.

Tvarios ateities kūrimas ir didesnis solidarumas Sąjungoje ir už jos ribų

Tvari ateitis

| 3. | mano, kad 2019 m. ES biudžete turėtų būti numatyta didesnė parama visoms atitinkamoms priemonėms, kurias taikant sprendžiamos jaunimo nedarbo problemos, visų pirma, ekonominiu požiūriu atsiliekančiuose ES regionuose, ypatingą dėmesį skiriant verslumo, profesinių įgūdžių bei judumo gerinimui, kvalifikacijos, įgytos visais švietimo ir profesinio mokymo lygmenimis, pripažinimui ir paramai ekonomikos augimui, konkurencingumui, darbo vietų kūrimui, investicijoms į infrastruktūrą, mokslinius tyrimus, inovacijas ir MVĮ; pabrėžia, kad jaunimo nedarbas daro didelį socialinį poveikį ir yra vienas didžiausių iššūkių Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad 2019 m. ES biudžeto prioritetai turėtų būti ekonomikos augimas, inovacijos, konkurencingumas, saugumas, kova su klimato kaita, perėjimas prie atsinaujinančiosios energijos ir migracija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria galimybių jaunimui dalyvauti solidarumo veikloje plėtimui; ragina skubiai įtvirtinti Europos solidarumo korpusą ir pradėti visapusišką jo veiklą atsižvelgiant į 2018 m. numatytą teisinės sistemos priėmimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teigiamai vertina tai, kad Parlamentui griežtai pareikalavus per taikinimo procedūrą dėl 2018 m. ES biudžeto sutarta iš pradžių siūlytą Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirtą sumą padidinti 116,7 mln. EUR numatant naujus asignavimus ir tokiu būdu padidinat bendrą 2018 m. sumą iki 350 mln. EUR, tačiau pažymi, kad vėluojama panaudoti finansavimą ir šią padėtį reikia pagerinti; nesutinka su tuo, kaip Komisija, atlikusi 2019–2020 m. finansinio programavimo techninį patikslinimą po to, kai buvo priimtas 2018 m. biudžetas, aiškina 2018 m. finansinį programavimą, t. y., kad šis lėšų padidinimas yra asignavimų telkimas laikotarpio pradžioje ateinančiais metais, ir tikisi, kad Komisija laikysis 2017 m. taikinimo laikotarpio pabaigoje Parlamentui duotų pažadų; tikisi, kad 2019 m. biudžeto projekte bus matomi didesni kovos su jaunimo nedarbu užmojai ir bus užtikrinta tinkama realios lėšų panaudojimo pajėgumų šioje srityje raidos ir politinės valios parodyti paramą šiuo klausimu pusiausvyra; primena Komisijos įsipareigojimą pasiūlyti dar padidinti Jaunimo užimtumo iniciatyvos finansavimą pasinaudojant taisomuoju biudžetu, jei Jaunimo užimtumo iniciatyvos lėšų panaudojimas 2018 m. sudarytų sąlygas tokiam padidinimui; primygtinai ragina, kad valstybės narės ir Komisija derintų darbo, mokymo ar švietimo pasiūlymus su dalyvių profiliais ir darbo rinkos paklausa, kad dalyviai galėtų gauti ilgalaikę darbo vietą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją pateikti, kai bus vykdoma 2019 m. biudžeto procedūra, finansinius duomenis apie Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimą, juos suskirsčius pagal nacionalines dalis, ir taip papildyti ataskaitinius apie bendras išlaidas teikiamus duomenis, kurie jau yra viešai prieinami; primygtinai ragina Komisiją pagerinti Jaunimo užimtumo iniciatyvos, Europos socialinio fondo ir valstybių narių nacionalinių biudžetų sąveiką, siekiant užtikrinti, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva netaptų nacionalinio finansavimo, skirto nesimokantiems ir nedirbantiems jaunuoliams (NEET), pakaitalu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad, atsižvelgiant į 30-ąsias programos „Erasmus +“metines, pasakytina, kad ši programa (kartu su ES kultūros programomis) ir toliau yra viena svarbiausių programų, kuria siekiama skatinti jaunimo judumą, pristatyti jaunimui pagrindines Europos vertybes ir jas įskiepyti, kaip matyti iš gautų paraiškų, pagal kurias prašomas finansavimas viršija turimas lėšas, skaičiaus; mano, kad 2019 m. programos „Erasmus +“biudžetas turi būti (bent dvigubai) padidintas siekiant patenkinti pagal šią programą teikiamas reikalavimus atitinkančias paraiškas, visų pirma, susijusias su mokymusi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad moksliniai tyrimai, konkurencingumas ir MVĮ yra labai svarbūs užtikrinant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo galimybes; todėl pabrėžia, kad svarbu ES įmonėms, visų pirma, MVĮ, sudaryti inovacijoms, moksliniams tyrimams ir investicijoms palankią aplinką, kad būtų galima sukurti iš tiesų pasauliniu lygmeniu konkurencingą ES ekonomiką; pabrėžia, kad svarbu padidinti biudžetą pagal 1a išlaidų kategoriją ir finansavimą sėkmingoms programoms, pavyzdžiui, programai „Horizontas 2020“ir programoms, pagal kurias remiamos MVĮ, įskaitant ES įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME), kurią vykdant pareiškėjų yra daug daugiau negu lėšų gavėjų; pabrėžia, kad kuriant MVĮ programas svarbu atsižvelgti į specialius reikalavimus ir mažus MVĮ administracinius išteklius; mano, kad tai yra būtina atsižvelgiant į sparčiai kintantį ir labai konkurencingą pasaulį ir didelius visuose sektoriuose dėl skaitmeninimo vykstančius pokyčius; pripažįsta, kad Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai) taip pat prisideda vykdant visus šiuos prioritetinius uždavinius; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas yra išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti tikrą konkurencingumą Europos Sąjungoje; apgailestauja dėl to, kad dėl nerimą keliančio mažo paraiškų sėkmingumo lygio ES finansavimą gauna mažiau aukštos kokybės mokslinių tyrimų ir inovacijų srities projektų; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad programai „Horizontas 2020“reikia užtikrinti atitinkamo lygmens asignavimus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į ekonominio augimo galimybę, atsirandančią dėl technologinių pokyčių, ir ragina, kad ES biudžetui būtų numatytas atitinkamas vaidmuo remiant Europos pramonės skaitmeninimą ir skatinant skaitmeninius įgūdžius ir verslumą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta tai, kad MVĮ tebėra Europos ekonomikos pagrindas ir toliau atliks lemiamą vaidmenį kuriant darbo vietas ir skatinant augimą visoje ES; ryšium su ragina padidinti 2019 m. asignavimus programai COSME, atsižvelgiant į šios programos sėkmę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) padidinimą ir veiklos laikotarpio pratęsimą, nes jo garantijų fondas atlieka labai svarbų vaidmenį mažinant investicijų trūkumą ES; primena, kad ESIF garantijų fondas buvo dalinai finansuojamas programos „Horizontas 2020“ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) lėšų sąskaita, nors pastarosios priemonės yra ilgalaikės ir į ateitį orientuotos programos; pabrėžia ilgalaikę Parlamento poziciją, kad bet kokia nauja iniciatyva turėtų būti finansuojama numatant naujus asignavimus, o ne perskirstant lėšas, ir kad esamoms programoms padaryta žala turi būti ištaisyta per metinę biudžeto procedūrą; pakartoja, kad šių programų lėšų mažinimas turėtų apribotas kiek tik įmanoma; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad ESIF, kurio veiklos laikotarpis pratęstas, turėtų padaryti didelę pažangą 2019 m. kalbant apie geresnę geografinę aprėptį, kad visi regionai galėtų vienodai pasinaudoti ES biudžeto garantijos sverto poveikiu; ragina valstybes nares įgyvendinti struktūrines reformas, kurios padėtų gerinti investicijų aplinką ir vietos pajėgumus, kad būtų galima sėkmingai pasinaudoti ESIF parama visuose regionuose; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina neseniai valstybių narių prisiimtą įsipareigojimą, susijusį su atnaujinta ES gynybos darbotvarke, kuria siekiama padidinti kietąją ir švelniąją galią ir kuri, jo manymu, atitinka piliečių susirūpinimą dėl saugumo atsižvelgiant į tai, kad visame pasaulyje didėjantį nestabilumą dar sustiprina naujų rūšių grėsmės; remia Komisijos iniciatyvą inicijuoti Europos gynybos pramonės plėtros programą (EGPPP), kuri būtų pirmasis etapas kuriant Europos gynybos fondą; reikalaujama, kad EGPPP būtų finansuojama tik iš nepaskirstytų maržų ir (arba) taikant specialias priemones, o ne perskirstant jau įgyvendinamų programų lėšas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad vidaus saugumo užtikrinimas turi išlikti vienu iš Sąjungos prioritetų, ir ragina didinti šios plėtojamos politikos finansavimą; yra įsitikinęs, kad ES turi daugiau investuoti į savo sienų stiprinimą ir valdymą, stipresnį teisėsaugos agentūrų ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą, kovą su terorizmu, radikalėjimu ir organizuotu nusikalstamumu ir tuo tikslu taikyti atitinkamą ir šiuolaikinę skaitmeninę informacijos sistemą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia Vidaus saugumo fondo (VSF) vaidmenį ir poreikį tinkamai finansuoti sienų, saugumo ir teisingumo sričių agentūras; primena, kad šios priemonės finansinis paketas 2018 m. buvo gerokai sumažintas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina skirti daugiau lėšų kovai su radikalizacijos reiškiniu, nes jis skatina smurtinį ekstremizmą Sąjungoje; mano, kad šį tikslą galima pasiekti skatinant integraciją ir kovojant su diskriminacija, rasizmu, ksenofobija, fundamentalizmu, neapykantą kurstančiomis kalbomis ir neapykantą kurstančiais įrašais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankia vertina Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) vaidmenį; ragina numatyti pakankamą šio fondo biudžetą 2019 m., siekiant paremti orų prieglobsčio prašytojų priėmimą valstybėse narėse, teisingas grąžinimo strategijas, pabėgėlių perkėlimo programas, teisėtos migracijos politiką, skatinti veiksmingą trečiųjų šalių piliečių integraciją ir kovoti su neteisėta migracija; pakartoja, kad svarbu turėti tikslines finansines priemones, kad būtų galima pašalinti pagrindines migracijos ir pabėgėlių krizės priežastis; pabrėžia, kad šiuo tikslu iš ES biudžeto turėtų būti finansuojamos priemonės, taikomos migrantų kilmės šalyse bei pabėgėlius priimančiose šalyse, ir, be kita ko, priemonės, kuriomis siekiama mažinti skurdą, nedarbą, spręsti švietimo ir ekonominės problemas ir šalinti nestabilumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl ES lygiu išreiškiamo finansinio solidarumo su teroro aktų aukomis ir jų šeimomis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena ES agentūrų svarbą užtikrinant ES teisėkūros prioritetinių uždavinių įgyvendinimą ir taip padedant pasiekti ES politikos tikslus, pavyzdžiui, susijusius su konkurencingumu (užimtumas, tvarus augimas, energetikos sąjunga), migracija (prieglobstis, tarpvalstybinis valdymas), parama pagrindinėmis teisėmis (duomenų apsauga) ir saugumu (kibernetiniai nusikaltimai, narkotikai, sukčiavimas, pinigų plovimas, terorizmas, teisminis bendradarbiavimas, policijos bendradarbiavimas, parama didelio masto informacinėms sistemoms); tikisi, kad derybose dėl 2019 m. biudžeto bus sutarta skirti tokį ES agentūrų ir kitų ES įstaigų veiklos ir administravimo finansavimą, koks iš tiesų reikalingas ir tinkamas, kad jos galėtų atlikti savo pareigas bei užduotis, kurių vis daugėja, ir susidoroti su augančiu darbo krūviu; ragina skirti atitinkamus išteklius, kad būtų galima užtikrinti sklandų Europos prokuratūros įsteigimą ir veiklą; ragina apskritai atidžiai įvertinti visų agentūrų strateginius interesus ir uždavinius ir galimybę grupuoti agentūras atsižvelgiant į strateginį jų užduočių pobūdį ir rezultatus; pakartoja, kad 2018 m. yra paskutiniai metai, kai įgyvendinamas darbuotojų skaičiaus mažinimo 5 proc. tikslas ir taikoma etatų perskirstymo rezervo koncepcija; tikisi, kad Komisija ir Taryba daugiau nemažins agentūrų išteklių pagal 2019 m. biudžetą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad 2019 m. biudžetas tuo metu, kai svarbūs subjektai, pvz., JAV, nenori vykdyti savo įsipareigojimų kovoti su klimato kaita pagal Paryžiaus susitarimą, turi būti toks, kad ES iš tiesų galėtų užimti lyderės poziciją kovojant su minėta problema, kuri yra viena didžiausių mūsų kartai tenkančių problemų, ir teikti papildomą finansinę paramą tokioms iniciatyvoms, kaip antai, Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE programa), programa ECOPOTENTIAL ir iniciatyva „Švarus dangus“; pabrėžia, kad su tuo susijusios išlaidos turėtų būti laikomos ilgalaikėmis investicijomis, o ne sąnaudomis, ir kad Europos Audito Rūmai ir Ekonomikos ir finansų reikalų taryba nurodo, kad ES daro nepakankamai, kad pasiektų savo kovos su klimato kaita finansavimo tikslą; ragina Komisiją įgyvendinti Paryžiaus susitarimo tikslus ir pačios ES ilgalaikius klimato srities tikslus pasiekiant 20 proc. klimato išlaidų tikslą pagal dabartinę 2014–2020 m. DFP; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad, siekiant kompensuoti mažesnius asignavimus pirmaisiais DFP metais, 2019 m. įnašas turėtų būti gerokai didesnis nei bendras tikslinis rodiklis ir kad reikėtų visapusiškai optimizuoti klimato kaitos aspekto integravimo mechanizmą; |
| --- | --- |

21.

Didesnis solidarumas siekiant įveikti socialinius, teritorinius ir pasaulinio lygmens iššūkius

| 22. | mano, kad ES biudžeto lėšomis turėtų būti prisidedama prie valstybių narių pastangų tokiose srityse, kaip antai, sveikatos priežiūra ir nedarbas, ir kad jame turėtų būti numatytas atitinkamas finansavimas programoms, kuriomis siekiama įveikti nelygybę, sumažinti itin didelį skurdą, visų pirma, labiausiai atskirtų ir pažeidžiamų gyventojų grupių ir, visų pirma, vaikų skurdą, ir suteikti galimybę piliečiams įgyti reikiamų įgūdžių prisitaikyti prie skaitmeninimo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primygtinai pabrėžia, kad reikia didinti paramą Sąjungos programoms, pagal kurias skatinamas augimas ir kuriamos ilgalaikės kokybiškos darbo vietos, visų pirma, jaunimui, ir taip papildyti valstybių narių pastangas užtikrinti įvairios profesinės kvalifikacijos galimybę, o ne ankstyvą specializaciją, siekiant padidinti atsparumą ir sudaryti socialinės adaptacijos sąlygas, taip pat tuo pat metu spręsti gyventojų mažėjimo problemą ir kvalifikuotos darbo jėgos trūkumo problemą tam tikruose sektoriuose ir stiprinti gerovės sistemų tvarumą; atkreipia dėmesį į tai, kad galėtų būti naudinga apsvarstyti specialių ir prie poreikių priderintų priemonių taikymo galimybę tam tikruose sektoriuose ir (arba) regionuose, kurie labiausiai nukentėjo arba tapo labiau pažeidžiami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena apie didelį visuomenės senėjimo mastą ir išaugusį asmenų, kuriems reikia tam tikros specialios priežiūros, visų pirma, vyresnio amžiaus žmonių, skaičių; ragina Komisiją pradėti taikyti papildomas paramos priemones siekiant spręsti demografines problemas ir dar kartą patvirtina, kad remia tokias iniciatyvas, kaip antai, kaimai demencija sergantiems žmonėms, kur atitinkamos priežiūros paslaugos teikiamos jau ankstyvu etapu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad su lytimi susijusi diskriminacija, visų pirma, darbo rinkoje, yra ne tik nesuderinama su ES vertybėmis, bet ir yra rimta kliūtis ekonomikos augimui, nes moterims ribojama galimybė susirasti prasmingą darbą; pabrėžia, kad moterų įgalėjimas yra itin svarbus veiksnys, padedantis užtikrinti įtraukesnę, teisingesnę ir taikią visuomenę, kurioje augimas yra tvaresnis; tikisi, kad pagal 2019 m. biudžetą bus remiamas moterų verslumas ir sudaromos galimybėms moterims gauti ES finansavimą, pvz., pagal programas COSME ir „Horizontas 2020“, taip pat bus plečiama sanglaudos politika siekiant paremti papildomas investicijas į švietimo, vaikų priežiūros ir sveikatos priežiūros infrastruktūrą ir padėti moterims derinti asmeninį ir profesinį gyvenimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | dar kartą reiškia susirūpinimą dėl vėlavimų įgyvendinant sanglaudos politiką, kuria reiškiama ES teritorinio solidarumo ir pagrindinė ES investicijų politika, tačiau pažymi, kad 2017 m. buvo pirmieji metai, kai buvo pagreitintas ESI fondų programų įgyvendinimas, ir tikisi, kad ši tendencija išliks ir 2018 m. bei 2019 m.; mano, kad siekiant užtikrinti sklandų įgyvendinimo procesą reikėtų numatyti pakankamus mokėjimų asignavimus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena svarbų Sąjungos indėlį skatinant taiką ir susitaikymą Airijoje, ypač pasinaudojant PEACE programomis, skirtomis Šiaurės Airijai ir pietinėms pasienio grafystėms; ragina visapusiškai laikytis anksčiau prisiimtų įsipareigojimų, pvz., Didžiojo penktadienio susitarimo dėl teisinės valstybės principo ir demokratijos užtikrinimo; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau remti taikos procesą tęsiant finansavimą PEACE ir susijusioms programoms; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) yra vienas iš Europos integracijos ramsčių, kuris daugelį metų užtikrino saugų, aukštos kokybės maisto produktų tiekimą Europos piliečiams, tinkamą bendrosios žemės ūkio rinkos veikimą ir kaimo vietovių tvarumą; primena, kad BŽŪP lėšos ypač prisideda prie ES žemės ūkio pelningumo ir stabilumo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją toliau remti visos Europos ūkininkus kovojant su netikėtais rinkos svyravimais ir užtikrinant saugų ir kokybišką maisto tiekimą; reikalauja tinkamą dėmesį skirti smulkiesiems ūkiams ir smulkiajai žvejybai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad skirstymo į regionus ir socialiniai bei ekonominiai tikslai turi atlikti svarbesnį vaidmenį pagal bendrą žuvininkystės politiką ir kad Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo veiklos sritis turi būti išplėsta; ragina Komisiją sudaryti geresnes sąlygas gauti finansavimą ir supaprastinti finansavimo procedūras; reiškia ypatingą susirūpinimą dėl neigiamo poveikio, kurį Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES gali daryti žuvininkystei, ypač kaimyninėms pakrantės valstybėms narėms; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina pasiūlymą išplėsti ir stiprinti Sąjungos civilinės saugos mechanizmą; mano, kad stiprinti Civilinės saugos mechanizmą yra itin svarbu siekiant užtikrinti greitesnį ir nuoseklesnį reagavimą civilinės saugos srityje Sąjungos lygmeniu, prevencijos, pasirengimo ir reagavimo į stichines ir žmogaus sukeltas nelaimes srityse Sąjungoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tikisi, kad, atsižvelgiant į patiriamus išteklių apribojimus ir į raginimus ES prisiimti didesnę atsakomybę, vykdant biudžetą bus stiprinamos procedūros ir priemonės, siekiant užtikrinti, kad finansiniai įsipareigojimai būtų vykdomi laiku ir ekonomiškai efektyviu būdu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad į migracijos ir pabėgėlių srautų valdymą ir sienų kontrolę įtrauktoms ar su jais susijusioms ES agentūroms, programoms ir politikos sritims turėtų būti suteikta pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad būtų galima įveikti dabartinę pabėgėlių krizę, už kurią valstybės narės taip pat turėtų prisiimti atsakomybę pagal naštos pasidalijimo principą ir Ženevos konvencijas; yra įsitikinęs, kad ES, siekdama rasti ilgalaikį sprendimą, taip pat turėtų įrodyti savo į išorę nukreiptą solidarumą gerindama sąlygas taikai ir gerovei kilmės šalyse, daugiau dėmesio skirdama investicijų ir vystymosi politikai, visų pirma naudodama Europos darnaus vystymosi fondą (EDVF), Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP) ir humanitarinės pagalbos priemonę; pripažįsta vystymosi politikos, kurios prioritetai– skurdo mažinimas, švietimas, sveikata ir ekonominė plėtra, svarbą ir atskirą vertę; pabrėžia, kad reikia remti UNRWA veiksmus ir programas; pabrėžia, kad viena iš sąlygų siekiant išsaugoti stabilumą ir gerovę ES yra stabilumas ES kaimynystėje; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad pirmenybė būtų teikiama investicijoms į ES kaimynystės politiką siekiant remti pastangas, kuriomis sprendžiamos pagrindinės šios srities problemos, t. y. migracijos, pabėgėlių ir vystymosi problemos pietinėse kaimyninėse šalyse ir nestabilumas rytinėse kaimyninėse šalyse, iš dalies kylantis dėl to, kad Rusijos užsienio politika neatitinka tarptautinių demokratijos ir žmogaus teisių standartų; pabrėžia, kad nauji politiniai prioritetai ir būsimi uždaviniai, su kuriais susiduria ES, pvz., saugumo ir gynybos srityje, turėtų būti finansuojami iš naujų asignavimų, o ne sumažinant esamoms politikos kryptims ir programoms, kurios yra ir sėkmingos, ir svarbios, pavyzdžiui, vystymosi politikai ir humanitarinei pagalbai bei kaimynystės politikai, skiriamas lėšas; be to, pabrėžia, kad saugumo ir vystymosi politikos sritys daro abipusę įtaką viena kitai ir kad jos abi yra svarbios sąlygos norint sukurti veikiančią valstybę, taip pat veikiančias administracines struktūras be korupcijos bei nustatyti būtiniausius standartus socialiniame, sveikatos ir ekonomikos sektoriuose; |
| --- | --- |

33.

| 34. | dar kartą pakartoja savo poziciją, kad taikant pagalbinius biudžeto mechanizmus, pvz., patikos fondus ir kitas panašias priemones, apeinama biudžeto procedūra, kenkiama biudžeto valdymo skaidrumui ir pažeidžiama Parlamento teisė vykdyti veiksmingą išlaidų kontrolę; todėl mano, kad šios per pastaruosius kelerius metus sukurtos išorės priemonės turi būti įtrauktos į Sąjungos biudžetą ir kad reikia rasti alternatyvių sprendimų siekiant Sąjungai sudaryti sąlygas tarptautiniu lygmeniu greitai reaguoti į nepaprastosios padėties atvejus ir atvejus, kylančius jai pasibaigus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP), be kitų tikslų, visų pirma turėtų palengvinti politines ir ekonomines reformas plėtros šalyse; taigi, atsižvelgdamas į blogėjančią politinę padėtį Turkijoje ir į tai, kad reikia skubiai spręsti didėjančio radikalizmo Balkanų valstybėse problemą, ragina Komisiją papildomai įvertinti PNPP lėšas jos pasiūlyme dėl 2019 m. biudžeto; |
| --- | --- |

35.

Su 2019 m. procedūra susiję lūkesčiai

| 36. | ragina Komisiją toliau veikti kaip sąžininga tarpininkė kiekvienu procedūros etapu ir patikimai bei nuolankiai įgyvendinti biudžeto valdymo institucijos sprendimus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina tai, kad, atlikus DFP laikotarpio vidurio tikslinimą ir priešingai, nei numatyta 2018 m. vasario 20 d. Tarybos išvadose dėl 2019 m. biudžeto gairių, iš 2018 m. procedūros matyti, kad biudžeto valdymo institucija gali visapusiškai įgyvendinti savo prerogatyvas, susijusias su ES biudžeto ir turinio nustatymu, kai vykdoma metinė biudžeto procedūra; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad, kaip biudžeto valdymo institucija, kurią tiesiogiai renka piliečiai, Parlamentas turėtų atlikti savo politinį vaidmenį ir teikti pasiūlymus dėl bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų išreikšdamas savo politinę ateities viziją; taigi, atsižvelgdamas į tai, įsipareigoja pasiūlyti bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų projektą, parengtą glaudžiai bendradarbiaujant su kiekvienu iš jo komitetų siekiant rasti tinkamą pusiausvyrą tarp politinės valios ir techninių galimybių, kaip įvertino Komisija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tikisi, kad derybos dėl 2019 m. biudžeto bus grindžiamos bendra politine valia bei solidarumu ir kad jose bus atsižvelgiama į pridėtinę ES programų ir politikos priemonių vertę; mano, kad šį tikslą galima pasiekti tik tuomet, kai derybų šalys nedelsiant informuojamos apie viena kitos pozicijas, pradeda derybas kuo ankstesniame etape ir nori rasti kompromisą; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(4)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(5)  OL L 57, 2018 2 28, p. 1.

(6)  2017 m. gruodžio 8 d. bendra Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės vyriausybės derybininkų ataskaita dėl pažangos pirmuoju derybų etapu pagal ES sutarties 50 straipsnį dėl Jungtinės Karalystės tvarkingo išstojimo iš Europos Sąjungos (50 straipsnio darbo grupė (2017) 19 – Komisija – ES 27).

---